# Úřední věstník L 332/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.332.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 332 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5316. prosince 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.332.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 332

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5316. prosince 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1185/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1186/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1187/2010 ze dne 13. prosince 2010 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky | 31 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1188/2010 ze dne 15. prosince 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 33 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1189/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2010 | 35 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/776/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010, kterým se mění rozhodnutí 2004/211/ES, pokud jde o položky týkající se Brazílie, Kuvajtu a Sýrie v seznamu třetích zemí a jejich částí, ze kterých je povolen dovoz živých koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Evropské unie
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010, kterým se mění směrnice Rady 2008/90/ES a prodlužuje odchylka týkající se dovozních podmínek pro rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny určené k produkci ovoce ze třetích zemí
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010 o změně rozhodnutí 2006/944/ES, kterým se stanoví příslušné úrovně emisí přidělené Společenství a každému jeho členskému státu v rámci Kjótského protokolu podle rozhodnutí Rady 2002/358/ES
  (oznámeno pod číslem K(2010) 9009) | 41 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1185/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009

1

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1186/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

17

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1187/2010 ze dne 13. prosince 2010 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky

31

Nařízení Komise (EU) č. 1188/2010 ze dne 15. prosince 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

33

Nařízení Komise (EU) č. 1189/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2010

35

ROZHODNUTÍ

2010/776/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010, kterým se mění rozhodnutí 2004/211/ES, pokud jde o položky týkající se Brazílie, Kuvajtu a Sýrie v seznamu třetích zemí a jejich částí, ze kterých je povolen dovoz živých koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Evropské unie
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8950)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 8950)

1

38

2010/777/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010, kterým se mění směrnice Rady 2008/90/ES a prodlužuje odchylka týkající se dovozních podmínek pro rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny určené k produkci ovoce ze třetích zemí
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8992)

(oznámeno pod číslem K(2010) 8992)

40

2010/778/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010 o změně rozhodnutí 2006/944/ES, kterým se stanoví příslušné úrovně emisí přidělené Společenství a každému jeho členskému státu v rámci Kjótského protokolu podle rozhodnutí Rady 2002/358/ES
  (oznámeno pod číslem K(2010) 9009)

(oznámeno pod číslem K(2010) 9009)

41

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 159/10/KOL ze dne 21. dubna 2010 o dalších zárukách pro Norsko týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy | 43 |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 160/10/KOL ze dne 21. dubna 2010 o dalších zárukách pro Norsko týkajících se Aujeszkyho choroby | 45 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 97/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP | 47 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 98/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP | 48 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 99/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP | 49 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 100/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP | 50 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 101/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP | 51 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 102/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP | 52 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 103/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 53 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 104/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 54 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 105/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 55 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 106/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 56 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 107/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 57 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 108/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 58 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 109/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XVIII (Zdraví a bezpečnost při práci, pracovní právo a stejné zacházení pro muže a ženy) Dohody o EHP | 59 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 110/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP | 60 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 111/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP | 61 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 112/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP | 62 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 113/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP | 63 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 159/10/KOL ze dne 21. dubna 2010 o dalších zárukách pro Norsko týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy

43

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 160/10/KOL ze dne 21. dubna 2010 o dalších zárukách pro Norsko týkajících se Aujeszkyho choroby

45

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 97/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

47

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 98/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

48

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 99/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

49

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 100/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

50

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 101/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

51

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 102/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP

52

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 103/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

53

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 104/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

54

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 105/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

55

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 106/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

56

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 107/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

57

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 108/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

58

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 109/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XVIII (Zdraví a bezpečnost při práci, pracovní právo a stejné zacházení pro muže a ženy) Dohody o EHP

59

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 110/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

60

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 111/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

61

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 112/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

62

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 113/2010 ze dne 1. října 2010, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1185/2010

ze dne 13. prosince 2010

o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, článek 18, čl. 22 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %.

| (2) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %. |
| --- | --- |

(2)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.

| (3) | Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.

| (6) | Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny. |
| --- | --- |

(6)

Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (7) | Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.

4.   Souběžná šetření

| (8) | Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(8)

Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.

5.   Šetření

5.1   Období šetření

| (9) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

5.2   Strany dotčené šetřením

| (10) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(10)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (11) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(11)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (12) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.

| (13) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(13)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.

| (14) | Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit. |
| --- | --- |

(14)

Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.

| (15) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | Výrobci v Unii






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

Výrobci v Unii

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,

| — | Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.

| b) | Vyvážející výrobce v Indii






  — | HEG Limited, Bhopál. |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Indii

—

HEG Limited, Bhopál.

| c) | Indická vláda. |
| --- | --- |

c)

Indická vláda.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (16) | Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(16)

Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

| (17) | Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ

1.   Úvod

| (18) | Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí: | Celostátní režimy







  a) | režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Celostátní režimy

a)

režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);

| b) | režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“); |
| --- | --- |

b)

režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);

| c) | režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“). |
| --- | --- |

c)

režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).

| | Regionální režimy







  d) | režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“). |
| --- | --- | --- |

Regionální režimy

d)

režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).

| (19) | Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(19)

Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (20) | Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš. |
| --- | --- |

(20)

Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.

2.   Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)

| (21) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(21)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.   Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)

a)   Právní základ

| (22) | Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(22)

Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (23) | Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(23)

Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění režimu DEPB

| (24) | Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. |
| --- | --- |

(24)

Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.

| (25) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody. |
| --- | --- |

(25)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.

| (26) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(26)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.

| (27) | Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku). |
| --- | --- |

(27)

Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).

| (28) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(28)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu DEPB

| (29) | Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(29)

Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (30) | Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (31) | Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB. |
| --- | --- |

(31)

Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.

e)   Výpočet výše subvence

| (32) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (33) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(33)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.

| (34) | Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence. |
| --- | --- |

(34)

Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.

| (35) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. |
| --- | --- |

(35)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.

| (36) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.

| (37) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.

4.   Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)

a)   Právní základ

| (38) | Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(38)

Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (39) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(39)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

c)   Praktické provádění

| (40) | Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(40)

Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (41) | Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG. |
| --- | --- |

(41)

Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.

| (42) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(42)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu EPCG

| (43) | Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti. |
| --- | --- |

(43)

Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.

| (44) | Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost. |
| --- | --- |

(44)

Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.

| (45) | Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(45)

Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (46) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel. |
| --- | --- |

(46)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.

| (47) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(47)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (48) | Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.

5.   Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) – regionální režim státu Madhjapradéš

| (49) | V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny. |
| --- | --- |

(49)

V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.

a)   Právní základ

| (50) | Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006. |
| --- | --- |

(50)

Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.

b)   Způsobilost

| (51) | Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš. |
| --- | --- |

(51)

Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.

c)   Praktické provádění

| (52) | Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny – místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš – společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu. |
| --- | --- |

(52)

Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny – místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš – společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.

| (53) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(53)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu EDE

| (54) | Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu. |
| --- | --- |

(54)

Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.

| (55) | Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích. |
| --- | --- |

(55)

Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.

| (56) | Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.

e)   Výpočet výše subvence

| (57) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(57)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.

| (58) | Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.

6.   Výše napadnutelných subvencí

| (59) | Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (60) | Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu. |
| --- | --- |

(60)

Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.

| (61) | Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.










  REŽIMY | PP | DEPB | EPCG | EDE | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | žádné | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.

REŽIMY

PP

DEPB

EPCG

EDE

Celkem

HEG Ltd.

žádné

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování

| (62) | V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(62)

V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.

| (63) | V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14. |
| --- | --- |

(63)

V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.

| (64) | Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.

| (65) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.

| (66) | Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní. |
| --- | --- |

(66)

Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

1.   Výroba v Unii

| (67) | V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(67)

V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

2.   Výrobní odvětví Unie

| (68) | Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(69)

Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Předběžná poznámka

| (70) | Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech. |
| --- | --- |

(70)

Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech.

| (71) | Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami. |
| --- | --- |

(71)

Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.

| (72) | Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny. |
| --- | --- |

(72)

Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.

2.   Spotřeba na trhu Unie

| (73) | Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(73)

Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

| (74) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.

  Tabulka 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba Unie (v tunách) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.

Tabulka 1

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba Unie (v tunách)

170 035

171 371

169 744

128 437

Index (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie

| (75) | Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.

  Tabulka 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách)* | 2 000 až
  3 000 | 3 000 až
  4 000 | 7 000 až
  9 000 | 5 000 až
  7 000 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Podíl dovozu z dotčené země na trhu* | asi
  1,5 % | asi
  2 % | asi
  5 % | asi
  5 % |
| Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t) | asi
  2 000 | asi
  2 600 | asi
  3 000 | asi
  3 200 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.

Tabulka 2

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)*

2 000 až

3 000

3 000 až

4 000

7 000 až

9 000

5 000 až

7 000

Index (2006 = 100)

100

123

318

243

Podíl dovozu z dotčené země na trhu*

asi

1,5 %

asi

2 %

asi

5 %

asi

5 %

Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)

asi

2 000

asi

2 600

asi

3 000

asi

3 200

Index (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (76) | Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(76)

Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

4.1   Výroba

| (77) | V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.

  Tabulka 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.

Tabulka 3

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Výroba (v tunách)

272 468

278 701

261 690

192 714

Index (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Kapacita a využití kapacity

| (78) | Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.

  Tabulka 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Využití kapacity | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.

Tabulka 4

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Výrobní kapacita (v tunách)

298 500

292 250

291 500

293 500

Index (2006 = 100)

100

98

98

98

Využití kapacity

91 %

95 %

90 %

66 %

Index (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Zásoby

| (79) | V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.

  Tabulka 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.

Tabulka 5

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

21 407

21 436

19 236

20 328

Index (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Objem prodeje

| (80) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).

  Tabulka 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).

Tabulka 6

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

143 832

139 491

124 463

88 224

Index (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Podíl na trhu

| (81) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).

  Tabulka 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Unie na trhu | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).

