# Úradný vestník C 175/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 175 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5027. júla 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 175

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5027. júla 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Návrhy právnych aktov |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 436. plenárne zadnutie v dňoch 30. a 31. mája 2007 |
| 2007/C 175/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápojeKOM(2006) 486 v konečnom znení | 1 |
| 2007/C 175/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008-2012KOM(2006) 687, konečné znenie – 2006/0229 (COD) | 8 |
| 2007/C 175/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa štvrťročnej štatistiky o voľných pracovných miestach v SpoločenstveKOM(2007) 76 v konečnom znení | 11 |
| 2007/C 175/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) z dôvodu pristúpenia Bulharska a Rumunska k Európskej úniiKOM(2007) 95 v konečnom znení – 2007/0038 (COD) | 13 |
| 2007/C 175/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa | 14 |
| 2007/C 175/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Normy kvality pre obsah, postupy a metódy sociálnych analýz dosahu z pohľadu sociálnych partnerov a iných zástupcov občianskej spoločnosti | 21 |
| 2007/C 175/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 1997/7/ES z 20. mája 1997 o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľkuKOM(2006) 514 v konečnom znení | 28 |
| 2007/C 175/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/855/EHS o zlúčení a splynutí akciových spoločností a smernica Rady 82/891/EHS o rozdelení akciových spoločností so zreteľom na požiadavku týkajúcu sa správy nezávislého znalca v súvislosti so zlúčením alebo rozdelenímKOM(2007) 91 v konečnom znení – 2007/0035 (COD) | 33 |
| 2007/C 175/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 11 týkajúce sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravínKOM(2007) 90, konečné znenie – 2007/0037 (COD) | 37 |
| 2007/C 175/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o montáži osvetľovacích zariadení a zariadení svetelnej signalizácie na kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorochKOM(2007) 192, v konečnom znení – 2007/0066 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vývoze a dovoze nebezpečných chemikáliíKOM(2006) 745, konečné znenie – 2006/0246 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trhKOM (2006) 388, v konečnom znení – 2006/0136 COD | 44 |
| 2007/C 175/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci SpoločenstvaKOM(2006) 818 v konečnom znení – 2006/0304 (COD) | 47 |
| 2007/C 175/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nariadenie Rady, ktorým sa stanovujú osobitné pravidlá pre sektor ovocia a zeleniny a menia a dopĺňajú niektoré nariadeniaKOM(2007) 17, konečné znenie – 2007/0012 (CNS) | 53 |
| 2007/C 175/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na KomisiuKOM(2007) 93, konečné znenie – 2007/0036 (COD) | 57 |
| 2007/C 175/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie | 57 |
| 2007/C 175/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha – Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočiaKOM(2006) 708 v konečnom znení | 65 |
| 2007/C 175/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanieKOM(2006) 479, konečné znenie – 2006/0163 (COD) | 74 |
| 2007/C 175/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholuKOM(2006) 625, konečné znenie | 78 |
| 2007/C 175/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracovaný)KOM(2006) 396 v konečnom znení – 2006/0130 (COD) | 85 |
| 2007/C 175/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská | 88 |
| 2007/C 175/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií | 91 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

436. plenárne zadnutie v dňoch 30. a 31. mája 2007

2007/C 175/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápojeKOM(2006) 486 v konečnom znení

KOM(2006) 486 v konečnom znení

1

2007/C 175/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008-2012KOM(2006) 687, konečné znenie – 2006/0229 (COD)

KOM(2006) 687, konečné znenie – 2006/0229 (COD)

8

2007/C 175/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa štvrťročnej štatistiky o voľných pracovných miestach v SpoločenstveKOM(2007) 76 v konečnom znení

KOM(2007) 76 v konečnom znení

11

2007/C 175/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) z dôvodu pristúpenia Bulharska a Rumunska k Európskej úniiKOM(2007) 95 v konečnom znení – 2007/0038 (COD)

KOM(2007) 95 v konečnom znení – 2007/0038 (COD)

13

2007/C 175/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa

14

2007/C 175/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Normy kvality pre obsah, postupy a metódy sociálnych analýz dosahu z pohľadu sociálnych partnerov a iných zástupcov občianskej spoločnosti

21

2007/C 175/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 1997/7/ES z 20. mája 1997 o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľkuKOM(2006) 514 v konečnom znení

KOM(2006) 514 v konečnom znení

28

2007/C 175/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/855/EHS o zlúčení a splynutí akciových spoločností a smernica Rady 82/891/EHS o rozdelení akciových spoločností so zreteľom na požiadavku týkajúcu sa správy nezávislého znalca v súvislosti so zlúčením alebo rozdelenímKOM(2007) 91 v konečnom znení – 2007/0035 (COD)

KOM(2007) 91 v konečnom znení – 2007/0035 (COD)

33

2007/C 175/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 11 týkajúce sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravínKOM(2007) 90, konečné znenie – 2007/0037 (COD)

KOM(2007) 90, konečné znenie – 2007/0037 (COD)

37

2007/C 175/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o montáži osvetľovacích zariadení a zariadení svetelnej signalizácie na kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorochKOM(2007) 192, v konečnom znení – 2007/0066 (COD)

KOM(2007) 192, v konečnom znení – 2007/0066 (COD)

40

2007/C 175/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vývoze a dovoze nebezpečných chemikáliíKOM(2006) 745, konečné znenie – 2006/0246 (COD)

KOM(2006) 745, konečné znenie – 2006/0246 (COD)

40

2007/C 175/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trhKOM (2006) 388, v konečnom znení – 2006/0136 COD

KOM (2006) 388, v konečnom znení – 2006/0136 COD

44

2007/C 175/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci SpoločenstvaKOM(2006) 818 v konečnom znení – 2006/0304 (COD)

KOM(2006) 818 v konečnom znení – 2006/0304 (COD)

47

2007/C 175/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nariadenie Rady, ktorým sa stanovujú osobitné pravidlá pre sektor ovocia a zeleniny a menia a dopĺňajú niektoré nariadeniaKOM(2007) 17, konečné znenie – 2007/0012 (CNS)

KOM(2007) 17, konečné znenie – 2007/0012 (CNS)

53

2007/C 175/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na KomisiuKOM(2007) 93, konečné znenie – 2007/0036 (COD)

KOM(2007) 93, konečné znenie – 2007/0036 (COD)

57

2007/C 175/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie

57

2007/C 175/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha – Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočiaKOM(2006) 708 v konečnom znení

KOM(2006) 708 v konečnom znení

65

2007/C 175/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanieKOM(2006) 479, konečné znenie – 2006/0163 (COD)

KOM(2006) 479, konečné znenie – 2006/0163 (COD)

74

2007/C 175/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholuKOM(2006) 625, konečné znenie

KOM(2006) 625, konečné znenie

78

2007/C 175/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracovaný)KOM(2006) 396 v konečnom znení – 2006/0130 (COD)

KOM(2006) 396 v konečnom znení – 2006/0130 (COD)

85

2007/C 175/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská

88

2007/C 175/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií

91

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

436. plenárne zadnutie v dňoch 30. a 31. mája 2007

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje“

KOM(2006) 486 v konečnom znení

(2007/C 175/01)

Rada sa 26. septembra 2006 rozhodla podľa článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. apríla 2007. Spravodajcom bol pán IOZIA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) 78 hlasmi za, pričom 10 členov hlasovalo proti a nikto sa hlasovania nezdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor si myslí, že by bolo nesprávne uplatňovať automatickú úpravu podľa miery inflácie v EÚ s 12 členmi od roku 1992 vzhľadom na to, že tri ďalšie krajiny vstúpili do Európskej únie v roku 1995, ďalších desať krajín 1. mája 2004 a ďalšie dve krajiny 1. januára 2007. |
| --- | --- |

1.1

Výbor si myslí, že by bolo nesprávne uplatňovať automatickú úpravu podľa miery inflácie v EÚ s 12 členmi od roku 1992 vzhľadom na to, že tri ďalšie krajiny vstúpili do Európskej únie v roku 1995, ďalších desať krajín 1. mája 2004 a ďalšie dve krajiny 1. januára 2007.

| 1.2 | Výbor si myslí, že ak sa má želaná harmonizácia dosiahnuť v EÚ 27, malo by sa uvažovať o prijatí maximálnej sadzby dane. Určite je to opatrenie, ktorým je možné zachovať vyhliadky na účinný boj proti pašovaniu a podvodom a na aproximáciu daňových sadzieb, a tak uľahčiť vznik skutočne jednotného trhu. Záujmy spotrebiteľov, ktorých by sme nemali považovať za pašerákov iba preto, že kupujú alkoholické nápoje tam, kde stoja menej, treba chrániť prostredníctvom postupnej harmonizácie. |
| --- | --- |

1.2

Výbor si myslí, že ak sa má želaná harmonizácia dosiahnuť v EÚ 27, malo by sa uvažovať o prijatí maximálnej sadzby dane. Určite je to opatrenie, ktorým je možné zachovať vyhliadky na účinný boj proti pašovaniu a podvodom a na aproximáciu daňových sadzieb, a tak uľahčiť vznik skutočne jednotného trhu. Záujmy spotrebiteľov, ktorých by sme nemali považovať za pašerákov iba preto, že kupujú alkoholické nápoje tam, kde stoja menej, treba chrániť prostredníctvom postupnej harmonizácie.

| 1.3 | Výbor odporúča, aby sa členským štátom výslovne zakázalo pridávať k normálnej spotrebnej dani a DPH iné formy zdaňovania spotreby, pre ktoré si niekedy vymýšľajú názov „daň Spoločenstva“, ako to konštatoval Súdny dvor ES (1). |
| --- | --- |

1.3

Výbor odporúča, aby sa členským štátom výslovne zakázalo pridávať k normálnej spotrebnej dani a DPH iné formy zdaňovania spotreby, pre ktoré si niekedy vymýšľajú názov „daň Spoločenstva“, ako to konštatoval Súdny dvor ES (1).

| 1.4 | Podľa názoru výboru návrh dostatočne neodôvodňuje voľbu článku 93 zmluvy ako právneho základu, ktorý by oprávňoval Radu prijať opatrenia na harmonizáciu legislatívy jednotlivých štátov v daňovej problematike jednomyseľným hlasovaním. Ak sa členským štátom ponechá rozhodnutie o stanovení vlastných sadzieb vyšších ako minimum, návrh v skutočnosti nedosiahne žiadnu harmonizáciu. |
| --- | --- |

1.4

Podľa názoru výboru návrh dostatočne neodôvodňuje voľbu článku 93 zmluvy ako právneho základu, ktorý by oprávňoval Radu prijať opatrenia na harmonizáciu legislatívy jednotlivých štátov v daňovej problematike jednomyseľným hlasovaním. Ak sa členským štátom ponechá rozhodnutie o stanovení vlastných sadzieb vyšších ako minimum, návrh v skutočnosti nedosiahne žiadnu harmonizáciu.

| 1.5 | Výbor si myslí, že Komisia robí chybu, keď minimalizuje návrh a týmto spôsobom odôvodňuje chýbajúce hodnotenie vplyvu a chýbajúce konzultácie so zainteresovanými stranami. Pri diskusii vo výbore všetci účastníci nielen vyhlásili, že sú proti návrhu Komisie, ale zároveň Komisiu vyzvali, aby v budúcnosti vykonala dôkladné hodnotenie vplyvu. |
| --- | --- |

1.5

Výbor si myslí, že Komisia robí chybu, keď minimalizuje návrh a týmto spôsobom odôvodňuje chýbajúce hodnotenie vplyvu a chýbajúce konzultácie so zainteresovanými stranami. Pri diskusii vo výbore všetci účastníci nielen vyhlásili, že sú proti návrhu Komisie, ale zároveň Komisiu vyzvali, aby v budúcnosti vykonala dôkladné hodnotenie vplyvu.

| 1.6 | Výbor si praje, aby bol návrh stiahnutý a vyzýva Komisiu, aby vo svojej práci v budúcnosti zaktualizovala odkazy na kódy spoločnej nomenklatúry stanovenej smernicou Rady 92/83/EHS a zrevidovala spôsob klasifikácie. |
| --- | --- |

1.6

Výbor si praje, aby bol návrh stiahnutý a vyzýva Komisiu, aby vo svojej práci v budúcnosti zaktualizovala odkazy na kódy spoločnej nomenklatúry stanovenej smernicou Rady 92/83/EHS a zrevidovala spôsob klasifikácie.

2.   Návrh Komisie

| 2.1 | Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje stanovuje minimálne sadzby spotrebných daní na alkohol a rozličné kategórie alkoholických nápojov. Podľa článku 8 smernice sa od Komisie vyžaduje, aby pravidelne vykonávala inšpekcie, podávala správy a prípadne predkladala pozmeňovacie návrhy. |
| --- | --- |

2.1

Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje stanovuje minimálne sadzby spotrebných daní na alkohol a rozličné kategórie alkoholických nápojov. Podľa článku 8 smernice sa od Komisie vyžaduje, aby pravidelne vykonávala inšpekcie, podávala správy a prípadne predkladala pozmeňovacie návrhy.

| 2.2 | Komisia v správe predloženej 26. mája 2004 dospela k záveru, že je v jednotlivých členských štátoch potrebné zvýšiť konvergenciu minimálnych sadzieb spotrebnej dane, aby sa zabezpečilo bezproblémové fungovanie vnútorného trhu a aby sa zabránilo podvodom a pašovaniu, ktoré uľahčovali rozdielne sústavy v členských štátoch. Z diskusie po predložení správy vzišla iniciatíva podnietená výzvou Rady, aby Komisia „predložila návrh na úpravu minimálnych sadzieb spotrebnej dane v snahe zabrániť poklesu reálnej hodnoty minimálnych sadzieb Spoločenstva, v ktorom stanoví prechodné obdobia a výnimky pre členské štáty, ktoré by mohli mať ťažkosti so znižovaním svojich sadzieb“ Rada taktiež dodala, že „Komisia by mala aj náležite zohľadniť celkovú politickú citlivosť tejto špecifickej otázky.“ |
| --- | --- |

2.2

Komisia v správe predloženej 26. mája 2004 dospela k záveru, že je v jednotlivých členských štátoch potrebné zvýšiť konvergenciu minimálnych sadzieb spotrebnej dane, aby sa zabezpečilo bezproblémové fungovanie vnútorného trhu a aby sa zabránilo podvodom a pašovaniu, ktoré uľahčovali rozdielne sústavy v členských štátoch. Z diskusie po predložení správy vzišla iniciatíva podnietená výzvou Rady, aby Komisia „predložila návrh na úpravu minimálnych sadzieb spotrebnej dane v snahe zabrániť poklesu reálnej hodnoty minimálnych sadzieb Spoločenstva, v ktorom stanoví prechodné obdobia a výnimky pre členské štáty, ktoré by mohli mať ťažkosti so znižovaním svojich sadzieb“ Rada taktiež dodala, že „Komisia by mala aj náležite zohľadniť celkovú politickú citlivosť tejto špecifickej otázky.“

| 2.3 | Komisia preto navrhuje zmeniť smernicu takto:






  — | s účinnosťou od 1. januára 2008 valorizovať minimálne sadzby na alkohol, medziprodukty a pivo o 31 %, čo zodpovedá miere inflácie v období od roku 1993 do roku 2005; |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisia preto navrhuje zmeniť smernicu takto:

—

s účinnosťou od 1. januára 2008 valorizovať minimálne sadzby na alkohol, medziprodukty a pivo o 31 %, čo zodpovedá miere inflácie v období od roku 1993 do roku 2005;

| — | poskytnúť prechodné obdobie jedného roka krajinám, ktoré by mali zvýšiť svoju sadzbu o viac ako 10 % a obdobie dvoch rokov krajinám, ktoré by mali svoju sadzbu zvýšiť o viac ako 20 %; |
| --- | --- |

—

poskytnúť prechodné obdobie jedného roka krajinám, ktoré by mali zvýšiť svoju sadzbu o viac ako 10 % a obdobie dvoch rokov krajinám, ktoré by mali svoju sadzbu zvýšiť o viac ako 20 %;

| — | predĺžiť hodnotiace obdobie pri postupe hodnotenia podľa článku 8 smernice z dvoch rokov na štyri roky. |
| --- | --- |

—

predĺžiť hodnotiace obdobie pri postupe hodnotenia podľa článku 8 smernice z dvoch rokov na štyri roky.

| 2.4 | Prvotný cieľ návrhu, ako ho žiada Rada, je valorizácia reálnej hodnoty sadzieb na úroveň roku 1992, teda hodnoty, o ktorej si Komisia myslí, že zabezpečí bezproblémové fungovanie vnútorného trhu bez daňových hraníc. |
| --- | --- |

2.4

Prvotný cieľ návrhu, ako ho žiada Rada, je valorizácia reálnej hodnoty sadzieb na úroveň roku 1992, teda hodnoty, o ktorej si Komisia myslí, že zabezpečí bezproblémové fungovanie vnútorného trhu bez daňových hraníc.