Tabulka 7

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Index (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Růst

| (82) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů. |
| --- | --- |

(82)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.

4.7   Zaměstnanost

| (83) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.

  Tabulka 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.

Tabulka 8

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)

1 942

1 848

1 799

1 804

Index (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Produktivita

| (84) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.

  Tabulka 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.

Tabulka 9

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

140

151

146

107

Index (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu

| (85) | Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny. |
| --- | --- |

(85)

Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.

| (86) | V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(86)

V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.

| (87) | V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %). |
| --- | --- |

(87)

V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).

| (88) | Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni. |
| --- | --- |

(88)

Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.

| (89) | Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

Tabulka 10

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)

2 569

3 103

3 428

3 585

Index (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Mzdy

| (90) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.

  Tabulka 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.

Tabulka 11

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)

52

56

61

60

Index (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Investice

| (91) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.

  Tabulka 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.

Tabulka 12

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Čisté investice (v EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Index (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Ziskovost a návratnost investic

| (92) | I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství. |
| --- | --- |

(92)

I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.

| (93) | Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.

  Tabulka 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.

Tabulka 13

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)

19 %

26 %

25 %

19 %

Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál

| (94) | Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období. |
| --- | --- |

(94)

Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.

| (95) | Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

  Tabulka 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

Tabulka 14

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Peněžní tok (v EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Index (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Rozsah subvencování

| (96) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(96)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.

4.15   Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu

| (97) | Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen. |
| --- | --- |

(97)

Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.

5.   Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů

5.1   Účinek subvencovaného dovozu

| (98) | Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.

5.2   Dopad hospodářské krize

| (99) | Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007–2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy. |
| --- | --- |

(99)

Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007–2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.

5.3   Dovoz z ostatních zemí

| (100) | Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(100)

Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

| (101) | Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán. |
| --- | --- |

(101)

Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.

| (102) | Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(102)

Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.

| (103) | Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(103)

Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (104) | Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(104)

Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (105) | Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(105)

Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (106) | Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.

  Tabulka 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Podíl dovozu z ČLR na trhu | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Ruska (v tunách) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Podíl dovozu z Ruska na trhu | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Ceny dovozu z Ruska (EUR/t) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Japonska (v tunách) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Podíl dovozu z Japonska na trhu | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Ceny dovozu z Japonska (EUR/t) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Mexika (v tunách) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Podíl dovozu z Mexika na trhu | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Ceny dovozu z Mexika (EUR/t) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.

Tabulka 15

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)

11 289

11 243

19 158

18 443

Index (2006 = 100)

100

100

170

163

Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)

2 467

3 020

3 403

3 508

Index (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR (v tunách)

421

659

2 828

3 380

Index (2006 = 100)

100

157

672

804

Podíl dovozu z ČLR na trhu

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)

1 983

2 272

2 818

2 969

Index (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Ruska (v tunách)

3 196

2 887

8 441

7 821

Index (2006 = 100)

100

90

264

245

Podíl dovozu z Ruska na trhu

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)

2 379

2 969

3 323

3 447

Index (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Japonska (v tunách)

3 391

2 223

3 731

2 090

Index (2006 = 100)

100

66

110

62

Podíl dovozu z Japonska na trhu

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)

2 566

3 131

3 474

3 590

Index (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Mexika (v tunách)

1 478

2 187

2 115

2 465

Index (2006 = 100)

100

148

143

167

Podíl dovozu z Mexika na trhu

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)

2 634

3 629

4 510

4 554

Index (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Závěr

| (107) | Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení. |
| --- | --- |

(107)

Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.

| (108) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu. |
| --- | --- |

(108)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.

| (109) | Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie. |
| --- | --- |

(109)

Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.

F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Předběžné poznámky

| (110) | Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá. |
| --- | --- |

(110)

Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.

2.   Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie

| (111) | Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(111)

Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.

3.   Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu

| (112) | Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. |
| --- | --- |

(112)

Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.

| (113) | V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji. |
| --- | --- |

(113)

V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.

4.   Závěr

| (114) | Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(114)

Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (115) | Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(115)

Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Úvod

| (116) | V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(116)

V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (117) | Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany. |
| --- | --- |

(117)

Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.

| (118) | Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(118)

Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (119) | Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci. |
| --- | --- |

(119)

Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.

3.   Zájmy dovozců/uživatelů

| (120) | Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci. |
| --- | --- |

(120)

Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.

| (121) | Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli. |
| --- | --- |

(121)

Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.

| (122) | Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. |
| --- | --- |

(122)

Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.

4.   Závěr

| (123) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.

H.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (124) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny. |
| --- | --- |

(124)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.

| (125) | Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel. |
| --- | --- |

(125)

Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.

| (126) | Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(126)

Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (127) | Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb, |
| --- | --- |

(127)

Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.

2.   Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Konečné clo
  (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš | 7,0 | A531 |
| Všechny ostatní společnosti | 7,2 | A999 |

Společnost

Konečné clo

(v %)

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš

7,0

A531

Všechny ostatní společnosti

7,2

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. prosince 2010.

Za Radu

předseda

K. PEETERS

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4.

2

(3)  Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  Úř. věst. C 34, 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 24.

6

(7)  Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 20.

7

(8)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  Viz 132. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004, kterým se ukládá prozatímní antisubvenční clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 35).

9

(10)  Viz 150. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 35) a 30. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010

ze dne 13. prosince 2010

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.

| (2) | Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.

| (3) | Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4.   Souběžná šetření

| (7) | Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(7)

Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.

5.   Šetření

5.1   Období šetření

| (8) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(8)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

5.2   Strany dotčené šetřením

| (9) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(9)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (10) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(10)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (11) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.

| (12) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(12)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.

| (13) | Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit. |
| --- | --- |

(13)

Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.

| (14) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | Výrobci v Unii







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

Výrobci v Unii

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.

| b) | Vyvážející výrobce v Indii







  — | HEG Limited, Bhopál. |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Indii

—

HEG Limited, Bhopál.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (15) | Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

| (16) | Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (17) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.

1.   Všeobecně

| (18) | Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. |
| --- | --- |

(18)

Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.

| (19) | Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou. |
| --- | --- |

(19)

Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.

2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

2.1   Běžná hodnota

| (20) | Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.

| (21) | Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka. |
| --- | --- |

(21)

Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.

| (22) | Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku. |
| --- | --- |

(22)

Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.

| (23) | V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou. |
| --- | --- |

(23)

V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.

| (24) | Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (25) | Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(25)

Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.

| (26) | Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.

2.2   Vývozní cena

| (27) | Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

2.3   Srovnání

| (28) | Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí. |
| --- | --- |

(28)

Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.

| (29) | Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést. |
| --- | --- |

(29)

Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.

2.4   Dumpingové rozpětí

| (30) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11–12 %. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11–12 %.

| (31) | V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje. |
| --- | --- |

(31)

V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.

| (32) | Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(32)

Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.

| (33) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

| (34) | Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(34)

Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.

| (35) | V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí. |
| --- | --- |

(35)

V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.

3.1   Volná kapacita vývozců

| (36) | V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu. |
| --- | --- |

(36)

V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.

| (37) | Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.

3.2   Přitažlivost trhu Unie

| (38) | Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %. |
| --- | --- |

(38)

Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.

3.3   Vývozní ceny do třetích zemí

| (39) | Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.

3.4   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu

| (40) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

1.   Výroba v Unii

| (41) | V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

2.   Výrobní odvětví Unie

| (42) | Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(43)

Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Předběžná poznámka

| (44) | Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.

| (45) | Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami. |
| --- | --- |

(45)

Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.

| (46) | Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny. |
| --- | --- |

(46)

Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.

2.   Spotřeba na trhu Unie

| (47) | Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(47)

Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

| (48) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.

  Tabulka 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba Unie (v tunách) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.

Tabulka 1

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba Unie (v tunách)

170 035

171 371

169 744

128 437

Index (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie

| (49) | Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.

  Tabulka 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách) | 2 000 až 3 000 | 3 000 až 4 000 | 7 000 až 9 000 | 5 000 až 7 000 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Podíl dovozu z dotčené země na trhu* | asi 1,5 % | asi 2 % | asi 5 % | asi 5 % |
| Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t) | asi 2 000 | asi 2 600 | asi 3 000 | asi 3 200 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.

Tabulka 2

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)

2 000 až 3 000

3 000 až 4 000

7 000 až 9 000

5 000 až 7 000

Index (2006 = 100)

100

123

318

243

Podíl dovozu z dotčené země na trhu*

asi 1,5 %

asi 2 %

asi 5 %

asi 5 %

Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)

asi 2 000

asi 2 600

asi 3 000

asi 3 200

Index (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (50) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(50)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

4.1   Výroba

| (51) | V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.

  Tabulka 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.

Tabulka 3

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Výroba (v tunách)

272 468

278 701

261 690

192 714

Index (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Kapacita a využití kapacity

| (52) | Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.

  Tabulka 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Využití kapacity | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.

Tabulka 4

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Výrobní kapacita (v tunách)

298 500

292 250

291 500

293 500

Index (2006 = 100)

100

98

98

98

Využití kapacity

91 %

95 %

90 %

66 %

Index (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Zásoby

| (53) | V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.

  Tabulka 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.

Tabulka 5

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

21 407

21 436

19 236

20 328

Index (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Objem prodeje

| (54) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).

  Tabulka 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).

Tabulka 6

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

143 832

139 491

124 463

88 224

Index (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Podíl na trhu

| (55) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).

  Tabulka 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Unie na trhu | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).

Tabulka 7

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Index (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Růst

| (56) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů. |
| --- | --- |

(56)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.

4.7   Zaměstnanost

| (57) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.

  Tabulka 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.

Tabulka 8

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)

1 942

1 848

1 799

1 804

Index (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Produktivita

| (58) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.

  Tabulka 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.

Tabulka 9

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

140

151

146

107

Index (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu

| (59) | Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny. |
| --- | --- |

(59)

Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.

| (60) | V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(60)

V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.

| (61) | V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %). |
| --- | --- |

(61)

V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).

| (62) | Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni. |
| --- | --- |

(62)

Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.

| (63) | Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

Tabulka 10

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)

2 569

3 103

3 428

3 585

Index (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Mzdy

| (64) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.

  Tabulka 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.

Tabulka 11

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)

52

56

61

60

Index (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Investice

| (65) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.

  Tabulka 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.

Tabulka 12

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Čisté investice (v EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Index (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Ziskovost a návratnost investic

| (66) | I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství. |
| --- | --- |

(66)

I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.

| (67) | Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.

  Tabulka 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.

Tabulka 13

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)

19 %

26 %

25 %

19 %

Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál

| (68) | Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období. |
| --- | --- |

(68)

Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.

| (69) | Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

  Tabulka 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

Tabulka 14

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Peněžní tok (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Index (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Rozsah dumpingového rozpětí

| (70) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(70)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.

4.15   Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu

| (71) | Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen. |
| --- | --- |

(71)

Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.

5.   Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů

5.1   Účinek dumpingového dovozu

| (72) | Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.

5.2   Dopad hospodářské krize

| (73) | Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007–2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy. |
| --- | --- |

(73)

Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007–2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.

5.3   Dovoz z ostatních zemí

| (74) | Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(74)

Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

| (75) | Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán. |
| --- | --- |

(75)

Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.

| (76) | Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(76)

Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.

| (77) | Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(77)

Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (78) | Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(78)

Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (79) | Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(79)

Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.

| (80) | Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.

  Tabulka 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Podíl dovozu z ČLR na trhu | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Ruska (v tunách) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Podíl dovozu z Ruska na trhu | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Ceny dovozu z Ruska (EUR/t) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Japonska (v tunách) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Podíl dovozu z Japonska na trhu | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Ceny dovozu z Japonska (EUR/t) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |
| Objem dovozu z Mexika (v tunách) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Podíl dovozu z Mexika na trhu | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Ceny dovozu z Mexika (EUR/t) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.

Tabulka 15

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)

11 289

11 243

19 158

18 443

Index (2006 = 100)

100

100

170

163

Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)

2 467

3 020

3 403

3 508

Index (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR (v tunách)

421

659

2 828

3 380

Index (2006 = 100)

100

157

672

804

Podíl dovozu z ČLR na trhu

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)

1 983

2 272

2 818

2 969

Index (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Ruska (v tunách)

3 196

2 887

8 441

7 821

Index (2006 = 100)

100

90

264

245

Podíl dovozu z Ruska na trhu

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)

2 379

2 969

3 323

3 447

Index (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Japonska (v tunách)

3 391

2 223

3 731

2 090

Index (2006 = 100)

100

66

110

62

Podíl dovozu z Japonska na trhu

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)

2 566

3 131

3 474

3 590

Index (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Mexika (v tunách)

1 478

2 187

2 115

2 465

Index (2006 = 100)

100

148

143

167

Podíl dovozu z Mexika na trhu

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)

2 634

3 629

4 510

4 554

Index (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Závěr

| (81) | Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení. |
| --- | --- |

(81)

Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.

| (82) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu. |
| --- | --- |

(82)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.

| (83) | Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie. |
| --- | --- |

(83)

Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.

F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Předběžné poznámky

| (84) | Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá. |
| --- | --- |

(84)

Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.

2.   Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie

| (85) | Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(85)

Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.

3.   Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu

| (86) | Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. |
| --- | --- |

(86)

Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.

| (87) | V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji. |
| --- | --- |

(87)

V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.

4.   Závěr

| (88) | Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(88)

Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (89) | Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(89)

Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Úvod

| (90) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(90)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (91) | Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany. |
| --- | --- |

(91)

Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.

| (92) | Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(92)

Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (93) | Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci. |
| --- | --- |

(93)

Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.

3.   Zájmy dovozců/uživatelů

| (94) | Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci. |
| --- | --- |

(94)

Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.

| (95) | Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli. |
| --- | --- |

(95)

Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.

| (96) | Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. |
| --- | --- |

(96)

Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.

4.   Závěr

| (97) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (98) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny. |
| --- | --- |

(98)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.

| (99) | Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel. |
| --- | --- |

(99)

Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.

| (100) | Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(100)

Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (101) | Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb, |
| --- | --- |

(101)

Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.

2.   Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Konečné clo
  (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš | 0 | A531 |
| Všechny ostatní společnosti | 8,5 | A999 |

Společnost

Konečné clo

(v %)

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš

0

A531

Všechny ostatní společnosti

8,5

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. prosince 2010.

Za Radu

předseda

K. PEETERS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  Úř. věst. C 34, 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 20.

6

(7)  Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 24.

7

(8)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

8

(9)  Viz 88. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1009/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 61).

9

(10)  Viz 106. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1009/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 61) a 22. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1629/2004.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgie.

11

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1187/2010

ze dne 13. prosince 2010

o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Platná opatření

| (1) | V návaznosti na přezkumné šetření provedené v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1683/2004 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2931 00 99 a ex 3808 93 27 (dále jen „dotčený výrobek“). Toto clo bylo rozšířeno na dovoz glyfosátu odesílaného z Malajsie (ať již je prohlášen za pocházející z Malajsie, či nikoli) s výjimkou glyfosátu vyrobeného společností Crop Protection (M) Sdn. Bhd. a na dovoz glyfosátu odesílaného z Tchaj-wanu (ať již je prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoli) s výjimkou glyfosátu vyrobeného společností Sinon Corporation. Sazba antidumpingového cla je 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na přezkumné šetření provedené v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1683/2004 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2931 00 99 a ex 3808 93 27 (dále jen „dotčený výrobek“). Toto clo bylo rozšířeno na dovoz glyfosátu odesílaného z Malajsie (ať již je prohlášen za pocházející z Malajsie, či nikoli) s výjimkou glyfosátu vyrobeného společností Crop Protection (M) Sdn. Bhd. a na dovoz glyfosátu odesílaného z Tchaj-wanu (ať již je prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoli) s výjimkou glyfosátu vyrobeného společností Sinon Corporation. Sazba antidumpingového cla je 29,9 %.

| (2) | Rozhodnutím 2009/383/ES (3) Komise pozastavila konečné antidumpingové clo na období devíti měsíců s účinkem od 16. května 2009. Následně Rada prováděcím nařízením (EU) č. 126/2010 (4) prodloužila pozastavení o jeden rok s účinkem od 14. února 2010. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2009/383/ES (3) Komise pozastavila konečné antidumpingové clo na období devíti měsíců s účinkem od 16. května 2009. Následně Rada prováděcím nařízením (EU) č. 126/2010 (4) prodloužila pozastavení o jeden rok s účinkem od 14. února 2010.

1.2   Žádost o přezkum

| (3) | Po zveřejnění oznámení o blížícím se pozbytí platnosti (5) antidumpingových opatření na dovoz glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky obdržela Komise dne 29. června 2009 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o blížícím se pozbytí platnosti (5) antidumpingových opatření na dovoz glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky obdržela Komise dne 29. června 2009 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (4) | Žádost podala Evropská glyfosátová asociace (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících veškerou výrobu glyfosátu v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Žádost podala Evropská glyfosátová asociace (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících veškerou výrobu glyfosátu v Unii.

| (5) | Žádost obsahovala zjevné důkazy o tom, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost obsahovala zjevné důkazy o tom, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

1.3   Zahájení řízení

| (6) | Po konzultaci s poradním výborem tedy Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) zahájila antidumpingové řízení ohledně dovozu glyfosátu v současnosti kódů KN ex 2931 00 99 a ex 3808 93 27 pocházejícího z Čínské lidové republiky do Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Po konzultaci s poradním výborem tedy Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) zahájila antidumpingové řízení ohledně dovozu glyfosátu v současnosti kódů KN ex 2931 00 99 a ex 3808 93 27 pocházejícího z Čínské lidové republiky do Evropské unie.

| (7) | Komise o zahájení přezkumného šetření oficiálně informovala vyvážející výrobce, dotčené dovozce, zástupce z Čínské lidové republiky, zástupce uživatelů a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

Komise o zahájení přezkumného šetření oficiálně informovala vyvážející výrobce, dotčené dovozce, zástupce z Čínské lidové republiky, zástupce uživatelů a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

2.   STAŽENÍ ŽÁDOSTI

| (8) | Dopisem ze dne 21. září 2010 adresovaným Komisi žadatel oficiálně stáhl svou žádost. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 21. září 2010 adresovaným Komisi žadatel oficiálně stáhl svou žádost.

| (9) | V souladu s čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení může být řízení v případě stažení žádosti o přezkum zastaveno, ledaže by toto zastavení nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení může být řízení v případě stažení žádosti o přezkum zastaveno, ledaže by toto zastavení nebylo v zájmu Unie.

| (10) | Mělo se za to, že by stávající řízení mělo být zastaveno, jelikož šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že by zastavení řízení nebylo v zájmu Unie. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Nebyly však vyjádřeny žádné připomínky, jež by tento názor mohly změnit. |
| --- | --- |

(10)

Mělo se za to, že by stávající řízení mělo být zastaveno, jelikož šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že by zastavení řízení nebylo v zájmu Unie. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Nebyly však vyjádřeny žádné připomínky, jež by tento názor mohly změnit.

| (11) | Proto byl učiněn závěr, že řízení o přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření ohledně dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie by mělo být zastaveno a stávající opatření by měla být zrušena, |
| --- | --- |

(11)

Proto byl učiněn závěr, že řízení o přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření ohledně dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie by mělo být zastaveno a stávající opatření by měla být zrušena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Antidumpingová opatření týkající se dovozu glyfosátu v současnosti kódů KN ex 2931 00 99 a ex 3808 93 27 pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušují a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. prosince 2010.

Za Radu

předseda

K. PEETERS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 303, 30.9.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 20.

3

(4)  Úř. věst. L 40, 13.2.2010, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 115, 20.5.2009, s. 19.

5

(6)  Úř. věst. C 234, 29.9.2009, s. 9.