3.   Pripomienky

| 3.1 | Keďže chýba hodnotenie vplyvu, výbor rozhodol, že sám vypočuje názory združení výrobcov, spotrebiteľov a odborových zväzov. V priebehu diskusie účastníci jednomyseľne vyjadrili svoje rozpaky nad návrhom smernice. Niektoré organizácie takisto poznamenali, že návrh by ďalej zväčšil rozdiely v posudzovaní alkoholických nápojov jednoznačne v neprospech tých, ktoré podliehajú dani. Na druhej strane výrobcovia nápojov nepodliehajúcich dani žiadali, aby sa bezo zmeny zachovala súčasná štruktúra, ktorú okrem toho stanovujú dohody o spoločnej poľnohospodárskej politike. |
| --- | --- |

3.1

Keďže chýba hodnotenie vplyvu, výbor rozhodol, že sám vypočuje názory združení výrobcov, spotrebiteľov a odborových zväzov. V priebehu diskusie účastníci jednomyseľne vyjadrili svoje rozpaky nad návrhom smernice. Niektoré organizácie takisto poznamenali, že návrh by ďalej zväčšil rozdiely v posudzovaní alkoholických nápojov jednoznačne v neprospech tých, ktoré podliehajú dani. Na druhej strane výrobcovia nápojov nepodliehajúcich dani žiadali, aby sa bezo zmeny zachovala súčasná štruktúra, ktorú okrem toho stanovujú dohody o spoločnej poľnohospodárskej politike.

| 3.2 | Účastníci diskusie (2) sa takisto zhodli na tom, že spoločenské a zdravotné aspekty by sa mali brať do úvahy, ale že by nemali určovať zdaňovanie. Zároveň vyzvali na podporu kampane o „zodpovednej konzumácii“ na obmedzenie nebezpečenstva zneužívania. Výbor túto požiadavku podporuje. Zároveň sa zdôrazňovalo, že toto európske odvetvie má celosvetovo vedúce postavenie a nezanedbateľne prispieva k európskemu HDP a k priamej i nepriamej zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.2

Účastníci diskusie (2) sa takisto zhodli na tom, že spoločenské a zdravotné aspekty by sa mali brať do úvahy, ale že by nemali určovať zdaňovanie. Zároveň vyzvali na podporu kampane o „zodpovednej konzumácii“ na obmedzenie nebezpečenstva zneužívania. Výbor túto požiadavku podporuje. Zároveň sa zdôrazňovalo, že toto európske odvetvie má celosvetovo vedúce postavenie a nezanedbateľne prispieva k európskemu HDP a k priamej i nepriamej zamestnanosti.

| 3.3 | Na prvý pohľad by sa zdalo, že návrh smernice je rutinným opatrením, ktoré jednoducho upravuje čísla, aby sa zohľadnila inflácia od roku 1993. Zaoberá sa však mimoriadne spletitou a citlivou problematikou, ktorá ukazuje, aké vzdialené sú politiky a záujmy členských štátov od uprednostňovania vysokého stupňa daňovej konvergencie Spoločenstva. Výbor pri mnohých príležitostiach vyjadril svoju podporu procesu daňovej harmonizácie, ktorá je nevyhnutná, ak majú spotrebitelia oceňovať výhody jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.3

Na prvý pohľad by sa zdalo, že návrh smernice je rutinným opatrením, ktoré jednoducho upravuje čísla, aby sa zohľadnila inflácia od roku 1993. Zaoberá sa však mimoriadne spletitou a citlivou problematikou, ktorá ukazuje, aké vzdialené sú politiky a záujmy členských štátov od uprednostňovania vysokého stupňa daňovej konvergencie Spoločenstva. Výbor pri mnohých príležitostiach vyjadril svoju podporu procesu daňovej harmonizácie, ktorá je nevyhnutná, ak majú spotrebitelia oceňovať výhody jednotného trhu.

| 3.4 | Stretnutia ECOFIN 7. a 28. novembra 2006, na ktorých bol tento návrh jedným z bodov programu rokovania, znovu otvorili nekonečné diskusie členských štátov, ktoré v mnohom obnovujú situáciu, z ktorej v roku 1992 vzišla smernica, ktorá uspela iba stanovením minimálnych sadzieb a neponúkla možnosť určiť spoločný postup pri harmonizácii a zbližovaní spotrebných daní. |
| --- | --- |

3.4

Stretnutia ECOFIN 7. a 28. novembra 2006, na ktorých bol tento návrh jedným z bodov programu rokovania, znovu otvorili nekonečné diskusie členských štátov, ktoré v mnohom obnovujú situáciu, z ktorej v roku 1992 vzišla smernica, ktorá uspela iba stanovením minimálnych sadzieb a neponúkla možnosť určiť spoločný postup pri harmonizácii a zbližovaní spotrebných daní.

| 3.5 | Podrobnejšie skúmane odhalí naozaj obrovské rozdiely v sadzbách v rôznych členských štátoch. Správa z 26. mája 2004 zahŕňa opatrenia uplatňované pri rôznych kategóriách nápojov vo vtedajších 25 členských štátoch a kandidátskych krajinách Rumunsku a Bulharsku (3), ktoré sú členmi od 1. januára 2007. Rozdiel medzi najnižšou a najvyššou sadzbou dosahoval 1 100 %! |
| --- | --- |

3.5

Podrobnejšie skúmane odhalí naozaj obrovské rozdiely v sadzbách v rôznych členských štátoch. Správa z 26. mája 2004 zahŕňa opatrenia uplatňované pri rôznych kategóriách nápojov vo vtedajších 25 členských štátoch a kandidátskych krajinách Rumunsku a Bulharsku (3), ktoré sú členmi od 1. januára 2007. Rozdiel medzi najnižšou a najvyššou sadzbou dosahoval 1 100 %!

| 3.6 | Napríklad pri víne bolo rozpätie od 0 do 273 EUR na hl, pri šumivom víne od 0 do 546 EUR na hl, pri pive od 0,748 na stupeň Plató (4), čo zodpovedá 1,87 až 19,87 EUR na hl/stupeň alkoholu, pri nešumivých a šumivých medziproduktoch od 45 do 497 EUR na hl, pri čistom alkohole od 550 do 5 519 EUR na hl, čo zodpovedá rozpätiu 220 až 2 210 EUR na hl pri 40o alkoholických nápojoch. |
| --- | --- |

3.6

Napríklad pri víne bolo rozpätie od 0 do 273 EUR na hl, pri šumivom víne od 0 do 546 EUR na hl, pri pive od 0,748 na stupeň Plató (4), čo zodpovedá 1,87 až 19,87 EUR na hl/stupeň alkoholu, pri nešumivých a šumivých medziproduktoch od 45 do 497 EUR na hl, pri čistom alkohole od 550 do 5 519 EUR na hl, čo zodpovedá rozpätiu 220 až 2 210 EUR na hl pri 40o alkoholických nápojoch.

| 3.7 | Valorizácia minimálnych sadzieb, ktorú navrhuje Komisia, by zmenšila rozdiel medzi sadzbami používanými v rozličných krajinách z 1 100 % na hodnotu niekde medzi 800 a 1 000 %. Tvrdenie, že toto opatrenie by zabezpečilo fungovanie vnútorného trhu, je prinajmenšom trúfalé. Výbor tvrdí, že účinným riešením by bolo zavedenie nielen minimálnej ale aj maximálnej sadzby, ktorá je opatrením umožňujúcim udržať dobré vyhliadky v boji proti pašovaniu a podvodom. |
| --- | --- |

3.7

Valorizácia minimálnych sadzieb, ktorú navrhuje Komisia, by zmenšila rozdiel medzi sadzbami používanými v rozličných krajinách z 1 100 % na hodnotu niekde medzi 800 a 1 000 %. Tvrdenie, že toto opatrenie by zabezpečilo fungovanie vnútorného trhu, je prinajmenšom trúfalé. Výbor tvrdí, že účinným riešením by bolo zavedenie nielen minimálnej ale aj maximálnej sadzby, ktorá je opatrením umožňujúcim udržať dobré vyhliadky v boji proti pašovaniu a podvodom.

| 3.8 | Rovnako nepresvedčivé je tvrdenie, že úprava minimálnych sadzieb o mieru inflácie nezvýši reálnu hodnotu. V záujme poskytnutia úplnejších informácií mala Komisia poskytnúť dynamický model fungovania spotrebných daní v členských štátov počnúc rokom, v ktorom bola harmonizácia navrhnutá v bielej knihe, teda rokom 1985. Pravdou je, že až na jednu alebo dve výnimky došlo po uplynutí obdobia poskytnutia výnimiek niektorým krajinám k zvýšeniu reálnej hodnoty daní v členských štátoch. Výbor kriticky hodnotí všetky národné praktiky, ktorými sa k spotrebnej dani pridávajú iné formy zdaňovania a ktoré sa niekedy označujú ako „daň Spoločenstva“. |
| --- | --- |

3.8

Rovnako nepresvedčivé je tvrdenie, že úprava minimálnych sadzieb o mieru inflácie nezvýši reálnu hodnotu. V záujme poskytnutia úplnejších informácií mala Komisia poskytnúť dynamický model fungovania spotrebných daní v členských štátov počnúc rokom, v ktorom bola harmonizácia navrhnutá v bielej knihe, teda rokom 1985. Pravdou je, že až na jednu alebo dve výnimky došlo po uplynutí obdobia poskytnutia výnimiek niektorým krajinám k zvýšeniu reálnej hodnoty daní v členských štátoch. Výbor kriticky hodnotí všetky národné praktiky, ktorými sa k spotrebnej dani pridávajú iné formy zdaňovania a ktoré sa niekedy označujú ako „daň Spoločenstva“.

| 3.9 | Že je to skutočne tak, potvrdila aj štúdia iniciovaná samotnou Komisiou (5), ktorá jasne ukázala, že všetky členské štáty okrem troch zvyšovali hodnotu svojich daní každý rok alebo každých niekoľko rokov. |
| --- | --- |

3.9

Že je to skutočne tak, potvrdila aj štúdia iniciovaná samotnou Komisiou (5), ktorá jasne ukázala, že všetky členské štáty okrem troch zvyšovali hodnotu svojich daní každý rok alebo každých niekoľko rokov.

| 3.10 | Tá istá štúdia, ktorá zohľadňovala aj pružnosť dopytu vo vzťahu k cenám, ukázala, že ak by sa minimálne sadzby upravili v súlade s infláciou,






  — | liehoviny by podstatným spôsobom ťažili zo zmeny sadzieb, osobitne v prípade severských krajín, ale rovnako aj v Spojenom kráľovstve a Írsku, |
| --- | --- | --- |

3.10

Tá istá štúdia, ktorá zohľadňovala aj pružnosť dopytu vo vzťahu k cenám, ukázala, že ak by sa minimálne sadzby upravili v súlade s infláciou,

—

liehoviny by podstatným spôsobom ťažili zo zmeny sadzieb, osobitne v prípade severských krajín, ale rovnako aj v Spojenom kráľovstve a Írsku,

| — | bolo by zvýšenie spotreby liehovín s vysokým obsahom alkoholu pri relatívne veľkej možnosti cenovej pružnosti väčšie v porovnaní s predpokladanou vzájomne ovplyvnenou pružnosťou cien (teda vzťahom medzi dopytom po určitých typoch výrobkov a cenami iných kategórií výrobkov) (6), |
| --- | --- |

—

bolo by zvýšenie spotreby liehovín s vysokým obsahom alkoholu pri relatívne veľkej možnosti cenovej pružnosti väčšie v porovnaní s predpokladanou vzájomne ovplyvnenou pružnosťou cien (teda vzťahom medzi dopytom po určitých typoch výrobkov a cenami iných kategórií výrobkov) (6),

| — | pri možnosti vysokej cenovej pružnosti by bolo najviac znevýhodnené pivo a víno, pričom v severských krajinách by došlo k značnému poklesu spotreby vína a v Nemecku, Belgicku, Francúzsku a Luxembursku k poklesu spotreby piva. |
| --- | --- |

—

pri možnosti vysokej cenovej pružnosti by bolo najviac znevýhodnené pivo a víno, pričom v severských krajinách by došlo k značnému poklesu spotreby vína a v Nemecku, Belgicku, Francúzsku a Luxembursku k poklesu spotreby piva.

| 3.11 | Bolo by preto zaujímavé porovnať túto štúdiu, ktorá bola obmedzená na EÚ s 15 členmi, s účinkami obmeny minimálnych sadzieb v nových podmienkach EÚ s 27 členskými krajinami. |
| --- | --- |

3.11

Bolo by preto zaujímavé porovnať túto štúdiu, ktorá bola obmedzená na EÚ s 15 členmi, s účinkami obmeny minimálnych sadzieb v nových podmienkach EÚ s 27 členskými krajinami.

| 3.12 | Výbor uvažuje o tom, či by Komisia mala mať v problematike, o ktorej sa vyjadrila, že je mimoriadne citlivá, naďalej svoju výlučne administratívnu úlohu alebo či by namiesto toho mala predkladať návrhy, v niektorých prípadoch v dialógu s členskými štátmi, na účinné zmiernenie podstatných narušení hospodárskej súťaže spôsobených zachovávaním roztrieštených sústav zdaňovania. |
| --- | --- |

3.12

Výbor uvažuje o tom, či by Komisia mala mať v problematike, o ktorej sa vyjadrila, že je mimoriadne citlivá, naďalej svoju výlučne administratívnu úlohu alebo či by namiesto toho mala predkladať návrhy, v niektorých prípadoch v dialógu s členskými štátmi, na účinné zmiernenie podstatných narušení hospodárskej súťaže spôsobených zachovávaním roztrieštených sústav zdaňovania.

| 3.13 | Iným aspektom, na ktorý Komisia vôbec neprihliadala pri vypracovávaní svojho návrhu na zmenu smernice, je, že v Európskom spoločenstve 12 členských krajín v roku 1992 nebol rozdiel v príjmoch na obyvateľa taký veľký, aby stanovené sadzby boli až také zaťažujúce. V EÚ 27 členských krajín, v ktorých sú veľmi rozdielne rozpätia v úrovni miezd a dôchodkov, pokračovať s rovnakou úrovňou zdaňovania v nových a starých členských štátoch predstavuje nespravodlivé opatrenie, ktoré postihuje iba skupiny so skromnejšími príjmami. U pracujúcich a dôchodcov, ktorých mzdy a dôchodky nepresahujú 100 až 150 EUR mesačne a ktorí už musia znášať zvýšenie daní z alkoholu o 50 až 400 %, by ďalšie zvýšenie o 31 % nepochybne nepriaznivo ovplyvnilo spotrebu. Výbor sa nazdáva, že vzhľadom na nové rozšírenia EÚ, počas ktorých do nej medzičasom vstúpilo 12 nových krajín, nie je správne uplatňovať automatické prispôsobovanie podľa miery inflácie zisťovanej v EÚ s 15 členmi od roku 1992. |
| --- | --- |