6

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1188/2010

ze dne 15. prosince 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. prosince 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1189/2010

ze dne 15. prosince 2010,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. prosince 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. prosince 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 16. prosince 2010 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. prosince 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 16. prosince 2010

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

0,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Prémie – Záliv | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

248,84

170,04

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Prémie – Záliv

—

14,47

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 48,62 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

19,66 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

48,62 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

ROZHODNUTÍ

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2010,

kterým se mění rozhodnutí 2004/211/ES, pokud jde o položky týkající se Brazílie, Kuvajtu a Sýrie v seznamu třetích zemí a jejich částí, ze kterých je povolen dovoz živých koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Evropské unie

(oznámeno pod číslem K(2010) 8950)

(Text s významem pro EHP)

(2010/776/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 90/426/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních předpisech pro přesun koňovitých a jejich dovoz ze třetích zemí (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 a 4 a čl. 19 úvodní větu a body i) a ii) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (2), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 90/426/EHS stanoví veterinární podmínky dovozu živých koňovitých do Unie. Stanoví, že dovoz koňovitých do Unie je povolen pouze ze třetích zemí nebo částí jejich území, ve kterých je vozhřivka choroba povinná hlášením a které jsou po dobu nejméně šesti měsíců prosté vozhřivky. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 90/426/EHS stanoví veterinární podmínky dovozu živých koňovitých do Unie. Stanoví, že dovoz koňovitých do Unie je povolen pouze ze třetích zemí nebo částí jejich území, ve kterých je vozhřivka choroba povinná hlášením a které jsou po dobu nejméně šesti měsíců prosté vozhřivky.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2004/211/ES ze dne 6. ledna 2004, kterým se stanoví seznam třetích zemí a částí jejich území, ze kterých členské státy povolují dovoz živých koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých a kterým se mění rozhodnutí 93/195/EHS a 94/63/ES (3), stanoví seznam třetích zemí nebo, v případě regionalizace, jejich částí, ze kterých členské státy povolují dovoz koňovitých a jejich spermatu, vajíček a embryí, a uvádí ostatní podmínky, které se na tento dovoz vztahují. Tento seznam je stanoven v příloze I uvedeného rozhodnutí. Brazílie, Kuvajt a Sýrie jsou v současnosti uvedeny v uvedené příloze. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2004/211/ES ze dne 6. ledna 2004, kterým se stanoví seznam třetích zemí a částí jejich území, ze kterých členské státy povolují dovoz živých koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých a kterým se mění rozhodnutí 93/195/EHS a 94/63/ES (3), stanoví seznam třetích zemí nebo, v případě regionalizace, jejich částí, ze kterých členské státy povolují dovoz koňovitých a jejich spermatu, vajíček a embryí, a uvádí ostatní podmínky, které se na tento dovoz vztahují. Tento seznam je stanoven v příloze I uvedeného rozhodnutí. Brazílie, Kuvajt a Sýrie jsou v současnosti uvedeny v uvedené příloze.

| (3) | V dubnu 2010 Brazílie oznámila Světové organizaci pro zdraví zvířat (dále jen „OIE“), že byl potvrzen případ vozhřivky (Burkholderia mallei) u koně v oblasti Distrito Federal. Rozhodnutí 2004/211/ES bylo proto změněno rozhodnutím Komise 2010/333/EU (4), aby uvádělo, že dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Unie z Distrito Federal v Brazílii již není povolen. |
| --- | --- |

(3)

V dubnu 2010 Brazílie oznámila Světové organizaci pro zdraví zvířat (dále jen „OIE“), že byl potvrzen případ vozhřivky (Burkholderia mallei) u koně v oblasti Distrito Federal. Rozhodnutí 2004/211/ES bylo proto změněno rozhodnutím Komise 2010/333/EU (4), aby uvádělo, že dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Unie z Distrito Federal v Brazílii již není povolen.

| (4) | Dne 1. listopadu 2010 Brazílie informovala OIE, že tento jediný případ vozhřivky v Distrito Federal byl vyřešen. Orgány zejména informovaly, že po dobu nejméně šesti měsíců nebylo zaznamenáno žádné nové ohnisko nákazy a že se zavedly omezení pohybu koňovitých z infikovaných oblastí do oblastí bez výskytu nákazy a že na základě pozorování přibližně 5 000 koňovitých se nezjistily žádné další případy. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. listopadu 2010 Brazílie informovala OIE, že tento jediný případ vozhřivky v Distrito Federal byl vyřešen. Orgány zejména informovaly, že po dobu nejméně šesti měsíců nebylo zaznamenáno žádné nové ohnisko nákazy a že se zavedly omezení pohybu koňovitých z infikovaných oblastí do oblastí bez výskytu nákazy a že na základě pozorování přibližně 5 000 koňovitých se nezjistily žádné další případy.

| (5) | Je proto vhodné opět zařadit Distrito Federal na seznam schválených oblastí pro dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Unie, který je uveden v příloze I rozhodnutí 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné opět zařadit Distrito Federal na seznam schválených oblastí pro dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých do Unie, který je uveden v příloze I rozhodnutí 2004/211/ES.

| (6) | V říjnu 2010 OIE informovala o výskytu vozhřivky v Kuvajtu. |
| --- | --- |

(6)

V říjnu 2010 OIE informovala o výskytu vozhřivky v Kuvajtu.

| (7) | Sýrie podala zprávu OIE, že jí status týkající se vozhřivky není znám, protože vozhřivka již v této zemi nepodléhá povinnému hlášení. Koně ze Sýrie byli identifikováni jako původci vozhřivky v zemích uvedeného regionu a nedávná kontrolní mise OIE nevyloučila výskyt této choroby v Sýrii. |
| --- | --- |

(7)

Sýrie podala zprávu OIE, že jí status týkající se vozhřivky není znám, protože vozhřivka již v této zemi nepodléhá povinnému hlášení. Koně ze Sýrie byli identifikováni jako původci vozhřivky v zemích uvedeného regionu a nedávná kontrolní mise OIE nevyloučila výskyt této choroby v Sýrii.

| (8) | Dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých z Kuvajtu a Sýrie by proto již neměl být povolen. Proto by uvedené třetí země měly být odstraněny z přílohy I rozhodnutí 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(8)

Dovoz koňovitých a spermatu, vajíček a embryí druhů koňovitých z Kuvajtu a Sýrie by proto již neměl být povolen. Proto by uvedené třetí země měly být odstraněny z přílohy I rozhodnutí 2004/211/ES.

| (9) | Rozhodnutí 2004/211/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí 2004/211/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha I rozhodnutí 2004/211/ES se mění takto:

| 1) | Položka týkající se Brazílie se nahrazuje tímto:



















  „BR | Brazílie | BR-0 | celá země | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Státy:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X“ | |

1)

Položka týkající se Brazílie se nahrazuje tímto:

„BR

Brazílie

BR-0

celá země

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Státy:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X“

| 2) | Položka týkající se Kuvajtu se nahrazuje tímto:



















  „K | Kuvajt | KW-0 | celá země | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Položka týkající se Kuvajtu se nahrazuje tímto:

„K

Kuvajt

KW-0

celá země

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

| 3) | Položka týkající se Sýrie se nahrazuje tímto:



















  „SY | Sýrie | SY-0 | celá země | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Položka týkající se Sýrie se nahrazuje tímto:

„SY

Sýrie

SY-0

celá země

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2010.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54.

2

(3)  Úř. věst. L 73, 11.3.2004, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 150, 16.6.2010, s. 53.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2010,

kterým se mění směrnice Rady 2008/90/ES a prodlužuje odchylka týkající se dovozních podmínek pro rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny určené k produkci ovoce ze třetích zemí

(oznámeno pod číslem K(2010) 8992)

(2010/777/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na čl. 12 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise má na základě čl. 12 odst. 1 směrnice 2008/90/ES rozhodnout, zda jsou rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny vypěstované ve třetí zemi a poskytující stejné záruky, pokud se jedná o povinnosti dodavatele, pravost, vlastnosti, rostlinolékařský stav, růstové prostředí, balení, režim inspekcí, značení a uzavírání, ve všech těchto ohledech rovnocenné rozmnožovacímu materiálu ovocných rostlin a ovocným rostlinám pěstovaným v Unii, které splňují požadavky a podmínky uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Komise má na základě čl. 12 odst. 1 směrnice 2008/90/ES rozhodnout, zda jsou rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny vypěstované ve třetí zemi a poskytující stejné záruky, pokud se jedná o povinnosti dodavatele, pravost, vlastnosti, rostlinolékařský stav, růstové prostředí, balení, režim inspekcí, značení a uzavírání, ve všech těchto ohledech rovnocenné rozmnožovacímu materiálu ovocných rostlin a ovocným rostlinám pěstovaným v Unii, které splňují požadavky a podmínky uvedené směrnice.

| (2) | V současnosti dostupné údaje o podmínkách uplatňovaných ve třetích zemích však stále nedostačují k tomu, aby Komisi v této fázi umožnily přijmout takové rozhodnutí ohledně některé třetí země. |
| --- | --- |

(2)

V současnosti dostupné údaje o podmínkách uplatňovaných ve třetích zemích však stále nedostačují k tomu, aby Komisi v této fázi umožnily přijmout takové rozhodnutí ohledně některé třetí země.

| (3) | Za účelem zabránění narušení obchodních toků by mělo být členským státům, které dovážejí rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny ze třetích zemí, nadále povoleno, aby na tyto produkty uplatňovaly podmínky rovnocenné podmínkám platným pro obdobné produkty Unie v souladu s čl. 12 odst. 2 směrnice 2008/90/ES. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zabránění narušení obchodních toků by mělo být členským státům, které dovážejí rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny ze třetích zemí, nadále povoleno, aby na tyto produkty uplatňovaly podmínky rovnocenné podmínkám platným pro obdobné produkty Unie v souladu s čl. 12 odst. 2 směrnice 2008/90/ES.

| (4) | Je vhodné povolit uplatňování těchto podmínek po dobu odpovídající přechodnému období uvedenému v článku 21 směrnice 2008/90/ES. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné povolit uplatňování těchto podmínek po dobu odpovídající přechodnému období uvedenému v článku 21 směrnice 2008/90/ES.

| (5) | Období použití odchylky stanovené ve směrnici 2008/90/ES pro tento dovoz by z toho důvodu mělo být prodlouženo do 31. prosince 2018. |
| --- | --- |

(5)

Období použití odchylky stanovené ve směrnici 2008/90/ES pro tento dovoz by z toho důvodu mělo být prodlouženo do 31. prosince 2018.

| (6) | Směrnice 2008/90/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice 2008/90/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 12 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 2008/90/ES se datum „31. prosince 2010“ nahrazuje datem „31. prosince 2018“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2010.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 267, 8.10.2008, s. 8.

1

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2010

o změně rozhodnutí 2006/944/ES, kterým se stanoví příslušné úrovně emisí přidělené Společenství a každému jeho členskému státu v rámci Kjótského protokolu podle rozhodnutí Rady 2002/358/ES

(oznámeno pod číslem K(2010) 9009)

(2010/778/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 2006/944/ES (2) se stanoví úrovně emisí pro Unii a její členské státy na pětileté období prvního závazného období Kjótského protokolu. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 2006/944/ES (2) se stanoví úrovně emisí pro Unii a její členské státy na pětileté období prvního závazného období Kjótského protokolu.

| (2) | Úrovně emisí stanovené v rozhodnutí 2006/944/ES vycházely z prozatímních údajů, jelikož definitivní údaje o emisích za výchozí rok nebyly k 31. prosinci 2006 k dispozici. |
| --- | --- |

(2)

Úrovně emisí stanovené v rozhodnutí 2006/944/ES vycházely z prozatímních údajů, jelikož definitivní údaje o emisích za výchozí rok nebyly k 31. prosinci 2006 k dispozici.

| (3) | Po dokončení přezkumů provedených podle článku 8 Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu by nyní v souladu s metodikou uvedenou v rozhodnutí 2006/944/ES měly být stanoveny příslušné konečné úrovně emisí přidělené Unii a každému členskému státu. |
| --- | --- |

(3)

Po dokončení přezkumů provedených podle článku 8 Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu by nyní v souladu s metodikou uvedenou v rozhodnutí 2006/944/ES měly být stanoveny příslušné konečné úrovně emisí přidělené Unii a každému členskému státu.

| (4) | Dánsko soustavně vyjadřuje obavy týkající se jeho emisí ve výchozím roce, a to z důvodu mimořádně nízkých emisí ve výchozím roce uvedených v jeho zprávě předložené podle článku 23 rozhodnutí Komise 2005/166/ES (3). V zájmu plného zohlednění zvláštní a jedinečné situace Dánska, kterou Rada vzala na vědomí v roce 2002 v rámci postupu vedoucího k přijetí rozhodnutí 2002/358/ES a která je důsledkem nezvykle nízkých emisí Dánska ve výchozím roce a důsledkem skutečnosti, že Dánsko má jeden z nejvyšších kvantifikovaných závazků na snížení emisí podle přílohy II uvedeného rozhodnutí, by Unie měla Dánsku převést 5 milionů jednotek přiděleného množství za výhradním účelem dodržení závazků v prvním závazném období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu. Komise náležitě zvážila závazek Dánska zrušit jakékoliv povolenky zbývající z převodu na konci prvního závazného období. |
| --- | --- |

(4)

Dánsko soustavně vyjadřuje obavy týkající se jeho emisí ve výchozím roce, a to z důvodu mimořádně nízkých emisí ve výchozím roce uvedených v jeho zprávě předložené podle článku 23 rozhodnutí Komise 2005/166/ES (3). V zájmu plného zohlednění zvláštní a jedinečné situace Dánska, kterou Rada vzala na vědomí v roce 2002 v rámci postupu vedoucího k přijetí rozhodnutí 2002/358/ES a která je důsledkem nezvykle nízkých emisí Dánska ve výchozím roce a důsledkem skutečnosti, že Dánsko má jeden z nejvyšších kvantifikovaných závazků na snížení emisí podle přílohy II uvedeného rozhodnutí, by Unie měla Dánsku převést 5 milionů jednotek přiděleného množství za výhradním účelem dodržení závazků v prvním závazném období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu. Komise náležitě zvážila závazek Dánska zrušit jakékoliv povolenky zbývající z převodu na konci prvního závazného období.

| (5) | Rozhodnutí 2006/944/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2006/944/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2006/944/ES se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Rozdíl 19 357 532 tun ekvivalentu oxidu uhličitého mezi úrovněmi emisí Unie a součtem úrovní emisí členských států uvedených v příloze II rozhodnutí 2002/358/ES vydá Unie jako jednotky přiděleného množství.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Rozdíl 19 357 532 tun ekvivalentu oxidu uhličitého mezi úrovněmi emisí Unie a součtem úrovní emisí členských států uvedených v příloze II rozhodnutí 2002/358/ES vydá Unie jako jednotky přiděleného množství.“

| 2) | Příloha se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

Příloha se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Ústřední správce registru Unie převede pět milionů (5 000 000) těchto jednotek přiděleného množství na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Dánska.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2010.

Za Komisi

Connie HEDEGAARD

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 87.

2

(3)  Úř. věst. L 55, 1.3.2005, s. 57.

3

---

PŘÍLOHA

Příslušné úrovně emisí přidělené Unii a jejím členským státům vyjádřené v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého pro první období kvantifikovaného závazku na omezení a snížení emisí v rámci Kjótského protokolu

| Evropská unie (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgie | 673 995 528 |
| Dánsko | 273 827 177 |
| Německo | 4 868 096 694 |
| Irsko | 314 184 272 |
| Řecko | 668 669 806 |
| Španělsko | 1 666 195 929 |
| Francie | 2 819 626 640 |
| Itálie | 2 416 277 898 |
| Lucembursko | 47 402 996 |
| Nizozemsko | 1 001 262 141 |
| Rakousko | 343 866 009 |
| Portugalsko | 381 937 527 |
| Finsko | 355 017 545 |
| Švédsko | 375 188 561 |
| Spojené království | 3 396 475 254 |

Evropská unie (1)

19 621 381 509

Belgie

673 995 528

Dánsko

273 827 177

Německo

4 868 096 694

Irsko

314 184 272

Řecko

668 669 806

Španělsko

1 666 195 929

Francie

2 819 626 640

Itálie

2 416 277 898

Lucembursko

47 402 996

Nizozemsko

1 001 262 141

Rakousko

343 866 009

Portugalsko

381 937 527

Finsko

355 017 545

Švédsko

375 188 561

Spojené království

3 396 475 254

| Bulharsko | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Česká republika | 893 541 801 |
| Estonsko | 196 062 637 |
| Kypr | Nevztahuje se na tento členský stát |
| Lotyšsko | 119 182 130 |
| Litva | 227 306 177 |
| Maďarsko | 542 366 600 |
| Malta | Nevztahuje se na tento členský stát |
| Polsko | 2 648 181 038 |
| Rumunsko | 1 279 835 099 |
| Slovinsko | 93 628 593 |
| Slovensko | 331 433 516 |

Bulharsko

610 045 827

Česká republika

893 541 801

Estonsko

196 062 637

Kypr

Nevztahuje se na tento členský stát

Lotyšsko

119 182 130

Litva

227 306 177

Maďarsko

542 366 600

Malta

Nevztahuje se na tento členský stát

Polsko

2 648 181 038

Rumunsko

1 279 835 099

Slovinsko

93 628 593

Slovensko

331 433 516

---

(1)  Pro účely společného plnění závazků v působnosti čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu, podle rozhodnutí 2002/358/ES a vztahující se na členské státy uvedené v příloze II uvedeného rozhodnutí.

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/43

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 159/10/KOL

ze dne 21. dubna 2010

o dalších zárukách pro Norsko týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na článek 17 a protokol 1 této Dohody, a zejména na čl. 4 písm. d) tohoto protokolu,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. d) a protokol 1 této dohody, zejména čl. 1 písm. c) tohoto protokolu,

s ohledem na právní akt uvedený v bodě 4.1.1 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, směrnice Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1) v platném znění a včleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě, a zejména čl. 10 odst. 1 tohoto protokolu,

s ohledem na právní akt uvedený v bodě 4.2.80 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, rozhodnutí Komise 2004/558/ES ze dne 15. července 2004, kterým se provádí směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy (2) v platném znění,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 74/94/KOL ze dne 27. června 1994 o dalších zárukách pro Norsko týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy (3), kterým se mění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 31/94/KOL (4), které poskytuje Norsku jisté další záruky za účelem ochránění jeho statusu území prostého nákazy infekční bovinní rhinotracheitidou (IBR),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím č. 74/94/KOL 94 byly Norsku poskytnuty další záruky týkající se infekční bovinní rhinotracheitidy u skotu. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím č. 74/94/KOL 94 byly Norsku poskytnuty další záruky týkající se infekční bovinní rhinotracheitidy u skotu.

| (2) | Od té doby, co přijal rozhodnutí č. 74/94/KOL, byly právní předpisy Evropské unie o dalších zárukách týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy změněny, aby se zajistil jejich soulad s mezinárodními předpisy pro tuto chorobu a lepší kontrola v rámci Unie. |
| --- | --- |

(2)

Od té doby, co přijal rozhodnutí č. 74/94/KOL, byly právní předpisy Evropské unie o dalších zárukách týkajících se infekční bovinní rhinotracheitidy změněny, aby se zajistil jejich soulad s mezinárodními předpisy pro tuto chorobu a lepší kontrola v rámci Unie.