3.13

Iným aspektom, na ktorý Komisia vôbec neprihliadala pri vypracovávaní svojho návrhu na zmenu smernice, je, že v Európskom spoločenstve 12 členských krajín v roku 1992 nebol rozdiel v príjmoch na obyvateľa taký veľký, aby stanovené sadzby boli až také zaťažujúce. V EÚ 27 členských krajín, v ktorých sú veľmi rozdielne rozpätia v úrovni miezd a dôchodkov, pokračovať s rovnakou úrovňou zdaňovania v nových a starých členských štátoch predstavuje nespravodlivé opatrenie, ktoré postihuje iba skupiny so skromnejšími príjmami. U pracujúcich a dôchodcov, ktorých mzdy a dôchodky nepresahujú 100 až 150 EUR mesačne a ktorí už musia znášať zvýšenie daní z alkoholu o 50 až 400 %, by ďalšie zvýšenie o 31 % nepochybne nepriaznivo ovplyvnilo spotrebu. Výbor sa nazdáva, že vzhľadom na nové rozšírenia EÚ, počas ktorých do nej medzičasom vstúpilo 12 nových krajín, nie je správne uplatňovať automatické prispôsobovanie podľa miery inflácie zisťovanej v EÚ s 15 členmi od roku 1992.

| 3.14 | Takže až na zriedkavé výnimky je navrhovaný systém v rozpore s ktoroukoľvek protiinflačnou politikou zavedenou v členských štátoch, ktoré pred nejakým časom odstránili svoje existujúce mechanizmy indexovania platov a dôchodkov podľa miery inflácie. Komisia nevysvetľuje primeraným spôsobom, prečo by sa taký mechanizmus mal zachovať iba pri daniach. |
| --- | --- |

3.14

Takže až na zriedkavé výnimky je navrhovaný systém v rozpore s ktoroukoľvek protiinflačnou politikou zavedenou v členských štátoch, ktoré pred nejakým časom odstránili svoje existujúce mechanizmy indexovania platov a dôchodkov podľa miery inflácie. Komisia nevysvetľuje primeraným spôsobom, prečo by sa taký mechanizmus mal zachovať iba pri daniach.

| 3.15 | Výbor je naopak presvedčený o tom, že súčasný režim je úplne nevhodný a považuje úpravu podľa miery inflácie (EÚ 12, 25 alebo 27 členov?) za zbytočne trestajúce opatrenie, hlavne pri skupinách s najnižšími príjmami, podobne ako všetky druhy nepriamych daní, ktoré odkrajujú z čistých príjmov daňových poplatníkov. |
| --- | --- |

3.15

Výbor je naopak presvedčený o tom, že súčasný režim je úplne nevhodný a považuje úpravu podľa miery inflácie (EÚ 12, 25 alebo 27 členov?) za zbytočne trestajúce opatrenie, hlavne pri skupinách s najnižšími príjmami, podobne ako všetky druhy nepriamych daní, ktoré odkrajujú z čistých príjmov daňových poplatníkov.

| 3.16 | Rovnako ako je mierna konzumácia vína súčasťou kultúry a dejín niektorých členských štátov, to isté platí o iných druhoch alkoholických nápojov u iných európskych národov. Na problematiku so všetkými jej následkami sa treba pozerať zo širšej perspektívy. |
| --- | --- |

3.16

Rovnako ako je mierna konzumácia vína súčasťou kultúry a dejín niektorých členských štátov, to isté platí o iných druhoch alkoholických nápojov u iných európskych národov. Na problematiku so všetkými jej následkami sa treba pozerať zo širšej perspektívy.

| 3.17 | Výbor rešpektuje rozhodnutie niektorých krajín schváliť prísnu daňovú politiku v oblasti alkoholu a tabaku pravdepodobne kvôli zneužívaniu s nimi spojenému, osobitne u mladých ľudí. Niektoré členské štáty jasne vyjadrili, že ich daňová politika musí brať do úvahy ľudské zdravie, ale tieto ich slobodné rozhodnutia nemôžu ovplyvňovať rozhodnutia a motívy iných členských štátov. |
| --- | --- |

3.17

Výbor rešpektuje rozhodnutie niektorých krajín schváliť prísnu daňovú politiku v oblasti alkoholu a tabaku pravdepodobne kvôli zneužívaniu s nimi spojenému, osobitne u mladých ľudí. Niektoré členské štáty jasne vyjadrili, že ich daňová politika musí brať do úvahy ľudské zdravie, ale tieto ich slobodné rozhodnutia nemôžu ovplyvňovať rozhodnutia a motívy iných členských štátov.

| 3.18 | V tejto súvislosti už výbor vyjadril svoj postoj v podrobnom stanovisku (7), v ktorom zdôraznil, že „Nadmerná konzumácia sa najlepšie rieši vzdelávaním, prístupom k informáciám a vzdelávacím programom primárne zameraným na tých, ktorí alkohol nadmerne užívajú.“ |
| --- | --- |

3.18

V tejto súvislosti už výbor vyjadril svoj postoj v podrobnom stanovisku (7), v ktorom zdôraznil, že „Nadmerná konzumácia sa najlepšie rieši vzdelávaním, prístupom k informáciám a vzdelávacím programom primárne zameraným na tých, ktorí alkohol nadmerne užívajú.“

| 3.19 | Podľa názoru výboru nie sú splnené ustanovenia článku 93 zmluvy, ktorý by oprávňoval Radu prijať opatrenia na harmonizáciu daňových režimov jednomyseľným hlasovaním na účely zavedenia alebo zlepšenia fungovania vnútorného trhu v zmysle článku 14. Skutočnosťou je, že zvýšené minimálne dane neprispievajú k harmonizácii, ale len stanovujú minimálnu úroveň, ktorú si každý členský štát môže zvýšiť, o koľko chce. Fakt, že skutočné sadzby sa od schválenia smernice 92/84/EHS ešte viacej rozchádzajú, ukazuje, že harmonizáciu nie je možné dosiahnuť smernicou tohto druhu. |
| --- | --- |

3.19

Podľa názoru výboru nie sú splnené ustanovenia článku 93 zmluvy, ktorý by oprávňoval Radu prijať opatrenia na harmonizáciu daňových režimov jednomyseľným hlasovaním na účely zavedenia alebo zlepšenia fungovania vnútorného trhu v zmysle článku 14. Skutočnosťou je, že zvýšené minimálne dane neprispievajú k harmonizácii, ale len stanovujú minimálnu úroveň, ktorú si každý členský štát môže zvýšiť, o koľko chce. Fakt, že skutočné sadzby sa od schválenia smernice 92/84/EHS ešte viacej rozchádzajú, ukazuje, že harmonizáciu nie je možné dosiahnuť smernicou tohto druhu.

4.   Boj proti pašovaniu a podvodom

| 4.1 | Jedným z nepriaznivých dôsledkov veľkých rozdielov v zdaňovaní je okrem brzdenia hladkého fungovania vnútorného trhu aj veľká tendencia obchádzania daní, buď čiastočného (ich platením v členskom štáte odlišnom od štátu konečnej spotreby), alebo úplného (dovozom tovaru z nečlenských krajín alebo presmerovaním tovaru, ktorý je v tranzitnom režime s odkladom platenia dane). |
| --- | --- |

4.1

Jedným z nepriaznivých dôsledkov veľkých rozdielov v zdaňovaní je okrem brzdenia hladkého fungovania vnútorného trhu aj veľká tendencia obchádzania daní, buď čiastočného (ich platením v členskom štáte odlišnom od štátu konečnej spotreby), alebo úplného (dovozom tovaru z nečlenských krajín alebo presmerovaním tovaru, ktorý je v tranzitnom režime s odkladom platenia dane).

| 4.2 | Prichádzajúce elektronické obchodovanie vytvára ďalšiu oblasť potenciálnych daňových podvodov vzhľadom na nemožnosť sledovania on-line obchodov a chýbajúcej koordinovanej politiky na boj proti podvodom pri dani z alkoholu, keďže niektoré členské štáty to nepovažujú za problém a obavy s tým spojené sa objavujú takmer výlučne v oblastiach s najvyšším zdaňovaním. |
| --- | --- |

4.2

Prichádzajúce elektronické obchodovanie vytvára ďalšiu oblasť potenciálnych daňových podvodov vzhľadom na nemožnosť sledovania on-line obchodov a chýbajúcej koordinovanej politiky na boj proti podvodom pri dani z alkoholu, keďže niektoré členské štáty to nepovažujú za problém a obavy s tým spojené sa objavujú takmer výlučne v oblastiach s najvyšším zdaňovaním.

| 4.3 | Rozšírením sa hranice Európskej únie posunuli ku krajinám, v ktorých je úroveň zdaňovania oveľa nižšia ako je priemer EÚ, a potenciál podvodu sa zvýšil exponenciálne. V niektorých týchto krajinách je korupcia veľmi rozšírená, a to aj v colných orgánoch. Musia sa ďalej zlepšovať opatrenia na boj proti pašovaniu a ak sa príjme zvýšenie daní v navrhovanej forme, budú mať medzinárodní pašeráci pri zisku ešte vyššie marže. |
| --- | --- |

4.3

Rozšírením sa hranice Európskej únie posunuli ku krajinám, v ktorých je úroveň zdaňovania oveľa nižšia ako je priemer EÚ, a potenciál podvodu sa zvýšil exponenciálne. V niektorých týchto krajinách je korupcia veľmi rozšírená, a to aj v colných orgánoch. Musia sa ďalej zlepšovať opatrenia na boj proti pašovaniu a ak sa príjme zvýšenie daní v navrhovanej forme, budú mať medzinárodní pašeráci pri zisku ešte vyššie marže.

| 4.4 | EÚ sa rozhodla, že bude riešiť problém boja s podvodmi pri tovaroch podliehajúcich spotrebnej dani a uverejnených v smernici Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecných systémoch pre výrobky podliehajúce spotrebnej dani a o vlastníctve, pohybe a monitorovaní takýchto výrobkov. Keďže to malo malý úspech, bola smernica v roku 2004 doplnená smernicou Rady 2004/106/ES zo 16. novembra 2004, ktorá zmenila a doplnila aj smernicu 77/799/EHS o vzájomnej pomoci príslušných orgánov členských štátov v oblasti priamych daní, niektorých spotrebných daní a dane z poistnej prémie. |
| --- | --- |

4.4

EÚ sa rozhodla, že bude riešiť problém boja s podvodmi pri tovaroch podliehajúcich spotrebnej dani a uverejnených v smernici Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecných systémoch pre výrobky podliehajúce spotrebnej dani a o vlastníctve, pohybe a monitorovaní takýchto výrobkov. Keďže to malo malý úspech, bola smernica v roku 2004 doplnená smernicou Rady 2004/106/ES zo 16. novembra 2004, ktorá zmenila a doplnila aj smernicu 77/799/EHS o vzájomnej pomoci príslušných orgánov členských štátov v oblasti priamych daní, niektorých spotrebných daní a dane z poistnej prémie.

| 4.5 | K tejto problematike výbor v jednom zo svojich stanovísk (8) trvá na tom, že na účinný boj proti podvodom je jednoznačne potrebné modernizovať, posilniť, zjednodušiť a zefektívniť nástroj administratívnej spolupráce a výmeny informácií o spotrebných daniach medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.5

K tejto problematike výbor v jednom zo svojich stanovísk (8) trvá na tom, že na účinný boj proti podvodom je jednoznačne potrebné modernizovať, posilniť, zjednodušiť a zefektívniť nástroj administratívnej spolupráce a výmeny informácií o spotrebných daniach medzi členskými štátmi.

| 4.6 | To isté stanovisko vyzdvihlo skutočnosť, že prospech, ktorý by pochádzal z účinnejšieho fungovania jednotného trhu, konkrétne postupov určených na odhaľovanie podvodov a daňových únikov a boj proti nim, je opäť obmedzovaný želaním chrániť národné záujmy. A okrem toho hovorí, že niet pochybností, že mnohé podvodné praktiky sú priamo spojené s niekedy značnými rozdielmi medzi sadzbami spotrebných daní uplatňovanými v rôznych členských štátoch.
  EHSV využil príležitosť na kritizovanie obmedzení vyplývajúce z princípu jednomyseľnosti, ktorým sa v súčasnosti riadi väčšina rozhodnutí Spoločenstva o daňových zákonoch a znovu zdôraznil potrebu nahradiť ho princípom kvalifikovanej väčšiny, keď ide o dane ovplyvňujúce fungovanie interného trhu alebo spôsobujúce narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.6

To isté stanovisko vyzdvihlo skutočnosť, že prospech, ktorý by pochádzal z účinnejšieho fungovania jednotného trhu, konkrétne postupov určených na odhaľovanie podvodov a daňových únikov a boj proti nim, je opäť obmedzovaný želaním chrániť národné záujmy. A okrem toho hovorí, že niet pochybností, že mnohé podvodné praktiky sú priamo spojené s niekedy značnými rozdielmi medzi sadzbami spotrebných daní uplatňovanými v rôznych členských štátoch.

EHSV využil príležitosť na kritizovanie obmedzení vyplývajúce z princípu jednomyseľnosti, ktorým sa v súčasnosti riadi väčšina rozhodnutí Spoločenstva o daňových zákonoch a znovu zdôraznil potrebu nahradiť ho princípom kvalifikovanej väčšiny, keď ide o dane ovplyvňujúce fungovanie interného trhu alebo spôsobujúce narušenie hospodárskej súťaže.

| 4.7 | Výbor roky opakovane zdôrazňuje nasledujúce kľúčové koncepcie:






  — | posilňovanie administratívnej spolupráce, stály dialóg medzi daňovými správami, vzájomná pomoc, neustále a zhodné vyškoľovanie personálu na boj proti podvodom, sieť policajných síl a daňových orgánov založená na kompatibilných platformách a využívajúca spoločné databázy, |
| --- | --- | --- |

4.7

Výbor roky opakovane zdôrazňuje nasledujúce kľúčové koncepcie:

—

posilňovanie administratívnej spolupráce, stály dialóg medzi daňovými správami, vzájomná pomoc, neustále a zhodné vyškoľovanie personálu na boj proti podvodom, sieť policajných síl a daňových orgánov založená na kompatibilných platformách a využívajúca spoločné databázy,

| — | uľahčovanie procesu daňovej harmonizácie pri priamych daniach i v komplikovanejšej oblasti spotrebných daní, |
| --- | --- |

—

uľahčovanie procesu daňovej harmonizácie pri priamych daniach i v komplikovanejšej oblasti spotrebných daní,

| — | začatie procesu na odstránenie požiadavky jednomyseľnosti pri určitej daňovej problematike, počnúc tou, ktorá sa najľahšie uplatňuje, |
| --- | --- |

—

začatie procesu na odstránenie požiadavky jednomyseľnosti pri určitej daňovej problematike, počnúc tou, ktorá sa najľahšie uplatňuje,

| — | odstránenie modelu zdaňovania DPH, ktorý uľahčuje podvody, |
| --- | --- |

—

odstránenie modelu zdaňovania DPH, ktorý uľahčuje podvody,

| — | nezvyšovanie daňového zaťaženia. |
| --- | --- |

—

nezvyšovanie daňového zaťaženia.