| (3) | Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 48/2005 (5) bylo rozhodnutí Komise 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů začleněno do Dohody o EHP jako bod 4.2.80 kapitoly I přílohy I této dohody. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 48/2005 (5) bylo rozhodnutí Komise 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů začleněno do Dohody o EHP jako bod 4.2.80 kapitoly I přílohy I této dohody.

| (4) | Norská vláda se domnívá, že její území je prosté choroby infekční bovinní rhinotracheitida v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Norsko předložilo Kontrolnímu úřadu ESVO příslušnou dokumentaci dokládající, že situace se stále sleduje a je zřízen kontrolní orgán, který má zajistit, aby norské území bylo prosté infekční bovinní rhinotracheitidy. |
| --- | --- |

(4)

Norská vláda se domnívá, že její území je prosté choroby infekční bovinní rhinotracheitida v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Norsko předložilo Kontrolnímu úřadu ESVO příslušnou dokumentaci dokládající, že situace se stále sleduje a je zřízen kontrolní orgán, který má zajistit, aby norské území bylo prosté infekční bovinní rhinotracheitidy.

| (5) | Norsko požádalo Kontrolní úřad ESVO o aktualizaci rozhodnutí č. 74/94/KOL, aby byly zohledněny nové legislativní změny v oblasti dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Unie v souvislosti s infekční bovinní rinotracheitidou. |
| --- | --- |

(5)

Norsko požádalo Kontrolní úřad ESVO o aktualizaci rozhodnutí č. 74/94/KOL, aby byly zohledněny nové legislativní změny v oblasti dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Unie v souvislosti s infekční bovinní rinotracheitidou.

| (6) | V souladu s nejnovějšími legislativními změnami v oblasti dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Unie v souvislosti s infekční bovinní rinotracheitidou je za účelem jednoznačnosti a právní soudržnosti vhodné zrušit rozhodnutí č. 74/94/KOL. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s nejnovějšími legislativními změnami v oblasti dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Unie v souvislosti s infekční bovinní rinotracheitidou je za účelem jednoznačnosti a právní soudržnosti vhodné zrušit rozhodnutí č. 74/94/KOL.

| (7) | Nové rozhodnutí zachová stejné záruky, které byly Norsku poskytnuty již dříve, a rovněž je sladí s novými kritérii stanovenými příslušnými právními předpisy EHP, zejména rozhodnutím 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů. |
| --- | --- |

(7)

Nové rozhodnutí zachová stejné záruky, které byly Norsku poskytnuty již dříve, a rovněž je sladí s novými kritérii stanovenými příslušnými právními předpisy EHP, zejména rozhodnutím 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Veterinárního výboru ESVO, který je Kontrolnímu úřadu ESVO nápomocen, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Veterinárního výboru ESVO, který je Kontrolnímu úřadu ESVO nápomocen,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Všechny oblasti v Norsku jsou prosty infekční bovinní rinotracheitidy.

Článek 2

Norsku se poskytují další záruky týkající se infekční bovinní rinotracheitidy stanovené v rozhodnutí 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Evropského hospodářského prostoru.

Článek 3

Norsko má stejný status jako členské státy EU, které jsou uvedeny na seznamu v příloze II rozhodnutí 2004/558/ES ve znění pozdějších předpisů.

Článek 4

Rozhodnutí č. 74/94/KOL se zrušuje.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 21. dubna 2010.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 7

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 21. dubna 2010.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen sboru

---

(1)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Úř. věst. L 249, 23.7.2004, s. 20 a dodatek EHP č. 22, 24.4.2008, s. 170.

2

(3)  Úř. věst. L 247, 22.9.1994, s. 50.

3

(4)  Úř. věst. L 138, 2.6.1994, s. 43.

4

(5)  Úř. věst. L 239, 15.9.2005, s. 15.

5

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/45

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 160/10/KOL

ze dne 21. dubna 2010

o dalších zárukách pro Norsko týkajících se Aujeszkyho choroby

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na článek 17 a protokol 1 k této dohodě, zejména na čl. 4 písm. d) tohoto protokolu,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. d) a protokol 1 k této dohodě, zejména na čl. 1 písm. c) tohoto protokolu,

s ohledem na právní akt uvedený v bodě 4.1.1. kapitoly I přílohy I Dohody o Evropském hospodářském prostoru, který se týká veterinárních otázek obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství, směrnice Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1) v platném znění, a začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě, a zejména článkem 8 a čl. 10 odst. 1 tohoto protokolu,

s ohledem na právní akt uvedený v bodě 4.2.84 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, rozhodnutí Komise 2008/185/ES ze dne 21. února 2008 o stanovení dalších záruk týkajících se Aujeszkyho choroby při obchodu s prasaty uvnitř Společenství a o stanovení kritérií pro poskytování informací o této nákaze (2) v platném znění,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 226/96/KOL (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím č. 226/96/KOL byly Norsku poskytnuty další záruky týkající se Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím č. 226/96/KOL byly Norsku poskytnuty další záruky týkající se Aujeszkyho choroby.

| (2) | Od té doby, co bylo přijato rozhodnutí č. 226/96/KOL, byly právní předpisy Evropské unie o dalších zárukách týkajících se Aujeszkyho choroby změněny, aby se zajistil jejich soulad s mezinárodními předpisy pro tuto chorobu a lepší kontrola nad ní v rámci Unie. |
| --- | --- |

(2)

Od té doby, co bylo přijato rozhodnutí č. 226/96/KOL, byly právní předpisy Evropské unie o dalších zárukách týkajících se Aujeszkyho choroby změněny, aby se zajistil jejich soulad s mezinárodními předpisy pro tuto chorobu a lepší kontrola nad ní v rámci Unie.

| (3) | Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 55/2009 (4) bylo rozhodnutí 2008/185/ES ve znění pozdějších předpisů začleněno do Dohody o EHP jako bod 4.2.84 kapitoly I přílohy I této dohody. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 55/2009 (4) bylo rozhodnutí 2008/185/ES ve znění pozdějších předpisů začleněno do Dohody o EHP jako bod 4.2.84 kapitoly I přílohy I této dohody.

| (4) | Norská vláda se domnívá, že její území je prosté Aujeszkyho choroby v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Norsko předložilo Kontrolnímu úřadu ESVO příslušnou dokumentaci, která v první řadě dokládá, že situace se stále sleduje a je zřízen kontrolní orgán, který má zajistit, aby norské území bylo prosté Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(4)

Norská vláda se domnívá, že její území je prosté Aujeszkyho choroby v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Norsko předložilo Kontrolnímu úřadu ESVO příslušnou dokumentaci, která v první řadě dokládá, že situace se stále sleduje a je zřízen kontrolní orgán, který má zajistit, aby norské území bylo prosté Aujeszkyho choroby.

| (5) | Norsko požádalo Kontrolní úřad ESVO o aktualizaci rozhodnutí č. 226/96/KOL, aby byly zohledněny nové legislativní změny v oblasti dalších záruk pro obchod s prasaty v rámci Unie v souvislosti s Aujeszkyho chorobou. |
| --- | --- |

(5)

Norsko požádalo Kontrolní úřad ESVO o aktualizaci rozhodnutí č. 226/96/KOL, aby byly zohledněny nové legislativní změny v oblasti dalších záruk pro obchod s prasaty v rámci Unie v souvislosti s Aujeszkyho chorobou.

| (6) | V souladu s nejnovějšími legislativními změnami v oblasti dalších záruk pro obchod s prasaty v rámci Unie v souvislosti s Aujeszkyho chorobou je tedy vhodné zrušit rozhodnutí č. 226/96/KOL. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s nejnovějšími legislativními změnami v oblasti dalších záruk pro obchod s prasaty v rámci Unie v souvislosti s Aujeszkyho chorobou je tedy vhodné zrušit rozhodnutí č. 226/96/KOL.

| (7) | Nové rozhodnutí zachová stejné záruky, které byly Norsku poskytnuty již dříve, a rovněž je sladí s novými kritérii stanovenými příslušnými právními předpisy EHP, zejména rozhodnutím 2008/185/ES ve znění pozdějších předpisů. |
| --- | --- |

(7)

Nové rozhodnutí zachová stejné záruky, které byly Norsku poskytnuty již dříve, a rovněž je sladí s novými kritérii stanovenými příslušnými právními předpisy EHP, zejména rozhodnutím 2008/185/ES ve znění pozdějších předpisů.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Veterinárního výboru ESVO, který je úřadu nápomocen, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Veterinárního výboru ESVO, který je úřadu nápomocen,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Všechny oblasti v Norsku jsou prosté Aujeszkyho choroby a očkování je zakázáno.

Článek 2

Norsku se poskytují další záruky týkající se Aujeszkyho choroby stanovené v rozhodnutí 2008/185/ES ve znění pozdějších předpisů pro obchod s prasaty v rámci Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHS“).

Článek 3

Norsko má stejný status jako členské státy EU, které jsou uvedeny na seznamu v příloze I rozhodnutí 2008/185/ES.

Článek 4

Instituce uvedená v odstavci 1 přílohy III rozhodnutí 2008/185/ES je Veterinærinstituttet, Oslo, Norsko.

Článek 5

Rozhodnutí č. 226/96/KOL se zrušuje.

Článek 6

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 21. dubna 2010.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Norsku.

Článek 8

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 21. dubna 2010.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen sboru

---

(1)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 19.

2

(3)  Úř. věst. L 78, 20.3.1997, s. 46.