| 4.8 | Vo Švédsku napríklad v roku 2004 doviezli cestovatelia alebo pašeráci okolo 164 miliónov litrov piva, čo bol zhruba rovnaký objem, aký predal štátny monopol Systembolaget (173 miliónov litrov) a čo predstavovalo stratu okolo 190 miliónov EUR pri príjmoch zo spotrebnej dane a z DPH. Takéto nákupy sa od roku 2002, ktorý bol rokom zrušenia špeciálneho režimu obmedzujúceho nákupy zo zahraničia, zvýšili o 40 %. Odhaduje sa, že pašovanie sa za posledné dva roky zdvojnásobilo. Dánsko odhaduje, že cestujúci v Nemecku nakúpili a potom doviezli 95 miliónov litrov piva, čo po pripočítaní k približne 10 % pašovaného tovaru znamená, že okolo 30 % piva spotrebovaného v krajine nepodlieha dánskemu zdaňovaniu. V roku 2005 cestovatelia doviezli do Fínska viac ako 42 miliónov litrov, čo je 10 % celkovej spotreby, a spôsobili straty príjmov prevyšujúce 50 miliónov EUR. Pokiaľ ide o Rakúsko, Grécko a Českú republiku, predstavujú množstvá dovezené cestovateľmi 30 miliónov a pri Spojenom kráľovstve 100 miliónov, ku ktorým treba pripočítať pašované dovozy vo veľkom rozsahu (9). |
| --- | --- |

4.8

Vo Švédsku napríklad v roku 2004 doviezli cestovatelia alebo pašeráci okolo 164 miliónov litrov piva, čo bol zhruba rovnaký objem, aký predal štátny monopol Systembolaget (173 miliónov litrov) a čo predstavovalo stratu okolo 190 miliónov EUR pri príjmoch zo spotrebnej dane a z DPH. Takéto nákupy sa od roku 2002, ktorý bol rokom zrušenia špeciálneho režimu obmedzujúceho nákupy zo zahraničia, zvýšili o 40 %. Odhaduje sa, že pašovanie sa za posledné dva roky zdvojnásobilo. Dánsko odhaduje, že cestujúci v Nemecku nakúpili a potom doviezli 95 miliónov litrov piva, čo po pripočítaní k približne 10 % pašovaného tovaru znamená, že okolo 30 % piva spotrebovaného v krajine nepodlieha dánskemu zdaňovaniu. V roku 2005 cestovatelia doviezli do Fínska viac ako 42 miliónov litrov, čo je 10 % celkovej spotreby, a spôsobili straty príjmov prevyšujúce 50 miliónov EUR. Pokiaľ ide o Rakúsko, Grécko a Českú republiku, predstavujú množstvá dovezené cestovateľmi 30 miliónov a pri Spojenom kráľovstve 100 miliónov, ku ktorým treba pripočítať pašované dovozy vo veľkom rozsahu (9).

5.   Štruktúra spotrebných daní uplatňovaných na alkoholické nápoje

| 5.1 | Vo svojej správe z roku 2004 Komisia uviedla niektoré problémy, ktoré sa objavili počas súčasného uplatňovania smernice 92/84/EHS, pričom osobitne zdôraznila tri z nich:






  — | skutočnosť, že členské štáty smú zdaňovať nešumivé a šumivé alkoholické nápoje rozdielne, |
| --- | --- | --- |

5.1

Vo svojej správe z roku 2004 Komisia uviedla niektoré problémy, ktoré sa objavili počas súčasného uplatňovania smernice 92/84/EHS, pričom osobitne zdôraznila tri z nich:

—

skutočnosť, že členské štáty smú zdaňovať nešumivé a šumivé alkoholické nápoje rozdielne,

| — | potrebu aktualizovať odkazy na kódy spoločnej nomenklatúry v smernici 92/83/EHS na určenie kategórií alkoholických nápojov na účely zdaňovania spotrebnými daňami, aby sa zohľadnili možné zmeny týchto kódov od roku 1992, |
| --- | --- |

—

potrebu aktualizovať odkazy na kódy spoločnej nomenklatúry v smernici 92/83/EHS na určenie kategórií alkoholických nápojov na účely zdaňovania spotrebnými daňami, aby sa zohľadnili možné zmeny týchto kódov od roku 1992,

| — | klasifikáciu alkoholických nápojov v kategóriách obsiahnutých v smernici 92/83/EHS, ktorej výsledkom sú rozdiely v klasifikácii a následne rozdielne zdaňovanie rovnakých výrobkov v rozličných členských štátoch. |
| --- | --- |

—

klasifikáciu alkoholických nápojov v kategóriách obsiahnutých v smernici 92/83/EHS, ktorej výsledkom sú rozdiely v klasifikácii a následne rozdielne zdaňovanie rovnakých výrobkov v rozličných členských štátoch.

| 5.2 | Pokiaľ ide o prvý bod, Komisia odôvodňuje svoj návrh odstrániť možnosť rôzneho posudzovania šumivých a nešumivých vín tým, že už nie sú také závažné pôvodné dôvody, ktoré boli pri zrode tejto možnosti, a to zaraďovanie šumivých vín medzi luxusné výrobky. (V skutočnosti tento argument platí naďalej, ale skôr pri určitých nešumivých vínach!) |
| --- | --- |

5.2

Pokiaľ ide o prvý bod, Komisia odôvodňuje svoj návrh odstrániť možnosť rôzneho posudzovania šumivých a nešumivých vín tým, že už nie sú také závažné pôvodné dôvody, ktoré boli pri zrode tejto možnosti, a to zaraďovanie šumivých vín medzi luxusné výrobky. (V skutočnosti tento argument platí naďalej, ale skôr pri určitých nešumivých vínach!)

| 5.3 | Pokiaľ ide o druhý bod, článok 26 smernice 92/83/EHS (o štruktúre spotrebných daní) stanovuje, že kódy spoločnej nomenklatúry, na ktoré sa smernica odvoláva, sú kódy, ktoré boli platné v deň schválenia smernice (19. októbra 1992). Komisia však namiesto toho navrhuje odkazovať na najnovšie kódy spoločnej nomenklatúry a v budúcnosti uplatňovať modifikácie schválené podľa článku 24 smernice 92/12/EHS (a zapájať výbor pre spotrebné dane tak, ako to bolo ustanovené už pri energetických produktoch). |
| --- | --- |

5.3

Pokiaľ ide o druhý bod, článok 26 smernice 92/83/EHS (o štruktúre spotrebných daní) stanovuje, že kódy spoločnej nomenklatúry, na ktoré sa smernica odvoláva, sú kódy, ktoré boli platné v deň schválenia smernice (19. októbra 1992). Komisia však namiesto toho navrhuje odkazovať na najnovšie kódy spoločnej nomenklatúry a v budúcnosti uplatňovať modifikácie schválené podľa článku 24 smernice 92/12/EHS (a zapájať výbor pre spotrebné dane tak, ako to bolo ustanovené už pri energetických produktoch).

| 5.4 | Čo sa týka tretieho bodu, Komisia navrhuje, aby klasifikácia alkoholických nápojov na účely zdaňovania spotrebnými daňami menej závisela od klasifikácie podľa spoločnej nomenklatúry. Odstráni sa tým problém, na ktorý upozorňovali mnohé hospodárske subjekty a ktorý je spôsobený príliš všeobecnou formuláciou v smernici, pretože sa nešpecifikuje, v akom množstve sa alkoholový destilát smie primiešavať do „iných fermentovaných nápojov“. |
| --- | --- |

5.4

Čo sa týka tretieho bodu, Komisia navrhuje, aby klasifikácia alkoholických nápojov na účely zdaňovania spotrebnými daňami menej závisela od klasifikácie podľa spoločnej nomenklatúry. Odstráni sa tým problém, na ktorý upozorňovali mnohé hospodárske subjekty a ktorý je spôsobený príliš všeobecnou formuláciou v smernici, pretože sa nešpecifikuje, v akom množstve sa alkoholový destilát smie primiešavať do „iných fermentovaných nápojov“.

| 5.5 | Výbor považuje požiadavky hospodárskych subjektov na zmeny, ktoré majú zabezpečiť zjednodušenie a ochranu hospodárskej súťaže, za dobre podložené a koherentné. Podporuje skoršie návrhy Komisie a je prekvapený, prečo tieto zmeny neboli navrhnuté ako zodpovedajúca zmena a doplnenie smernice 92/83/EHS. |
| --- | --- |

5.5

Výbor považuje požiadavky hospodárskych subjektov na zmeny, ktoré majú zabezpečiť zjednodušenie a ochranu hospodárskej súťaže, za dobre podložené a koherentné. Podporuje skoršie návrhy Komisie a je prekvapený, prečo tieto zmeny neboli navrhnuté ako zodpovedajúca zmena a doplnenie smernice 92/83/EHS.

| 5.6 | Výbor vyzýva na stiahnutie návrhu smernice a zároveň odporúča, aby sa zmeny a doplnenia smernice 92/83/EHS navrhované Komisiou prijali. |
| --- | --- |

5.6

Výbor vyzýva na stiahnutie návrhu smernice a zároveň odporúča, aby sa zmeny a doplnenia smernice 92/83/EHS navrhované Komisiou prijali.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  C-437\1997 Evangelischer Krankeshausverein Wien (EKW).

1

(2)  CEPS – Európska konfederácia producentov liehovín, AICV – Združenie producentov cidre a ovocných vín, The Brewers of Europe (združenie európskych pivovarníkov), Európsky výbor vinárskych podnikov.

2

(3)  Pozri prílohu: Grafy zverejnené Komisiou 26. mája 2004 v jej návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje.

3

(4)  Podľa slobodnej a otvorenej on-line encyklopédie Wikipedia je stupeň Plató merná jednotka na určovanie hustoty roztoku. Stupnica Plató sa používa špeciálne v pivovarníctve, kvôli jednoduchosti používania. Hustota roztoku meraná v stupňoch Plató sa definuje ako ekvivalent hustoty meraný v hmotnostných percentách/hmotnosť roztoku vody a sacharózy. Inými slovami: ak má jeden liter pivového rmutu 12 stupňov Plató, je hustota príslušného extraktu (alebo cukrov rozpustených v rmute) rovná hustote jedného litra roztoku obsahujúceho 12 % hmot./hmot. sacharózy približujúceho sa mernej tiaži vody 1 kg/l na úrovni mora a pri teplote okolia. Náš najjemnejší rmut obsahuje okolo 120 g extraktu.

4

Podľa slobodnej a otvorenej on-line encyklopédie Wikipedia je stupeň Plató merná jednotka na určovanie

roztoku. Stupnica Plató sa používa špeciálne v pivovarníctve, kvôli jednoduchosti používania. Hustota

meraná v stupňoch Plató sa definuje ako ekvivalent hustoty meraný v hmotnostných percentách/hmotnosť

. Inými slovami: ak má jeden liter

12 stupňov Plató, je hustota príslušného extraktu (alebo cukrov rozpustených v rmute) rovná hustote jedného litra roztoku obsahujúceho 12 % hmot./hmot. sacharózy približujúceho sa mernej tiaži vody 1 kg/l

a pri teplote okolia. Náš najjemnejší rmut obsahuje okolo 120 g extraktu.

(5)  Customs Associates Ltd, Study on the competition between alcoholic drinks – Final report, február 2001.

5

(6)  Vzájomne ovplyvnená pružnosť cien udáva stupeň vzájomnej konkurencieschopnosti jednotlivých nápojov.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 69, 21.3.2006 (spravodajca: pán Wilkinson).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004 (spravodajca: pán Pezzini).

8

(9)  Oxford economics „The consequences of the proposed Increase in the minimum excise duty rates for beer“, február 2007.

9

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Zamietnuté pozmeňovacie návrhy

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 4.6

Vyškrtnúť časť textu:

„To isté stanovisko vyzdvihlo skutočnosť, že prospech, ktorý by pochádzal z účinnejšieho fungovania jednotného trhu, konkrétne postupov určených na odhaľovanie podvodov a daňových únikov a boj proti nim, je opäť obmedzovaný želaním chrániť národné záujmy. A okrem toho hovorí, že niet pochybností, že mnohé podvodné praktiky sú priamo spojené s niekedy značnými rozdielmi medzi sadzbami spotrebných daní uplatňovanými v rôznych členských štátoch.

EHSV využil príležitosť na kritizovanie obmedzení vyplývajúce z princípu jednomyseľnosti, ktorým sa v súčasnosti riadi väčšina rozhodnutí Spoločenstva o daňových zákonoch a znovu zdôraznil potrebu nahradiť ho princípom kvalifikovanej väčšiny, keď ide o dane ovplyvňujúce fungovanie interného trhu alebo spôsobujúce narušenie hospodárskej súťaže.“

EHSV využil príležitosť na kritizovanie obmedzení vyplývajúce z princípu jednomyseľnosti, ktorým sa v súčasnosti riadi väčšina rozhodnutí Spoločenstva o daňových zákonoch a znovu zdôraznil potrebu nahradiť ho princípom kvalifikovanej väčšiny, keď ide o dane ovplyvňujúce fungovanie interného trhu alebo spôsobujúce narušenie hospodárskej súťaže.

Zdôvodnenie

Spôsob hlasovania, ktorý je potrebný pri schvaľovaní, je politicky ďalekosiahlou témou a musí sa dohodnúť v budúcej zmluve. Kvôli zavedeniu spoločnej meny, s ktorým súvisí strata možnosti uplatňovať menovú politiku podľa hospodárskej situácie krajiny, je daňová politika teraz jediným nástrojom, ktorý majú členské štáty pri vytváraní svojej hospodárskej politiky. Bez ďalšieho pokroku pri prehlbovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti nie je možné, aby väčšina, hoci aj kvalifikovaná, mohla všetkým členským štátom EÚ nanútiť svoje kritériá.

Okrem toho by pri zrušení princípu jednomyseľnosti boli niektoré členské štáty, ktoré sú vďaka nemu schopné naďalej podporovať tie odvetvia, ktoré majú pre ich národné hospodárstvo veľký význam (napr. výroba vína a/alebo piva v niektorých krajinách), povinné súhlasiť s odlišným spôsobom schvaľovania a stratili by možnosť blokovať určité snahy, ktoré sú v rozpore s ich národnými záujmami, čo je možnosť, ktorú v súčasnosti uplatňujú.

Výsledok hlasovania:

Za: 21

Proti: 54

Zdržalo sa: 4

Bod 4.7

Doplniť takto:

| — | „Výbor roky opakovane zdôrazňuje nasledujúce kľúčové koncepcie: |
| --- | --- |

—

„Výbor roky opakovane zdôrazňuje nasledujúce kľúčové koncepcie:

| — | posilňovanie administratívnej spolupráce, stály dialóg medzi daňovými správami, vzájomná pomoc, neustále a zhodné vyškoľovanie personálu na boj proti podvodom, sieť policajných síl a daňových orgánov založená na kompatibilných platformách a využívajúca spoločné databázy, |
| --- | --- |

—

posilňovanie administratívnej spolupráce, stály dialóg medzi daňovými správami, vzájomná pomoc, neustále a zhodné vyškoľovanie personálu na boj proti podvodom, sieť policajných síl a daňových orgánov založená na kompatibilných platformách a využívajúca spoločné databázy,

| — | intenzívnejšie uplatňovanie práv spotrebiteľov pri diaľkovom nákupe všetkých druhov výrobkov v rámci vnútorného trhu, |
| --- | --- |

—

intenzívnejšie uplatňovanie práv spotrebiteľov pri diaľkovom nákupe všetkých druhov výrobkov v rámci vnútorného trhu,

intenzívnejšie uplatňovanie práv spotrebiteľov pri diaľkovom nákupe všetkých druhov výrobkov v rámci vnútorného trhu,

| — | uľahčovanie procesu daňovej harmonizácie pri priamych daniach i v komplikovanejšej oblasti spotrebných daní, |
| --- | --- |

—

uľahčovanie procesu daňovej harmonizácie pri priamych daniach i v komplikovanejšej oblasti spotrebných daní,

| — | začatie procesu na odstránenie požiadavky jednomyseľnosti pri určitej daňovej problematike, počnúc
  pričom by sa v rámci koherentnej daňovej politiky EÚ malo začať tou, ktorá sa najľahšie uplatňuje, |
| --- | --- |

—

začatie procesu na odstránenie požiadavky jednomyseľnosti pri určitej daňovej problematike, počnúc
  pričom by sa v rámci koherentnej daňovej politiky EÚ malo začať tou, ktorá sa najľahšie uplatňuje,

počnúc

pričom by sa v rámci koherentnej daňovej politiky EÚ malo začať

| — | odstránenie modelu zdaňovania DPH, ktorý uľahčuje podvody, |
| --- | --- |

—

odstránenie modelu zdaňovania DPH, ktorý uľahčuje podvody,

nezvyšovanie daňového zaťaženia.“

| Zdôvodnenie | Prvé zdôvodnenie:
  Je potrebné rozlíšiť aspoň po formálnej stránke pojmy maximálnej sadzby a harmonizácie, aproximácie daňových sadzieb a postupnej harmonizácie. I keď jedným z účinkov tejto maximálnej sadzby by bolo obmedzenie súčasných rozdielov medzi druhmi súčasného zdanenia, ako je uvedené v bodoch 3.5, 3.6 a 3.7 a následné zvýšenie skutočnej harmonizácie, terajšie znenie tohto bodu by mohlo viesť k stotožneniu maximálnej sadzby s objektívnou sadzbou. Zámerom pozmeňovacieho návrhu je predídenie tejto nejednoznačnosti.
  Súčasné problémy sú spôsobené zvýšenými sadzbami, ktoré uplatňujú niektoré krajiny (Írsko, Spojené kráľovstvo, Fínsko alebo Švédsko), ktoré viedli k vzniku obrovských rozdielov oproti susediacim krajinám.
  Na druhej strane účinný spôsob na rozvoj vnútorného trhu a potláčanie podvodov je umožniť občanom EÚ uplatňovať ich práva na nákup týchto výrobkov na diaľku podobne ako v prípade iných potravinárskych výrobkov. Tým by sa vytvorili legálne distribučné kanály, ktoré by sa dali kontrolovať daňovými alebo zdravotníckymi orgánmi, čo by viedlo k lepšiemu poznaniu týchto výrobkov spotrebiteľmi. Touto formou by sa zároveň dodržala zásada voľného pohybu tovaru, ktoré sa nevzťahuje len na profesionálnu obchodnú výmenu, ale aj na transakcie uskutočnené jednotlivcami. Voľný pohyb tovaru znamená, že spotrebitelia s trvalým pobytom v ktoromkoľvek členskom štáte musia mať možnosť nakupovať tovar na území iného členského štátu podľa rovnakých minimálnych spoločných spravodlivých pravidiel, ktorými sa riadi nákup a predaj spotrebného tovaru.
  Výbor prednedávnom vyhlásil, že podpora výhod jednotného trhu u spotrebiteľov musí byť jednou z priorít na jeho dobudovanie. [Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Preskúmanie jednotného trhu“, Ú. v. C 93, 27.4.2007 (stanovisko INT/332)]. |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Prvé zdôvodnenie:

Je potrebné rozlíšiť aspoň po formálnej stránke pojmy maximálnej sadzby a harmonizácie, aproximácie daňových sadzieb a postupnej harmonizácie. I keď jedným z účinkov tejto maximálnej sadzby by bolo obmedzenie súčasných rozdielov medzi druhmi súčasného zdanenia, ako je uvedené v bodoch 3.5, 3.6 a 3.7 a následné zvýšenie skutočnej harmonizácie, terajšie znenie tohto bodu by mohlo viesť k stotožneniu maximálnej sadzby s objektívnou sadzbou. Zámerom pozmeňovacieho návrhu je predídenie tejto nejednoznačnosti.

Súčasné problémy sú spôsobené zvýšenými sadzbami, ktoré uplatňujú niektoré krajiny (Írsko, Spojené kráľovstvo, Fínsko alebo Švédsko), ktoré viedli k vzniku obrovských rozdielov oproti susediacim krajinám.

Na druhej strane účinný spôsob na rozvoj vnútorného trhu a potláčanie podvodov je umožniť občanom EÚ uplatňovať ich práva na nákup týchto výrobkov na diaľku podobne ako v prípade iných potravinárskych výrobkov. Tým by sa vytvorili legálne distribučné kanály, ktoré by sa dali kontrolovať daňovými alebo zdravotníckymi orgánmi, čo by viedlo k lepšiemu poznaniu týchto výrobkov spotrebiteľmi. Touto formou by sa zároveň dodržala zásada voľného pohybu tovaru, ktoré sa nevzťahuje len na profesionálnu obchodnú výmenu, ale aj na transakcie uskutočnené jednotlivcami. Voľný pohyb tovaru znamená, že spotrebitelia s trvalým pobytom v ktoromkoľvek členskom štáte musia mať možnosť nakupovať tovar na území iného členského štátu podľa rovnakých minimálnych spoločných spravodlivých pravidiel, ktorými sa riadi nákup a predaj spotrebného tovaru.

Výbor prednedávnom vyhlásil, že podpora výhod jednotného trhu u spotrebiteľov musí byť jednou z priorít na jeho dobudovanie. [Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Preskúmanie jednotného trhu“, Ú. v. C 93, 27.4.2007 (stanovisko INT/332)].

| Druhé zdôvodnenie: | Je potrebné ďalšie objasnenie, pretože jestvujúci model zdaňovania daňou z pridanej hodnoty – ako sa spomína v nasledujúcom bode – spôsobil kvôli legislatívnym slabinám a pri uplatňovaní na európskej úrovni i na úrovni členských štátov rozsiahlu potrebu rozhodovania v rámci súdnej právomoci. Preto je pri rozbehnutí procesu spomínaného v stanovisku dôležitá koordinácia. |
| --- | --- |

Druhé zdôvodnenie:

Je potrebné ďalšie objasnenie, pretože jestvujúci model zdaňovania daňou z pridanej hodnoty – ako sa spomína v nasledujúcom bode – spôsobil kvôli legislatívnym slabinám a pri uplatňovaní na európskej úrovni i na úrovni členských štátov rozsiahlu potrebu rozhodovania v rámci súdnej právomoci. Preto je pri rozbehnutí procesu spomínaného v stanovisku dôležitá koordinácia.

Výsledok hlasovania:

Za: 20

Proti: 55

Zdržalo sa: 4

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008-2012“

KOM(2006) 687, konečné znenie – 2006/0229 (COD)

(2007/C 175/02)

Rada sa 19. januára 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. apríla 2007. Spravodajcom bol pán SANTILLÁN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30.-31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) nasledujúce stanovisko 159 hlasmi za, pričom 1 hlasoval proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV hodnotí pozitívne návrh päťročného štatistického programu na roky 2008-2012 a súhlasí s tvrdením, že harmonizované a porovnateľné štatistiky sú nevyhnutné na to, aby verejnosť rozumela Európe, aby sa občania zúčastňovali na diskusiách, a aby sa hospodárske subjekty zapájali do jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV hodnotí pozitívne návrh päťročného štatistického programu na roky 2008-2012 a súhlasí s tvrdením, že harmonizované a porovnateľné štatistiky sú nevyhnutné na to, aby verejnosť rozumela Európe, aby sa občania zúčastňovali na diskusiách, a aby sa hospodárske subjekty zapájali do jednotného trhu.

| 1.2 | EHSV zdôrazňuje potrebu, aby Eurostat i vnútroštátne štatistické úrady disponovali tými najlepšími ľudskými zdrojmi a materiálnym vybavením, v rámci možností rozpočtu, pretože je to nevyhnutné pre napĺňanie čoraz náročnejších úloh, aké sa vyžadujú od štatistických informácií a tiež nevyhnutné z hľadiska postavenia Európskej únie ako významného celosvetového aktéra. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zdôrazňuje potrebu, aby Eurostat i vnútroštátne štatistické úrady disponovali tými najlepšími ľudskými zdrojmi a materiálnym vybavením, v rámci možností rozpočtu, pretože je to nevyhnutné pre napĺňanie čoraz náročnejších úloh, aké sa vyžadujú od štatistických informácií a tiež nevyhnutné z hľadiska postavenia Európskej únie ako významného celosvetového aktéra.

| 1.3 | Výbor považuje za potrebné klásť väčší dôraz na aspekty, ktoré súvisia s blahobytom európskych občanov. V tomto zmysle navrhuje, aby bol štatistický program rozšírený o nasledujúce oblasti:






  — | politiky súvisiace s problematikou detí, |
| --- | --- | --- |

1.3

Výbor považuje za potrebné klásť väčší dôraz na aspekty, ktoré súvisia s blahobytom európskych občanov. V tomto zmysle navrhuje, aby bol štatistický program rozšírený o nasledujúce oblasti:

—

politiky súvisiace s problematikou detí,

| — | starnutie obyvateľstva a situácia starších občanov, |
| --- | --- |

—

starnutie obyvateľstva a situácia starších občanov,

| — | zosúladenie rodinného a pracovného života, |
| --- | --- |

—

zosúladenie rodinného a pracovného života,

| — | sociálna politika, ktorá musí tvoriť samostatnú kapitolu, oddelenú od ostatných. |
| --- | --- |

—

sociálna politika, ktorá musí tvoriť samostatnú kapitolu, oddelenú od ostatných.

| 1.4 | Ako nedostatočná sa môže javiť pozornosť, aká sa v štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008-2012 venuje zlepšeniu štatistických informácií o vzdelávaní a odbornej príprave, a to vzhľadom na význam, aký tieto majú pri napĺňaní lisabonských cieľov. |
| --- | --- |

1.4

Ako nedostatočná sa môže javiť pozornosť, aká sa v štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008-2012 venuje zlepšeniu štatistických informácií o vzdelávaní a odbornej príprave, a to vzhľadom na význam, aký tieto majú pri napĺňaní lisabonských cieľov.

| 1.5 | Okrem toho by bolo vhodné poskytovať štatistické údaje o sociálnom hospodárstve, vzhľadom na vysoký stupeň rozvoja tohto odvetvia v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

1.5

Okrem toho by bolo vhodné poskytovať štatistické údaje o sociálnom hospodárstve, vzhľadom na vysoký stupeň rozvoja tohto odvetvia v rámci Európskej únie.

| 1.6 | Na druhej strane existujú oblasti, v ktorých sú momentálne dostupné štatistické informácie nedostatočné, a preto by im mal päťročný štatistický program venovať väčšiu pozornosť. Ide hlavne o nasledujúce oblasti:






  — | Imigrácia a azyl. Čoraz dôležitejšia problematika, ku ktorej neexistujú dostatočne dôveryhodné štatistiky. |
| --- | --- | --- |

1.6

Na druhej strane existujú oblasti, v ktorých sú momentálne dostupné štatistické informácie nedostatočné, a preto by im mal päťročný štatistický program venovať väčšiu pozornosť. Ide hlavne o nasledujúce oblasti:

—

Imigrácia a azyl. Čoraz dôležitejšia problematika, ku ktorej neexistujú dostatočne dôveryhodné štatistiky.

| — | Kriminalita a trestné súdnictvo. |
| --- | --- |

—

Kriminalita a trestné súdnictvo.

| — | Zamestnanosť. I keď v súčasnosti existujú štatistiky o ekonomicky činnom obyvateľstve, o zamestnanosti, nezamestnanosti, atď., rýchly vývoj pracovného trhu v tejto oblasti – vytváranie nových hospodárskych aktivít, nových povolaní a nových foriem náboru pracovných síl – nútia k neustálej aktualizácii prieskumných metód a prác v teréne. |
| --- | --- |

—

Zamestnanosť. I keď v súčasnosti existujú štatistiky o ekonomicky činnom obyvateľstve, o zamestnanosti, nezamestnanosti, atď., rýchly vývoj pracovného trhu v tejto oblasti – vytváranie nových hospodárskych aktivít, nových povolaní a nových foriem náboru pracovných síl – nútia k neustálej aktualizácii prieskumných metód a prác v teréne.

| 1.7 | EHSV pripomína, že podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva „Štatistiky vypracované Spoločenstvom ... hospodárskym prevádzkovateľom pritom nemajú spôsobiť nadmerné bremeno (1)“. Vyžaduje to:






  a) | na jednej strane, vynaložiť úsilie, aby podnikom, predovšetkým MSP, nevznikali nepotrebné alebo nadbytočné náklady, |
| --- | --- | --- |

1.7

EHSV pripomína, že podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva „Štatistiky vypracované Spoločenstvom ... hospodárskym prevádzkovateľom pritom nemajú spôsobiť nadmerné bremeno (1)“. Vyžaduje to:

a)

na jednej strane, vynaložiť úsilie, aby podnikom, predovšetkým MSP, nevznikali nepotrebné alebo nadbytočné náklady,

| b) | na druhej strane, aby sa požiadavky na údaje neopakovali. Mala by platiť základná zásada, a to, že každý údaj môže byť poskytnutý iba jeden jediný raz. Ďalej by mal byť rozširovaný a používaný štatistickými úradmi, pričom treba dodržiavať zásady, ktoré riadia štatistiky Spoločenstva (štatistické tajomstvo, atď.). |
| --- | --- |

b)

na druhej strane, aby sa požiadavky na údaje neopakovali. Mala by platiť základná zásada, a to, že každý údaj môže byť poskytnutý iba jeden jediný raz. Ďalej by mal byť rozširovaný a používaný štatistickými úradmi, pričom treba dodržiavať zásady, ktoré riadia štatistiky Spoločenstva (štatistické tajomstvo, atď.).

| 1.8 | Štatistiky zahraničného obchodu. Boli zistené nezrovnalosti medzi údajmi o vývoze z jednej konkrétnej krajiny do druhej krajiny a údajmi o dovoze do tejto druhej krajiny z prvej krajiny. Inými slovami: čísla o vývoze z krajiny A do krajiny B nezodpovedajú číslam o dovoze do krajiny B z krajiny A. Tieto nezrovnalosti bude potrebné napraviť. |
| --- | --- |

1.8

Štatistiky zahraničného obchodu. Boli zistené nezrovnalosti medzi údajmi o vývoze z jednej konkrétnej krajiny do druhej krajiny a údajmi o dovoze do tejto druhej krajiny z prvej krajiny. Inými slovami: čísla o vývoze z krajiny A do krajiny B nezodpovedajú číslam o dovoze do krajiny B z krajiny A. Tieto nezrovnalosti bude potrebné napraviť.

| 1.9 | Vzhľadom na veľkú rozmanitosť Európskej únie s 27 členskými krajinami EHSV zdôrazňuje význam vynaloženia dostatočného úsilia o čo najlepšiu koordináciu štatistickej terminológie. |
| --- | --- |

1.9

Vzhľadom na veľkú rozmanitosť Európskej únie s 27 členskými krajinami EHSV zdôrazňuje význam vynaloženia dostatočného úsilia o čo najlepšiu koordináciu štatistickej terminológie.

| 1.10 | S cieľom zabezpečiť väčšiu neutralitu štatistických údajov a dodržiavať ďalšie zásady stanovené v Kódexe postupov európskej štatistiky (medzi iným štatistického tajomstva) EHSV považuje za dôležité kontrolovať činnosť súkromných agentúr, ktoré priamo či nepriamo pôsobia v rámci Európskeho štatistického systému. |
| --- | --- |