3

(4)  Úř. věst. L 232, 3.9.2009, s. 1.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/47

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 97/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1).

| (2) | Do Dohody by měla být začleněna směrnice Komise 2009/97/ES ze dne 3. srpna 2009, kterou se mění směrnice 2003/90/ES a 2003/91/ES, kterými se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnic Rady 2002/53/ES a 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zemědělských rostlin a druhů zeleniny (2). |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody by měla být začleněna směrnice Komise 2009/97/ES ze dne 3. srpna 2009, kterou se mění směrnice 2003/90/ES a 2003/91/ES, kterými se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnic Rady 2002/53/ES a 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zemědělských rostlin a druhů zeleniny (2).

| (3) | Do Dohody by měla být začleněna směrnice Komise 2009/145/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování krajových odrůd zeleniny a odrůd zeleniny, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, a odrůd zeleniny, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek, a pro uvádění osiva těchto odrůd na trh (3). |
| --- | --- |

(3)

Do Dohody by měla být začleněna směrnice Komise 2009/145/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování krajových odrůd zeleniny a odrůd zeleniny, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, a odrůd zeleniny, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek, a pro uvádění osiva těchto odrůd na trh (3).

| (4) | Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko, |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Kapitola III přílohy I Dohody se mění takto:

| 1) | V bodech 14 (směrnice Komise 2003/90/ES) a 15 (směrnice Komise 2003/91/ES) se v části 1 doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | 32009 L 0097: směrnice Komise 2009/97/ES ze dne 3. srpna 2009 (Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 29).“ |
| --- | --- | --- |

1)

V bodech 14 (směrnice Komise 2003/90/ES) a 15 (směrnice Komise 2003/91/ES) se v části 1 doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

32009 L 0097: směrnice Komise 2009/97/ES ze dne 3. srpna 2009 (Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 29).“

| 2) | Za bod 54 (rozhodnutí Komise 2009/109/ES) se v části 2 doplňuje nový bod, který zní:






  „55. | 32009 L 0145: směrnice Komise 2009/145/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování krajových odrůd zeleniny a odrůd zeleniny, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, a odrůd zeleniny, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek, a pro uvádění osiva těchto odrůd na trh (Úř. věst. L 312, 27.11.2009, s. 44).“ |
| --- | --- | --- |

2)

Za bod 54 (rozhodnutí Komise 2009/109/ES) se v části 2 doplňuje nový bod, který zní:

„55.

32009 L 0145: směrnice Komise 2009/145/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování krajových odrůd zeleniny a odrůd zeleniny, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, a odrůd zeleniny, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek, a pro uvádění osiva těchto odrůd na trh (Úř. věst. L 312, 27.11.2009, s. 44).“

Článek 2

Znění směrnic 2009/97/ES a 2009/145/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou závazná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 312, 27.11.2009, s. 44.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/48

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 98/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 637/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny (kodifikované znění) (2), by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 637/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny (kodifikované znění) (2), by mělo být začleněno do Dohody,

| (3) | Nařízením (ES) č. 637/2009 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 930/2000 (3), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 637/2009 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 930/2000 (3), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.

| (4) | Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko, |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V části 2 kapitoly III přílohy I Dohody se bod 18 (nařízení Komise (ES) č. 930/2000) nahrazuje tímto:

„32009 R 0637: Nařízení Komise (ES) č. 637/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny (kodifikované znění) (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 10).

Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:

Odkazy na jiné akty v nařízení jsou považovány za významné v rozsahu, v jakém jsou tyto akty začleněny do Dohody.“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 637/2009 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

4

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 108, 5.5.2000, s. 3.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/49

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 99/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1).

| (2) | Rozhodnutí Komise 2010/198/EU ze dne 6. dubna 2010, kterým se Lotyšsko osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnice Rady 66/402/EHS a 2002/57/ES, pokud jde o Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch a Helianthus annuus L. (2), by mělo být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2010/198/EU ze dne 6. dubna 2010, kterým se Lotyšsko osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnice Rady 66/402/EHS a 2002/57/ES, pokud jde o Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch a Helianthus annuus L. (2), by mělo být začleněno do Dohody.

| (3) | Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko, |
| --- | --- |

(3)

Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V kapitole III přílohy I Dohody se pod nadpisem „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“, za bod 79 (rozhodnutí Komise 2009/786/ES) vkládá nový bod, který zní:

| „80. | 32010 D 0198: rozhodnutí Komise 2010/198/EU ze dne 6. dubna 2010, kterým se Lotyšsko osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnice Rady 66/402/EHS a 2002/57/ES, pokud jde o Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch a Helianthus annuus L. (Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 34).“ |
| --- | --- |

„80.

32010 D 0198: rozhodnutí Komise 2010/198/EU ze dne 6. dubna 2010, kterým se Lotyšsko osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnice Rady 66/402/EHS a 2002/57/ES, pokud jde o Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch a Helianthus annuus L. (Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 34).“

Článek 2

Znění rozhodnutí 2010/198/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 34.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/50

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 100/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 83/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 83/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 178/2010 ze dne 2. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 401/2006, pokud jde o jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, ořechy, meruňková jádra, lékořici a rostlinný olej (2). |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 178/2010 ze dne 2. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 401/2006, pokud jde o jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, ořechy, meruňková jádra, lékořici a rostlinný olej (2).

| (3) | Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko, |
| --- | --- |

(3)

Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze II Dohody se v kapitole XII bodě 54zzzl (nařízení Komise (ES) č. 401/2006) doplňují slova:

„ve znění:

| — | 32010 R 0178: nařízení Komise (EU) č. 178/2010 ze dne 2. března 2010 (Úř. věst. L 52, 3.3.2010, s. 32).“ |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: nařízení Komise (EU) č. 178/2010 ze dne 2. března 2010 (Úř. věst. L 52, 3.3.2010, s. 32).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 178/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 37.

1

(2)  Úř. věst. L 52, 3.3.2010, s. 32.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/51

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 101/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 84/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 84/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Směrnice Komise 2009/159/EU ze dne 16. prosince 2009, kterou se pro účely přizpůsobení technickému pokroku mění příloha III směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků (2), by měla být začleněna do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Směrnice Komise 2009/159/EU ze dne 16. prosince 2009, kterou se pro účely přizpůsobení technickému pokroku mění příloha III směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků (2), by měla být začleněna do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V bodě 1 (směrnice Rady 76/768/EHS) kapitoly XVI přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32009 L 0159: směrnice Komise 2009/159/EU ze dne 16. prosince 2009 (Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 29).“ |
| --- | --- |

„—

32009 L 0159: směrnice Komise 2009/159/EU ze dne 16. prosince 2009 (Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 29).“

Článek 2

Znění směrnice 2009/159/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 38.

1

(2)  Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 29.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/52

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 102/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha X Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 86/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha X Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 86/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím „jednotných kontaktních míst“ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (2), opravené v Úř. věst. L 299, 14.11.2009, s. 18, by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím „jednotných kontaktních míst“ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (2), opravené v Úř. věst. L 299, 14.11.2009, s. 18, by mělo být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Za bod 1a (rozhodnutí Komise 2009/739/ES) přílohy X Dohody se vkládá nový bod, který zní:

| „1b. | 32009 D 0767: rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím ‚jednotných kontaktních míst‘ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 36), opravené v Úř. věst. L 299, 14.11.2009, s. 18.“ |
| --- | --- |

„1b.

32009 D 0767: rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím ‚jednotných kontaktních míst‘ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 36), opravené v Úř. věst. L 299, 14.11.2009, s. 18.“

Článek 2

Znění rozhodnutí 2009/767/ES, opraveného v Úř. L 299, 14.11.2009, s. 18 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 40.

1

(2)  Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 36.

2

(3)  Byly oznámeny ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/53

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 103/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Do Dohody by měla být začleněna směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/40/ES ze dne 6. května 2009 o technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (2). |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody by měla být začleněna směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/40/ES ze dne 6. května 2009 o technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (2).

| (3) | Směrnicí 2009/40/ES se zrušuje směrnice Rady 96/96/ES (3), která je začleněna do Dohody a která by se proto měla v Dohodě zrušit, |
| --- | --- |

(3)

Směrnicí 2009/40/ES se zrušuje směrnice Rady 96/96/ES (3), která je začleněna do Dohody a která by se proto měla v Dohodě zrušit,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze XIII Dohody se bod 16a (směrnice Rady 96/96/ES) nahrazuje tímto:

„32009 L 0040: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/40/ES ze dne 6. května 2009 o technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 12).“

Článek 2

Znění směrnice 2009/40/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

4

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 46, 17.2.1997, s. 1.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/54

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 104/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Rozhodnutí Komise 2009/810/ES ze dne 22. září 2008, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (2), by mělo být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2009/810/ES ze dne 22. září 2008, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (2), by mělo být začleněno do Dohody.

| (3) | Rozhodnutím 2009/810/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 93/173/EHS (3), které je do Dohody začleněno, a které by proto mělo být podle Dohody zrušeno, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím 2009/810/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 93/173/EHS (3), které je do Dohody začleněno, a které by proto mělo být podle Dohody zrušeno,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XIII Dohody se mění takto:

| 1) | Za bod 24e (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006) se vkládá nový bod, který zní:






  „24ea. | 32009 D 0810: rozhodnutí Komise 2009/810/ES ze dne 22. září 2008, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (Úř. L 289, 5.11.2009, s. 9).“ |
| --- | --- | --- |

1)

Za bod 24e (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006) se vkládá nový bod, který zní:

„24ea.

32009 D 0810: rozhodnutí Komise 2009/810/ES ze dne 22. září 2008, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (Úř. L 289, 5.11.2009, s. 9).“

| 2) | Znění bodu 20a (rozhodnutí Komise 93/173/EHS) se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Znění bodu 20a (rozhodnutí Komise 93/173/EHS) se zrušuje.

Článek 2

Znění rozhodnutí 2009/810/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. L 289, 5.11.2009, s. 9.