1.10

S cieľom zabezpečiť väčšiu neutralitu štatistických údajov a dodržiavať ďalšie zásady stanovené v Kódexe postupov európskej štatistiky (medzi iným štatistického tajomstva) EHSV považuje za dôležité kontrolovať činnosť súkromných agentúr, ktoré priamo či nepriamo pôsobia v rámci Európskeho štatistického systému.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | V nariadení Rady (ES) č. 322/97 (2) sa požaduje vypracovať viacročný štatistický program Spoločenstva (3) (ŠPS), v ktorom by boli stanovené usmernenia, hlavné oblasti a ciele činností navrhovaných na obdobie nepresahujúce päť rokov. Tento program bude tvoriť rámec pre vypracovávanie všetkých štatistík Spoločenstva. Štatistický program Spoločenstva bude zavedený do praxe prostredníctvom ročných pracovných programov, pre ktoré budú stanovené podrobnejšie pracovné ciele na každý rok, ako aj prostredníctvom osobitných právnych predpisov v prípade významných činností. Podmienkou programu je predloženie priebežnej hodnotiacej správy ako aj jeho oficiálneho vyhodnotenia po skončení obdobia trvania programu. |
| --- | --- |

2.1

V nariadení Rady (ES) č. 322/97 (2) sa požaduje vypracovať viacročný štatistický program Spoločenstva (3) (ŠPS), v ktorom by boli stanovené usmernenia, hlavné oblasti a ciele činností navrhovaných na obdobie nepresahujúce päť rokov. Tento program bude tvoriť rámec pre vypracovávanie všetkých štatistík Spoločenstva. Štatistický program Spoločenstva bude zavedený do praxe prostredníctvom ročných pracovných programov, pre ktoré budú stanovené podrobnejšie pracovné ciele na každý rok, ako aj prostredníctvom osobitných právnych predpisov v prípade významných činností. Podmienkou programu je predloženie priebežnej hodnotiacej správy ako aj jeho oficiálneho vyhodnotenia po skončení obdobia trvania programu.

| 2.2 | Na základe spomínaných súvislostí, cieľom tohto návrhu rozhodnutia – ktorého právny základ je článok 285 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva – je stanoviť globálny strategický program oficiálnych štatistík Spoločenstva. Mal by zahŕňať produkciu a dodávanie produktov a služieb užívateľom, zlepšenie kvality štatistík a ďalší vývoj Európskeho štatistického systému (4). |
| --- | --- |

2.2

Na základe spomínaných súvislostí, cieľom tohto návrhu rozhodnutia – ktorého právny základ je článok 285 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva – je stanoviť globálny strategický program oficiálnych štatistík Spoločenstva. Mal by zahŕňať produkciu a dodávanie produktov a služieb užívateľom, zlepšenie kvality štatistík a ďalší vývoj Európskeho štatistického systému (4).

| 2.3 | Hlavným cieľom oficiálnych štatistík Spoločenstva je pravidelne podporovať vývoj, sledovanie a hodnotenie politík Spoločenstva pomocou konkrétnych, dôveryhodných, objektívnych, porovnateľných a koherentných informácií. Inštitúcie Spoločenstva využívajú tiež v určitých oblastiach štatistické informácie priamo na riadenie kľúčových politík. |
| --- | --- |

2.3

Hlavným cieľom oficiálnych štatistík Spoločenstva je pravidelne podporovať vývoj, sledovanie a hodnotenie politík Spoločenstva pomocou konkrétnych, dôveryhodných, objektívnych, porovnateľných a koherentných informácií. Inštitúcie Spoločenstva využívajú tiež v určitých oblastiach štatistické informácie priamo na riadenie kľúčových politík.

| 2.4 | Štatistický program Spoločenstva na roky 2008-2012 je postavený na nasledujúcich politických prioritách:






  — | prosperita, konkurencieschopnosť a rast, |
| --- | --- | --- |

2.4

Štatistický program Spoločenstva na roky 2008-2012 je postavený na nasledujúcich politických prioritách:

—

prosperita, konkurencieschopnosť a rast,

| — | solidarita, hospodárska a sociálna súdržnosť a trvalo udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

solidarita, hospodárska a sociálna súdržnosť a trvalo udržateľný rozvoj,

| — | bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

bezpečnosť,

| — | nové rozšírenie Európskej únie. |
| --- | --- |

—

nové rozšírenie Európskej únie.

| 2.5 | S úmyslom vypracovať návrh rozhodnutia Komisia konzultovala zainteresované strany, medzi ktorými sa nachádzajú členské štáty EÚ, krajiny EZVO (Európske združenie voľného obchodu), kandidátske krajiny a technické pracovné skupiny európskeho štatistického systému. K tomuto návrhu vydali stanovisko Európsky poradný výbor pre štatistické informácie v hospodárskej a sociálnej oblasti (CEIES) (5) a Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB) (6). |
| --- | --- |

2.5

S úmyslom vypracovať návrh rozhodnutia Komisia konzultovala zainteresované strany, medzi ktorými sa nachádzajú členské štáty EÚ, krajiny EZVO (Európske združenie voľného obchodu), kandidátske krajiny a technické pracovné skupiny európskeho štatistického systému. K tomuto návrhu vydali stanovisko Európsky poradný výbor pre štatistické informácie v hospodárskej a sociálnej oblasti (CEIES) (5) a Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB) (6).

| 2.6 | Čo sa týka zamerania programu, Komisia si z dvoch možných prístupov, „obmedzeného“ a „všeobecného“, zvolila ten druhý, pričom zohľadnila 3 faktory: kapacitu a účinnosť Európskeho štatistického systému, náklady spojené s jeho zavádzaním v členských štátoch a záťaž pre domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

2.6

Čo sa týka zamerania programu, Komisia si z dvoch možných prístupov, „obmedzeného“ a „všeobecného“, zvolila ten druhý, pričom zohľadnila 3 faktory: kapacitu a účinnosť Európskeho štatistického systému, náklady spojené s jeho zavádzaním v členských štátoch a záťaž pre domácnosti a podniky.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV sa v priebehu niekoľkých rokov už viackrát vyjadril k problematike štatistických programov (7) a rôznych špecifických aspektov politiky Európskej únie v oblasti štatistiky. Vo všeobecnosti sa výbor neustále snažil zdôrazňovať význam štatistického systému pri napĺňaní hospodárskych, sociálnych a politických cieľov EÚ, podporovať a posilňovať Eurostat, ktorý je kľúčovým prvkom fungovania tohto systému, ako aj vnútroštátne štatistické úrady tam, kde rozhodovanie prináleží členským štátom. |
| --- | --- |

3.1

EHSV sa v priebehu niekoľkých rokov už viackrát vyjadril k problematike štatistických programov (7) a rôznych špecifických aspektov politiky Európskej únie v oblasti štatistiky. Vo všeobecnosti sa výbor neustále snažil zdôrazňovať význam štatistického systému pri napĺňaní hospodárskych, sociálnych a politických cieľov EÚ, podporovať a posilňovať Eurostat, ktorý je kľúčovým prvkom fungovania tohto systému, ako aj vnútroštátne štatistické úrady tam, kde rozhodovanie prináleží členským štátom.

| 3.2 | EHSV tieto kritériá opäť potvrdzuje a okrem toho, v súvislosti s predkladaným rozhodnutím, upozorňuje na tri aspekty, ktoré ovplyvňujú potrebu disponovať tým najlepším možným štatistickým nástrojom: úloha EÚ ako globálneho aktéra, napĺňanie cieľov Lisabonskej stratégie a rozšírenie v súvislosti s koordináciou štatistík 27 štátov. Ide o výzvu, ktorá je v dejinách jedinečná. Stručne povedané, pre vývoj Európskej únie je okrem iného dôležité aj efektívne fungovanie jej štatistického systému. |
| --- | --- |

3.2

EHSV tieto kritériá opäť potvrdzuje a okrem toho, v súvislosti s predkladaným rozhodnutím, upozorňuje na tri aspekty, ktoré ovplyvňujú potrebu disponovať tým najlepším možným štatistickým nástrojom: úloha EÚ ako globálneho aktéra, napĺňanie cieľov Lisabonskej stratégie a rozšírenie v súvislosti s koordináciou štatistík 27 štátov. Ide o výzvu, ktorá je v dejinách jedinečná. Stručne povedané, pre vývoj Európskej únie je okrem iného dôležité aj efektívne fungovanie jej štatistického systému.

| 3.3 | Čo sa týka finančných prostriedkov, päťročný program na roky 2008-2012 počíta s pridelením 274,2 miliónov EUR (čo predstavuje nárast o 24,3 % oproti prevádzkovým nákladom, ktoré boli pridelené na obdobie 2003-2007). Avšak treba brať na vedomie aj iné aspekty, ktoré nie sú zahrnuté do tejto sumy (8). Pokiaľ sa budú počítať aj administratívne výdavky členských štátov, ich spolufinancovanie alebo spolufinancovanie iných organizácií, celková čiastka viazaných rozpočtových prostriedkov vzrastie na 739,34 miliónov EUR. |
| --- | --- |

3.3

Čo sa týka finančných prostriedkov, päťročný program na roky 2008-2012 počíta s pridelením 274,2 miliónov EUR (čo predstavuje nárast o 24,3 % oproti prevádzkovým nákladom, ktoré boli pridelené na obdobie 2003-2007). Avšak treba brať na vedomie aj iné aspekty, ktoré nie sú zahrnuté do tejto sumy (8). Pokiaľ sa budú počítať aj administratívne výdavky členských štátov, ich spolufinancovanie alebo spolufinancovanie iných organizácií, celková čiastka viazaných rozpočtových prostriedkov vzrastie na 739,34 miliónov EUR.

| 3.4 | Riadenie v oblasti štatistiky. Podľa Kódexu postupov európskej štatistiky (9), vnútroštátne orgány a štatistický úrad Spoločenstva musia:






  a) | vytvoriť inštitucionálne a organizačné prostredie, ktoré by podporovalo efektívnosť a dôveryhodnosť vnútroštátnych štatistických úradov a štatistických úradov Spoločenstva, ktoré vypracovávajú a šíria oficiálne štatistiky, |
| --- | --- | --- |

3.4

Riadenie v oblasti štatistiky. Podľa Kódexu postupov európskej štatistiky (9), vnútroštátne orgány a štatistický úrad Spoločenstva musia:

a)

vytvoriť inštitucionálne a organizačné prostredie, ktoré by podporovalo efektívnosť a dôveryhodnosť vnútroštátnych štatistických úradov a štatistických úradov Spoločenstva, ktoré vypracovávajú a šíria oficiálne štatistiky,

| b) | dodržiavať európske predpisy, usmernenia a osvedčené postupy v procesoch, ktoré používajú vnútroštátne štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva pri organizovaní, zhromažďovaní, spracovávaní a šírení oficiálnych štatistík a snažiť sa získať dobré meno v oblasti riadenia a efektívnosti, a tým posilniť dôveryhodnosť týchto štatistík, |
| --- | --- |

b)

dodržiavať európske predpisy, usmernenia a osvedčené postupy v procesoch, ktoré používajú vnútroštátne štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva pri organizovaní, zhromažďovaní, spracovávaní a šírení oficiálnych štatistík a snažiť sa získať dobré meno v oblasti riadenia a efektívnosti, a tým posilniť dôveryhodnosť týchto štatistík,

| c) | zaistiť, aby boli štatistiky Spoločenstva zosúladené s Európskymi normami kvality, a aby uspokojovali potreby užívateľov z inštitúcií Európskej únie, vlád a výskumných organizácií, spoločenských organizácií, podnikov a širokej verejnosti. |
| --- | --- |

c)

zaistiť, aby boli štatistiky Spoločenstva zosúladené s Európskymi normami kvality, a aby uspokojovali potreby užívateľov z inštitúcií Európskej únie, vlád a výskumných organizácií, spoločenských organizácií, podnikov a širokej verejnosti.

| 3.5 | Štatistický program Spoločenstva na roky 2008-2012 si kladie za úlohu dosiahnuť 32 prierezových cieľov (ktoré sú podrobne rozpísané v prílohe I), ďalej stanovuje približne 90 konkrétnych cieľov a činností (príloha II), ktoré sa týkajú všeobecných politík a 18 špecifických oblastí konkrétnych politík EÚ. |
| --- | --- |

3.5

Štatistický program Spoločenstva na roky 2008-2012 si kladie za úlohu dosiahnuť 32 prierezových cieľov (ktoré sú podrobne rozpísané v prílohe I), ďalej stanovuje približne 90 konkrétnych cieľov a činností (príloha II), ktoré sa týkajú všeobecných politík a 18 špecifických oblastí konkrétnych politík EÚ.

| 3.5.1 | Program definuje činnosti v nasledujúcich hlavných oblastiach:






  — | voľný pohyb tovaru, |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Program definuje činnosti v nasledujúcich hlavných oblastiach:

—

voľný pohyb tovaru,

| — | poľnohospodárstvo, |
| --- | --- |

—

poľnohospodárstvo,

| — | voľný pohyb osôb, služieb a kapitálu, |
| --- | --- |

—

voľný pohyb osôb, služieb a kapitálu,

| — | vízová, azylová a prisťahovalecká politika a iné politiky týkajúce sa voľného pohybu osôb, |
| --- | --- |

—

vízová, azylová a prisťahovalecká politika a iné politiky týkajúce sa voľného pohybu osôb,

| — | doprava, |
| --- | --- |

—

doprava,

| — | spoločné pravidlá pre hospodársku súťaž, dane a aproximáciu právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

spoločné pravidlá pre hospodársku súťaž, dane a aproximáciu právnych predpisov,

| — | hospodárska a menová politika, |
| --- | --- |

—

hospodárska a menová politika,

| — | zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

zamestnanosť,

| — | spoločná obchodná politika, |
| --- | --- |

—

spoločná obchodná politika,

| — | spolupráca v oblasti colníctva, |
| --- | --- |

—

spolupráca v oblasti colníctva,

| — | sociálna politika, politika vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, |
| --- | --- |

—

sociálna politika, politika vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže,

| — | kultúra, |
| --- | --- |

—

kultúra,

| — | verejné zdravie, |
| --- | --- |

—

verejné zdravie,

| — | ochrana spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

ochrana spotrebiteľov,

| — | transeurópske siete, |
| --- | --- |

—

transeurópske siete,

| — | priemysel (vrátane štatistík o informačnej spoločnosti), |
| --- | --- |

—

priemysel (vrátane štatistík o informačnej spoločnosti),

| — | hospodárska a sociálna súdržnosť, |
| --- | --- |

—

hospodárska a sociálna súdržnosť,

| — | výskum a technologický vývoj, |
| --- | --- |

—

výskum a technologický vývoj,

| — | životné prostredie, |
| --- | --- |

—

životné prostredie,

| — | rozvojová spolupráca, |
| --- | --- |

—

rozvojová spolupráca,

| — | hospodárska, finančná a technická spolupráca s tretími krajinami. |
| --- | --- |

—

hospodárska, finančná a technická spolupráca s tretími krajinami.