2

(3)  Úř. L 72, 25.3.1993, s. 33.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/55

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 105/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010. (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010. (1).

| (2) | Nařízení Komise (EU) č. 164/2010 ze dne 25. ledna 2010 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (2) by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (EU) č. 164/2010 ze dne 25. ledna 2010 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (2) by mělo být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Za bod 49ac (nařízení Komise (ES) č. 416/2007) přílohy XIII Dohody se vkládá nový bod, který zní:

| „49ad. | 32010 R 0164: nařízení Komise (EU) č. 164/2010 ze dne 25. ledna 2010 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 57, 6.3.2010, s. 1).“ |
| --- | --- |

„49ad.

32010 R 0164: nařízení Komise (EU) č. 164/2010 ze dne 25. ledna 2010 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 57, 6.3.2010, s. 1).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 164/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. věst. L 57, 6.3.2010, s. 1.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/56

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 106/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1163/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem (2), by mělo být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1163/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem (2), by mělo být začleněno do Dohody.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (3) by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (3) by mělo být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XIII Dohody se mění takto:

| 1) | V bodě 56m (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002) se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | 32009 R 1163: nařízení (ES) č. 1163/2009 ze dne 30. listopadu 2009 (Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1)

V bodě 56m (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002) se doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

32009 R 1163: nařízení (ES) č. 1163/2009 ze dne 30. listopadu 2009 (Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 13).“

| 2) | Za bod 55b (směrnice Rady 94/57/ES) se vkládá nový bod, který zní:






  „55ba. | 32009 D 0491: rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 6).“ |
| --- | --- | --- |

2)

Za bod 55b (směrnice Rady 94/57/ES) se vkládá nový bod, který zní:

„55ba.

32009 D 0491: rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 6).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 1163/2009 a rozhodnutí 2009/491/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 6.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/57

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 107/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002 (2) bylo začleněno do Dohody rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 69/2009 (3) ze dne 29. května 2009 s úpravami pro některé země. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002 (2) bylo začleněno do Dohody rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 69/2009 (3) ze dne 29. května 2009 s úpravami pro některé země.

| (3) | Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009 ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření (4), by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009 ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření (4), by mělo být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze XIII Dohody se za bod 66hc (nařízení Komise (EU) č. 72/2010) vkládá nový bod, který zní:

| „66hd. | 32009 R 1254: Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009 ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření (Úř. věst. L 338, 19.12.2009, s. 17).
  Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:
  Toto nařízení se použije ode dne, kdy vstoupí v platnost poslední z rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterým se do Dohody začleňují opatření nutná pro použitelnost nařízení (ES) č. 300/2008.“ |
| --- | --- |

„66hd.

32009 R 1254: Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009 ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření (Úř. věst. L 338, 19.12.2009, s. 17).

Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:

Toto nařízení se použije ode dne, kdy vstoupí v platnost poslední z rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterým se do Dohody začleňují opatření nutná pro použitelnost nařízení (ES) č. 300/2008.“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 1254/2009 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. října 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (5).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 72.

2

(3)  Úř. věst. L 232, 3.9.2009, s. 25.

3

(4)  Úř. věst. L 338, 19.12.2009, s. 17.

4

(5)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

5

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/58

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 108/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1) |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2010 ze dne 2. července 2010 (1)

| (2) | Nařízení Komise (EU) č. 273/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (2) , by mělo být začleněno do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (EU) č. 273/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (2) , by mělo být začleněno do dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze XIII Dohody se v bodě 66zab (nařízení Komise (ES) č. 474/2006) doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32010 R 0273: nařízení Komise (EU) č. 273/2010 ze dne 30. března 2010 (Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 25).“ |
| --- | --- |

„—

32010 R 0273: nařízení Komise (EU) č. 273/2010 ze dne 30. března 2010 (Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 25).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 273/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. října 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3)

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 25.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/59

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 109/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XVIII (Zdraví a bezpečnost při práci, pracovní právo a stejné zacházení pro muže a ženy) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XVIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHS č. 92/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XVIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHS č. 92/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (2) by měla být začleněna do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (2) by měla být začleněna do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XVIII Dohody se mění takto:

| 1) | V bodě 32b (směrnice Rady 1999/63/ES) se doplňují tato slova:
  „ve znění:






  — | 32009 L 0013: směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009 (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).“ |
| --- | --- | --- |

1)

V bodě 32b (směrnice Rady 1999/63/ES) se doplňují tato slova:

„ve znění:

—

32009 L 0013: směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009 (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).“

| 2) | Za bod 32i (směrnice Rady 2005/47/ES) se vkládá nový bod, který zní:






  „32j. | 32009 L 0013: směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).“ |
| --- | --- | --- |

2)

Za bod 32i (směrnice Rady 2005/47/ES) se vkládá nový bod, který zní:

„32j.

32009 L 0013: směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).“

| 3. | První odrážka (Akt o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie) bodu 24 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES) se zrušuje. |
| --- | --- |

3.

První odrážka (Akt o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie) bodu 24 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES) se zrušuje.

Článek 2

Znění směrnice 2009/13/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 46.

1

(2)  Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/60

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 110/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1).

| (2) | Do Dohody má být začleněno nařízení Komise (EU) č. 275/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o kritéria hodnocení kvality strukturální statistiky podniků (2), |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody má být začleněno nařízení Komise (EU) č. 275/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o kritéria hodnocení kvality strukturální statistiky podniků (2),

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze XXI Dohody se za bod 1 l (nařízení Komise (ES) č. 251/2009) vkládá nový bod, který zní:

| „1m. | 32010 R 0275: nařízení Komise (EU) č. 275/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o kritéria hodnocení kvality strukturální statistiky podniků (Úř. věst. L 86, 1.4.2010, s. 1).“ |
| --- | --- |

„1m.

32010 R 0275: nařízení Komise (EU) č. 275/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o kritéria hodnocení kvality strukturální statistiky podniků (Úř. věst. L 86, 1.4.2010, s. 1).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 275/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 86, 1.4.2010, s. 1.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/61

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 111/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1).

| (2) | Nařízení Komise (EU) č. 220/2010 ze dne 16. března 2010 o přijetí programu modulů ad hoc na období 2013 až 2015 pro výběrové šetření pracovních sil stanovené podle nařízení Rady (ES) č. 577/98 (2) by mělo být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (EU) č. 220/2010 ze dne 16. března 2010 o přijetí programu modulů ad hoc na období 2013 až 2015 pro výběrové šetření pracovních sil stanovené podle nařízení Rady (ES) č. 577/98 (2) by mělo být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Za bod 18ao (nařízení Komise (ES) č. 20/2009) přílohy XXI Dohody se vkládá nový bod, který zní:

| „18ap. | 32010 R 0220: nařízení Komise (EU) č. 220/2010 ze dne 16. března 2010 o přijetí programu ad hoc modulů na období 2013 až 2015 pro výběrové šetření pracovních sil, které je ustanoveno nařízením Rady (ES) č. 577/98 (Úř. věst. L 67, 17.3.2010, s. 1).“ |
| --- | --- |

„18ap.

32010 R 0220: nařízení Komise (EU) č. 220/2010 ze dne 16. března 2010 o přijetí programu ad hoc modulů na období 2013 až 2015 pro výběrové šetření pracovních sil, které je ustanoveno nařízením Rady (ES) č. 577/98 (Úř. věst. L 67, 17.3.2010, s. 1).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 220/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 67, 17.3.2010, s. 1.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/62

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 112/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 36/2010 ze dne 12. března 2010 (1).

| (2) | Do Dohody má být začleněno nařízení Komise (EU) č. 351/2010 ze dne 23. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií skupin zemí pro zemi narození, zemi předchozího místa obvyklého pobytu, zemi příštího místa obvyklého pobytu a pro státní občanství (2), |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody má být začleněno nařízení Komise (EU) č. 351/2010 ze dne 23. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií skupin zemí pro zemi narození, zemi předchozího místa obvyklého pobytu, zemi příštího místa obvyklého pobytu a pro státní občanství (2),

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V příloze XXI Dohody se za bod 18ap (nařízení Komise (EU) č. 220/2010) vkládá nový bod, který zní:

| „18aq. | 32010 R 0351: nařízení Komise (EU) č. 351/2010 ze dne 23. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií skupin zemí pro zemi narození, zemi předchozího místa obvyklého pobytu, zemi příštího místa obvyklého pobytu a pro státní občanství (Úř. věst. L 104, 24.4.2010, s. 37).“ |
| --- | --- |

„18aq.

32010 R 0351: nařízení Komise (EU) č. 351/2010 ze dne 23. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií skupin zemí pro zemi narození, zemi předchozího místa obvyklého pobytu, zemi příštího místa obvyklého pobytu a pro státní občanství (Úř. věst. L 104, 24.4.2010, s. 37).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 351/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 104, 24.4.2010, s. 37.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 16.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/63

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 113/2010

ze dne 1. října 2010,

kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 95/2010 ze dne 2. července 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 95/2010 ze dne 2. července 2010 (1).

| (2) | Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 243/2010 ze dne 23. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o zdokonalení mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) (2). |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 243/2010 ze dne 23. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o zdokonalení mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) (2).

| (3) | Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 244/2010 ze dne 23. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 2 (3), |
| --- | --- |

(3)

Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 244/2010 ze dne 23. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 2 (3),

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Do bodu 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1126/2008) přílohy XXII Dohody se doplňují nové odrážky, které znějí:

| „— | 32010 R 0243: nařízení Komise (EU) č. 243/2010 ze dne 23. března 2010 (Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 33), |
| --- | --- |

„—

32010 R 0243: nařízení Komise (EU) č. 243/2010 ze dne 23. března 2010 (Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 33),

| — | 32010 R 0244: nařízení Komise (EU) č. 244/2010 ze dne 23. března 2010 (Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 42).“ |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: nařízení Komise (EU) č. 244/2010 ze dne 23. března 2010 (Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 42).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 243/2010 a (EU) č. 244/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 1. října 2010.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 33.

2

(3)  Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 42.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---