4.   Osobitné pripomienky

| 4.1 | Vzhľadom k ambicióznym cieľom programu na roky 2008-2012, ktorý teraz zahŕňa aj otázku úzkej spolupráce Eurostatu so štatistickými úradmi 27 členských krajín, je potrebné zdôrazniť, že štatistickú prácu treba dať na prvé miesto a čo najúčinnejšie využiť existujúce obmedzené zdroje. |
| --- | --- |

4.1

Vzhľadom k ambicióznym cieľom programu na roky 2008-2012, ktorý teraz zahŕňa aj otázku úzkej spolupráce Eurostatu so štatistickými úradmi 27 členských krajín, je potrebné zdôrazniť, že štatistickú prácu treba dať na prvé miesto a čo najúčinnejšie využiť existujúce obmedzené zdroje.

| 4.2 | Článok 4 návrhu rozhodnutia sa týka stanovenia priorít v oblasti štatistiky vzhľadom na potrebu využiť tieto obmedzené zdroje čo najúčinnejšie. Na stanovenie takýchto priorít však neurčuje žiadne kritériá. Navyše je náročné ich stanoviť, keď sa zároveň hovorí o potrebe posilniť alebo vytvoriť nové pracovné oblasti. |
| --- | --- |

4.2

Článok 4 návrhu rozhodnutia sa týka stanovenia priorít v oblasti štatistiky vzhľadom na potrebu využiť tieto obmedzené zdroje čo najúčinnejšie. Na stanovenie takýchto priorít však neurčuje žiadne kritériá. Navyše je náročné ich stanoviť, keď sa zároveň hovorí o potrebe posilniť alebo vytvoriť nové pracovné oblasti.

| 4.3 | EHSV súhlasí s tvrdením, že „rýchly vývoj kapacity a dostupnosti internetu z neho urobí hlavný nástroj šírenia štatistických údajov v budúcnosti. Značne zvýši počet potenciálnych používateľov a tým vytvorí nové príležitosti na šírenie.“ (10). Na dosiahnutie tohto cieľa a vzhľadom na to, že internetové stránky Eurostatu taktiež vytvárajú obraz o Európskej únii, je dôležité, aby prezentácia a čitateľnosť údajov boli tak jednoduché a príťažlivé, ako to dostupná technológia umožňuje. |
| --- | --- |

4.3

EHSV súhlasí s tvrdením, že „rýchly vývoj kapacity a dostupnosti internetu z neho urobí hlavný nástroj šírenia štatistických údajov v budúcnosti. Značne zvýši počet potenciálnych používateľov a tým vytvorí nové príležitosti na šírenie.“ (10). Na dosiahnutie tohto cieľa a vzhľadom na to, že internetové stránky Eurostatu taktiež vytvárajú obraz o Európskej únii, je dôležité, aby prezentácia a čitateľnosť údajov boli tak jednoduché a príťažlivé, ako to dostupná technológia umožňuje.

| 4.4 | EHSV súhlasí s tvrdením, že treba posilniť spoluprácu medzi Eurostatom a vnútroštátnymi štatistickými úradmi (11). Všíma si však, že návrh rozhodnutia nekonkretizuje ani nestanovuje kroky na posilnenie tejto spolupráce. |
| --- | --- |

4.4

EHSV súhlasí s tvrdením, že treba posilniť spoluprácu medzi Eurostatom a vnútroštátnymi štatistickými úradmi (11). Všíma si však, že návrh rozhodnutia nekonkretizuje ani nestanovuje kroky na posilnenie tejto spolupráce.

| 4.5 | Oblasť pôsobnosti a priority európskych štatistík. EHSV zdôrazňuje, v súlade s bodom 3.5.1 v zozname navrhovaných činností tohto stanoviska, že štatistický systém je predovšetkým orientovaný na ekonomické otázky a neponúka dostatočné informácie o sociálnych aspektoch, ktoré majú priamy vplyv na život občanov Európskej únie. EHSV tiež pripomína, že na rozdiel od ostatných oblastí, sociálna politika je spojená so vzdelávaním, odbornou prípravou a mládežou. |
| --- | --- |

4.5

Oblasť pôsobnosti a priority európskych štatistík. EHSV zdôrazňuje, v súlade s bodom 3.5.1 v zozname navrhovaných činností tohto stanoviska, že štatistický systém je predovšetkým orientovaný na ekonomické otázky a neponúka dostatočné informácie o sociálnych aspektoch, ktoré majú priamy vplyv na život občanov Európskej únie. EHSV tiež pripomína, že na rozdiel od ostatných oblastí, sociálna politika je spojená so vzdelávaním, odbornou prípravou a mládežou.

V Bruseli, 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris Dimitriadis

---

(1)  článok 285 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

1

(2)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1.

2

(3)  Článok 3 ods. 1.

3

(4)  Forma spolupráce, ktorá zahŕňa Eurostat, vnútroštátne štatistické úrady a iné vnútroštátne orgány, v každom členskom štáte, zodpovedné za vypracovávanie a šírenie európskych štatistík.

4

(5)  Vytvorený rozhodnutím Rady 91/116/EHS (zmenené a doplnené rozhodnutím 97/255/ES).

5

(6)  Rozhodnutie Rady 91/115/EHS (zmenené a doplnené rozhodnutím 96/174/ES).

6

(7)  V roku 1998 sa EHSV vyjadril k „Návrhu rozhodnutia Rady o štatistickom programe Spoločenstva na roky 1998-2002“, Ú. v. ES C 235, 27.7.1998, s. 60 a v roku 2002 k „Návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2003-2007“, Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 17.

7

(8)  Výdavky na zamestnancov a administratívu; prevádzkové zdroje na ďalšie rozpočtové položky v oblasti štatistiky, ktoré by sa tiež mohli použiť na krytie nových potrieb, stanovených počas obdobia 2008-2012 (aktivity typu Edicom); prevádzkové zdroje sprístupnené inými generálnymi riaditeľstvami v ich rozpočtových položkách; zdroje na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Eurostat prerozdelí svoje prevádzkové a ľudské zdroje tak, aby spĺňali celkové priority programu.

8

(9)  Odporúčanie Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Európskych spoločenstiev. KOM(2005) 217, konečné znenie.

9

(10)  Príloha I, článok 3 ods. 6.: Šírenie údajov.

10

(11)  Príloha I, článok 3 ods. 6.: Šírenie údajov.

11

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/11

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa štvrťročnej štatistiky o voľných pracovných miestach v Spoločenstve“

KOM(2007) 76 v konečnom znení

(2007/C 175/03)

Európska rada sa 4. apríla 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Dňa 24. apríla 2007 grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán FLORIO rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza 31. mája 2007) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Predslov

| 1.1 | Dostupnosť spoľahlivých a kvalitných štatistických údajov je pre inštitucionálne, hospodárske a sociálne subjekty nevyhnutným nástrojom na monitorovanie a hodnotenie účinnosti určitých legislatívnych rozhodnutí a prijímanie budúcich rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.1

Dostupnosť spoľahlivých a kvalitných štatistických údajov je pre inštitucionálne, hospodárske a sociálne subjekty nevyhnutným nástrojom na monitorovanie a hodnotenie účinnosti určitých legislatívnych rozhodnutí a prijímanie budúcich rozhodnutí.

| 1.2 | Pre prijímanie podľa možnosti tých najlepších opatrení je nevyhnutné mať podľa možnosti čo najpresnejšiu predstavu o skutočnosti. |
| --- | --- |

1.2

Pre prijímanie podľa možnosti tých najlepších opatrení je nevyhnutné mať podľa možnosti čo najpresnejšiu predstavu o skutočnosti.

| 1.3 | To platí osobitne pre štatistiku o stave zamestnanosti v Európe v prípade skúmania pokroku, ktorý dosiahli členské štáty vzhľadom na ciele Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

1.3

To platí osobitne pre štatistiku o stave zamestnanosti v Európe v prípade skúmania pokroku, ktorý dosiahli členské štáty vzhľadom na ciele Lisabonskej stratégie.

| 1.4 | Pre pochopenie fungovania trhu práce v Európskej únii je veľmi dôležité poznať v ktorých odvetviach a regiónoch a v akom rozsahu existujú voľné pracovné miesta. Nezrealizované ponuky pracovných miest odrážajú konjunkturálne zmeny v jednotlivých odvetviach a môžu poskytnúť užitočné informácie, pomocou ktorých možno zistiť, v ktorých európskych regiónoch je väčší nedostatok pracovných síl alebo naopak v ktorých dochádza k významnému rastu v oblasti hospodárstva a zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.4

Pre pochopenie fungovania trhu práce v Európskej únii je veľmi dôležité poznať v ktorých odvetviach a regiónoch a v akom rozsahu existujú voľné pracovné miesta. Nezrealizované ponuky pracovných miest odrážajú konjunkturálne zmeny v jednotlivých odvetviach a môžu poskytnúť užitočné informácie, pomocou ktorých možno zistiť, v ktorých európskych regiónoch je väčší nedostatok pracovných síl alebo naopak v ktorých dochádza k významnému rastu v oblasti hospodárstva a zamestnanosti.

| 1.5 | Údaje o voľných pracovných miestach patria k hlavným európskym hospodárskym ukazovateľom (PEEI) a v prípade, že sú rýchlo dostupné, sú užitočné aj pre Európsku centrálnu banku a Komisiu pri zvažovaní účinkov fungovania hospodárstva v určitých odvetviach ako aj pri zvažovaní rozhodnutí v oblasti finančnej politiky. |
| --- | --- |

1.5

Údaje o voľných pracovných miestach patria k hlavným európskym hospodárskym ukazovateľom (PEEI) a v prípade, že sú rýchlo dostupné, sú užitočné aj pre Európsku centrálnu banku a Komisiu pri zvažovaní účinkov fungovania hospodárstva v určitých odvetviach ako aj pri zvažovaní rozhodnutí v oblasti finančnej politiky.

| 1.6 | Medzi hlavné priority oživenia Lisabonskej stratégie, ktoré vychádza zo zasadnutie Európskej rady v marci 2005, bolo zaradené vytvorenie nových a lepších pracovných miest. Nutne tým narástli požiadavky na zvýšenie spoľahlivosti štatistických údajov o požadovaných pracovných miestach. |
| --- | --- |

1.6

Medzi hlavné priority oživenia Lisabonskej stratégie, ktoré vychádza zo zasadnutie Európskej rady v marci 2005, bolo zaradené vytvorenie nových a lepších pracovných miest. Nutne tým narástli požiadavky na zvýšenie spoľahlivosti štatistických údajov o požadovaných pracovných miestach.

| 1.7 | Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť na roky 2005-2008 a hlavné usmernenia pre hospodársku politiku v rámci európskej stratégie zamestnanosti si vyžadujú štrukturálne súhrnné údaje na európskej úrovni o voľných pracovných miestach podľa jednotlivých hospodárskych odvetví, aby bolo možné skúmať rozsah a štruktúru požiadaviek na pracovné sily. |
| --- | --- |

1.7

Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť na roky 2005-2008 a hlavné usmernenia pre hospodársku politiku v rámci európskej stratégie zamestnanosti si vyžadujú štrukturálne súhrnné údaje na európskej úrovni o voľných pracovných miestach podľa jednotlivých hospodárskych odvetví, aby bolo možné skúmať rozsah a štruktúru požiadaviek na pracovné sily.

| 1.8 | Dostupnosť spoľahlivých a často aktualizovaných štatistických údajov dáva aj jednotlivým členským štátom možnosť posúdiť trh práce a následne prijať rozhodnutia v oblasti politiky práce aj na regionálnom základe. |
| --- | --- |

1.8

Dostupnosť spoľahlivých a často aktualizovaných štatistických údajov dáva aj jednotlivým členským štátom možnosť posúdiť trh práce a následne prijať rozhodnutia v oblasti politiky práce aj na regionálnom základe.

2.   Návrh Komisie

| 2.1 | Údaje jednotlivých členských štátov o voľných a obsadených pracovných miestach sú zhromažďované od roku 2003 na základe „gentlemantskej“ alebo neformálnej dohody. Táto dohoda síce zaručovala členským krajinám flexibilitu a nezávislosť, ale v plnej miere neuspokojovala potreby užívateľov údajov. |
| --- | --- |

2.1

Údaje jednotlivých členských štátov o voľných a obsadených pracovných miestach sú zhromažďované od roku 2003 na základe „gentlemantskej“ alebo neformálnej dohody. Táto dohoda síce zaručovala členským krajinám flexibilitu a nezávislosť, ale v plnej miere neuspokojovala potreby užívateľov údajov.

| 2.2 | K dnešnému dňu 4 členské štáty nezaslali Eurostatu príslušné údaje a zaslané údaje nie vždy sú v plnom rozsahu porovnateľné. Pokiaľ ide o štvrťročné zhromažďovanie údajov vôbec nie sú splnené požiadavky ECB a Komisie na pokrytie, aktuálnosť a harmonizáciu. |
| --- | --- |

2.2

K dnešnému dňu 4 členské štáty nezaslali Eurostatu príslušné údaje a zaslané údaje nie vždy sú v plnom rozsahu porovnateľné. Pokiaľ ide o štvrťročné zhromažďovanie údajov vôbec nie sú splnené požiadavky ECB a Komisie na pokrytie, aktuálnosť a harmonizáciu.

| 2.3 | Návrhom nariadenia KOM(2007) 76 v konečnom znení, ktorý bolo pripravený z iniciatívy Výboru pre zamestnanosť, by Komisia chcela vytvoriť nariadenie, ktoré by umožnilo získať v stanovených lehotách porovnateľné štatistiky o voľných pracovných miestach. |
| --- | --- |

2.3

Návrhom nariadenia KOM(2007) 76 v konečnom znení, ktorý bolo pripravený z iniciatívy Výboru pre zamestnanosť, by Komisia chcela vytvoriť nariadenie, ktoré by umožnilo získať v stanovených lehotách porovnateľné štatistiky o voľných pracovných miestach.

| 2.4 | Počas prípravy návrhu, kde prebehli tiež konzultácie s expertmi a Výborom pre štatistický program (SPC), sa uvažovalo o rôznych možnostiach. Nakoniec bola zvolená možnosť, podľa ktorej ročné štrukturálne údaje budú krátkodobo aj naďalej zhromažďované v rámci neformálnej dohody. |
| --- | --- |

2.4

Počas prípravy návrhu, kde prebehli tiež konzultácie s expertmi a Výborom pre štatistický program (SPC), sa uvažovalo o rôznych možnostiach. Nakoniec bola zvolená možnosť, podľa ktorej ročné štrukturálne údaje budú krátkodobo aj naďalej zhromažďované v rámci neformálnej dohody.

| 2.5 | Návrh je teda zameraný hlavne na nariadenie o zhromažďovaní štvrťročných štatistických údajov o voľných pracovných miestach. Na základe skúseností s týmto nariadením sa počíta s možnosťou v budúcnosti vydať nové nariadenie, ktoré by riešilo potreby týkajúce sa ročných údajov. |
| --- | --- |

2.5

Návrh je teda zameraný hlavne na nariadenie o zhromažďovaní štvrťročných štatistických údajov o voľných pracovných miestach. Na základe skúseností s týmto nariadením sa počíta s možnosťou v budúcnosti vydať nové nariadenie, ktoré by riešilo potreby týkajúce sa ročných údajov.

| 2.6 | Na stanovenie požadovaného stupňa presnosti pre jednotlivé oblasti hospodárskej činnosti je potrebné použiť poslednú verziu štatistickej klasifikácie hospodárskych činností v Európskom spoločenstve (NACE). |
| --- | --- |

2.6

Na stanovenie požadovaného stupňa presnosti pre jednotlivé oblasti hospodárskej činnosti je potrebné použiť poslednú verziu štatistickej klasifikácie hospodárskych činností v Európskom spoločenstve (NACE).

| 2.7 | Za predpokladu maximálne možného dodržania stanovených štandardov kvality je členským štátom ponechaná možnosť využívať administratívne zdroje alebo zúžiť rozsah zohľadňovaných hospodárskych činností s cieľom znížiť zaťaženie podnikov (čl. 5). |
| --- | --- |

2.7

Za predpokladu maximálne možného dodržania stanovených štandardov kvality je členským štátom ponechaná možnosť využívať administratívne zdroje alebo zúžiť rozsah zohľadňovaných hospodárskych činností s cieľom znížiť zaťaženie podnikov (čl. 5).

| 2.8 | Komisia (čl. 8) navrhuje vykonať niekoľko štúdií uskutočniteľnosti pre členské krajiny, ktoré majú problémy pri poskytovaní údajov pre:






  a) | podniky, ktoré majú menej než 10 zamestnancov a/alebo |
| --- | --- | --- |

2.8

Komisia (čl. 8) navrhuje vykonať niekoľko štúdií uskutočniteľnosti pre členské krajiny, ktoré majú problémy pri poskytovaní údajov pre:

a)

podniky, ktoré majú menej než 10 zamestnancov a/alebo

| b) | tieto činnosti:






  i) | poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a rybolov, |
| --- | --- | --- |

b)

tieto činnosti:

i)

poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a rybolov,

| ii) | verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie, |
| --- | --- |

ii)

verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie,

| iii) | vzdelanie, |
| --- | --- |

iii)

vzdelanie,

| iv) | zdravotnícke a sociálne služby, |
| --- | --- |

iv)

zdravotnícke a sociálne služby,

| v) | umenie, zábava a voľný čas, |
| --- | --- |

v)

umenie, zábava a voľný čas,

| vi) | činnosť združení, oprava počítačov a výrobkov osobnej potreby a výrobkov pre domácnosť a iné osobné služby. |
| --- | --- |

vi)

činnosť združení, oprava počítačov a výrobkov osobnej potreby a výrobkov pre domácnosť a iné osobné služby.

| 2.9 | V počiatočnej fáze (prvé tri roky) sa počíta s finančnou podporou EÚ pre členské štáty. Tieto náklady budú počas prvých troch rokov kryté programom Spoločenstva pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu PREGRES (1)(čl. 9). Takto bude možné okrem ukončenia fázy neformálnej dohody spustiť iniciatívy zamerané na inováciu a zlepšenia v oblasti zhromažďovania údajov. |
| --- | --- |

2.9

V počiatočnej fáze (prvé tri roky) sa počíta s finančnou podporou EÚ pre členské štáty. Tieto náklady budú počas prvých troch rokov kryté programom Spoločenstva pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu PREGRES (1)(čl. 9). Takto bude možné okrem ukončenia fázy neformálnej dohody spustiť iniciatívy zamerané na inováciu a zlepšenia v oblasti zhromažďovania údajov.

3.   Závery a odporúčania

| 3.1 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité mať k dispozícii najkoherentnejšie a najspoľahlivejšie štatistiky o stave zamestnanosti v Európe, a preto oceňuje a podporuje úsilie Komisie o vytvorenie právneho rámca, ktorý by umožnil získať aktuálnejšie, porovnateľné a relevantné štatistiky o voľných pracovných miestach na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.1

EHSV zdôrazňuje, že je dôležité mať k dispozícii najkoherentnejšie a najspoľahlivejšie štatistiky o stave zamestnanosti v Európe, a preto oceňuje a podporuje úsilie Komisie o vytvorenie právneho rámca, ktorý by umožnil získať aktuálnejšie, porovnateľné a relevantné štatistiky o voľných pracovných miestach na európskej úrovni.

| 3.2 | Dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie v oblasti hospodárstva a hlavne zamestnanosti si vyžaduje stálu a účinnú štatistickú podporu, ktorá je k dispozícii všetkým užívateľom štatistických údajov a hospodárskym, sociálnym a inštitucionálnym subjektom na európskej a národnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2

Dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie v oblasti hospodárstva a hlavne zamestnanosti si vyžaduje stálu a účinnú štatistickú podporu, ktorá je k dispozícii všetkým užívateľom štatistických údajov a hospodárskym, sociálnym a inštitucionálnym subjektom na európskej a národnej úrovni.

| 3.3 | EHSV súhlasí tiež s voľbou nástroja európskeho nariadenia, pretože účel návrhu, ako v prípade väčšiny štatistických iniciatív, si vyžaduje dôkladnú a jednotnú aplikáciu v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

3.3

EHSV súhlasí tiež s voľbou nástroja európskeho nariadenia, pretože účel návrhu, ako v prípade väčšiny štatistických iniciatív, si vyžaduje dôkladnú a jednotnú aplikáciu v celej Európskej únii.

| 3.4 | Rozhodnutie zahrnúť do návrhu nariadenia len zhromažďovanie štvrťročných údajov a zhromažďovanie ročných štrukturálnych údajov vykonávať aj naďalej na základe neformálnej dohody určite vychádza z odporučeného postupného prechodu od zhromažďovania údajov na základe neformálnej dohody k zhromažďovaniu údajov na základe európskeho nariadenia. Počas tohto prechodného obdobia sa musí nutne vykonávať stále monitorovanie dosiahnutých výsledkov a EHSV dúfa, že v blízkej budúcnosti bude možné dosiahnuť rozsiahlejší a spoľahlivejší rámec tak pre ročné ako aj štvrťročné údaje o možnostiach európskeho trhu práce.
  EHSV ľutuje, že dosiaľ nebolo urobené hodnotenie dosahu, ale očakáva, že Komisia takéto hodnotenie vypracuje pred schválením druhej smernice o implementácii, keďže v zásade dôjde k zvýšeniu nákladov a zaťaženia európskych podnikov bez kompenzujúceho zníženia pri inej činnosti v oblasti prieskumu. |
| --- | --- |

3.4

Rozhodnutie zahrnúť do návrhu nariadenia len zhromažďovanie štvrťročných údajov a zhromažďovanie ročných štrukturálnych údajov vykonávať aj naďalej na základe neformálnej dohody určite vychádza z odporučeného postupného prechodu od zhromažďovania údajov na základe neformálnej dohody k zhromažďovaniu údajov na základe európskeho nariadenia. Počas tohto prechodného obdobia sa musí nutne vykonávať stále monitorovanie dosiahnutých výsledkov a EHSV dúfa, že v blízkej budúcnosti bude možné dosiahnuť rozsiahlejší a spoľahlivejší rámec tak pre ročné ako aj štvrťročné údaje o možnostiach európskeho trhu práce.

EHSV ľutuje, že dosiaľ nebolo urobené hodnotenie dosahu, ale očakáva, že Komisia takéto hodnotenie vypracuje pred schválením druhej smernice o implementácii, keďže v zásade dôjde k zvýšeniu nákladov a zaťaženia európskych podnikov bez kompenzujúceho zníženia pri inej činnosti v oblasti prieskumu.

| 3.5 | EHSV však zastáva názor, že vzhľadom na potrebu zjednodušiť štatistické zisťovanie a znížiť náklady nie je celkom jasné, prečo by malo byť na báze dobrovoľnosti zhromažďovanie údajov v takzvaných „sezónnych“ odvetviach, najmä v odvetviach spojených s poľnohospodárstvom, rybolovom a lesným hospodárstvom. |
| --- | --- |

3.5

EHSV však zastáva názor, že vzhľadom na potrebu zjednodušiť štatistické zisťovanie a znížiť náklady nie je celkom jasné, prečo by malo byť na báze dobrovoľnosti zhromažďovanie údajov v takzvaných „sezónnych“ odvetviach, najmä v odvetviach spojených s poľnohospodárstvom, rybolovom a lesným hospodárstvom.

| 3.6 | Problém „sezónneho očisťovania“ prináša celý rad otázok o spoľahlivosti takýchto štatistických údajov, pretože v iných priemyselných odvetviach a/alebo vo verejnej správe sa už dávno používajú rôzny formy sezónnych zmlúv (textilný priemysel, potravinársky priemysel, cestovný ruch, atď.). |
| --- | --- |

3.6

Problém „sezónneho očisťovania“ prináša celý rad otázok o spoľahlivosti takýchto štatistických údajov, pretože v iných priemyselných odvetviach a/alebo vo verejnej správe sa už dávno používajú rôzny formy sezónnych zmlúv (textilný priemysel, potravinársky priemysel, cestovný ruch, atď.).

| 3.7 | Okrem toho vzhľadom na rôznu podobu pracovných zmlúv v členských krajinách EÚ v súčasnosti existujú desiatky rôznych foriem pracovnoprávnych vzťahov. Preto by bolo potrebné vedieť o aké typy voľných pracovných miest ide (na dobu neurčitú, na dobu určitú, na čiastočný pracovný úväzok, viazané na určitý projekt, na určitú spoluprácu, atď.). |
| --- | --- |

3.7

Okrem toho vzhľadom na rôznu podobu pracovných zmlúv v členských krajinách EÚ v súčasnosti existujú desiatky rôznych foriem pracovnoprávnych vzťahov. Preto by bolo potrebné vedieť o aké typy voľných pracovných miest ide (na dobu neurčitú, na dobu určitú, na čiastočný pracovný úväzok, viazané na určitý projekt, na určitú spoluprácu, atď.).

| 3.8 | Vernejší obraz reálnych možností trhu práce, jeho vývoja a jeho nedostatkov v niektorých odvetviach alebo regiónoch by umožnil lepšie zvoliť stratégie na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

3.8

Vernejší obraz reálnych možností trhu práce, jeho vývoja a jeho nedostatkov v niektorých odvetviach alebo regiónoch by umožnil lepšie zvoliť stratégie na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie.

| 3.9 | Aj z tohto dôvodu zastáva EHSV názor, že hlavne v týchto oblastiach je nutná konzultácia a priama účasť európskych sociálnych partnerov.
  EHSV víta právomoc Európskeho parlamentu preskúmať návrh, ktorý bude predmetom spoločného rozhodnutia Európskeho parlamentu. Smernice o implementácii budú podliehať komitologickému postupu v regulačnom procese s kontrolou v súlade s postupom stanoveným rozhodnutiami Rady 1999/468/ES a 2006/512/ES. |
| --- | --- |

3.9

Aj z tohto dôvodu zastáva EHSV názor, že hlavne v týchto oblastiach je nutná konzultácia a priama účasť európskych sociálnych partnerov.

EHSV víta právomoc Európskeho parlamentu preskúmať návrh, ktorý bude predmetom spoločného rozhodnutia Európskeho parlamentu. Smernice o implementácii budú podliehať komitologickému postupu v regulačnom procese s kontrolou v súlade s postupom stanoveným rozhodnutiami Rady 1999/468/ES a 2006/512/ES.

V Bruseli, 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Schválené rozhodnutím 1672/2006 Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 2006. V časti „1 – zamestnanosť“ sa výslovne uvádza financovanie opatrení (vrátane štatistík) zameraných na zlepšovanie „... chápania situácie a vyhliadok v oblasti zamestnanosti, najmä prostredníctvom ... tvorby štatistík a spoločných ukazovateľov...“

1

„... chápania situácie a vyhliadok v oblasti zamestnanosti, najmä prostredníctvom ... tvorby štatistík a spoločných ukazovateľov...“

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) z dôvodu pristúpenia Bulharska a Rumunska k Európskej únii“

KOM(2007) 95 v konečnom znení – 2007/0038 (COD)

(2007/C 175/04)

Rada sa 25. apríla 2007 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo odbornú sekciu pre hospodársku a nenovú úniu prípravou návrhu stanoviska výboru.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán BURANI rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza 30. mája) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Nariadenie (CE) č. 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady stanovilo pre členské krajiny spoločnú nomenklatúru územných jednotiek (NUTS). |
| --- | --- |

1.1

Nariadenie (CE) č. 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady stanovilo pre členské krajiny spoločnú nomenklatúru územných jednotiek (NUTS).

| 1.2 | Toto nariadenie bolo prvý krát zmenené v roku 2005 po pristúpení 10 nových členských krajín. Vzhľadom na pristúpenie Bulharska a Rumunska je potrebné vykonať ďalšiu zmenu. Do prílohy nariadenia je potrebné vložiť tabuľky o týchto dvoch nových členských krajinách. |
| --- | --- |

1.2

Toto nariadenie bolo prvý krát zmenené v roku 2005 po pristúpení 10 nových členských krajín. Vzhľadom na pristúpenie Bulharska a Rumunska je potrebné vykonať ďalšiu zmenu. Do prílohy nariadenia je potrebné vložiť tabuľky o týchto dvoch nových členských krajinách.

2.   Pripomienky a závery

| 2.1 | EHSV berie na vedomie návrh Komisie a plne s ním súhlasí, pretože je vzhľadom na členstvo nových štátov nutný a jeho charakter je výslovne len technický. |
| --- | --- |

2.1

EHSV berie na vedomie návrh Komisie a plne s ním súhlasí, pretože je vzhľadom na členstvo nových štátov nutný a jeho charakter je výslovne len technický.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa“

(2007/C 175/05)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 29. septembra 2005 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému „Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. mája 2007. Spravodajkyňou bola pani ALLEWELDT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) 110 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Cieľ

| 1.1 | Smernica o službách na vnútornom trhu (1) má v zmysle Lisabonskej stratégie podporovať konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť. Zároveň vyvolala intenzívnu diskusiu o vytváraní slobody poskytovania služieb. Sporným bodom bol a zostáva spôsob pôsobenia na národné trhy práce, sociálne podmienky a požiadavky ochrany spotrebiteľa. EHSV vo svojom stanovisku z februára 2005 (2) zaujal podrobné stanovisko k návrhu Komisie, preto nejdeme diskutovať o právnom znení smernice, ale o účinkoch na zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov, ktoré možno očakávať od takto zamýšľaného presadzovania vnútorného trhu so službami. |
| --- | --- |

1.1

Smernica o službách na vnútornom trhu (1) má v zmysle Lisabonskej stratégie podporovať konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť. Zároveň vyvolala intenzívnu diskusiu o vytváraní slobody poskytovania služieb. Sporným bodom bol a zostáva spôsob pôsobenia na národné trhy práce, sociálne podmienky a požiadavky ochrany spotrebiteľa. EHSV vo svojom stanovisku z februára 2005 (2) zaujal podrobné stanovisko k návrhu Komisie, preto nejdeme diskutovať o právnom znení smernice, ale o účinkoch na zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov, ktoré možno očakávať od takto zamýšľaného presadzovania vnútorného trhu so službami.

| 1.2 | Sloboda poskytovania služieb je ako jedna zo štyroch slobôd vnútorného trhu zakotvená v Zmluve o EÚ a politicky dávno účinná. Stratégia Komisie vyjadrená v smernici EÚ o službách chce odstrániť akékoľvek obmedzenie poskytovania služieb. Pritom čiastočne nejde priamo o aspekty trhu práce či ochrany spotrebiteľa. Keďže sa však sloboda poskytovania služieb má v zväčšenej miere prakticky presadiť, stávajú sa rozdiely medzi rozličnými národnými systémami o to zrejmejšie a citeľnejšie. Zároveň máme porovnateľne málo pravidiel na ochranu záujmov zamestnancov a spotrebiteľov s platnosťou v celej EÚ. V tejto oblasti prevládajú často veľmi odlišné národné právne a sociálne podmienky i podmienky zamestnávania. K tomu sa pripája ešte paralelná resp. súčasná platnosť určitých národných predpisov krajiny pôvodu a krajiny poskytovania služby, s ktorými smernica o službách počíta a ktorých účinky ešte len ukáže budúca prax. |
| --- | --- |

1.2

Sloboda poskytovania služieb je ako jedna zo štyroch slobôd vnútorného trhu zakotvená v Zmluve o EÚ a politicky dávno účinná. Stratégia Komisie vyjadrená v smernici EÚ o službách chce odstrániť akékoľvek obmedzenie poskytovania služieb. Pritom čiastočne nejde priamo o aspekty trhu práce či ochrany spotrebiteľa. Keďže sa však sloboda poskytovania služieb má v zväčšenej miere prakticky presadiť, stávajú sa rozdiely medzi rozličnými národnými systémami o to zrejmejšie a citeľnejšie. Zároveň máme porovnateľne málo pravidiel na ochranu záujmov zamestnancov a spotrebiteľov s platnosťou v celej EÚ. V tejto oblasti prevládajú často veľmi odlišné národné právne a sociálne podmienky i podmienky zamestnávania. K tomu sa pripája ešte paralelná resp. súčasná platnosť určitých národných predpisov krajiny pôvodu a krajiny poskytovania služby, s ktorými smernica o službách počíta a ktorých účinky ešte len ukáže budúca prax.

| 1.3 | Sociálna stabilita a dôvera spotrebiteľov sú podstatnou súčasťou európskej integrácie a predpokladom úspešného vnútorného trhu so službami. Je veľkým nedostatkom diskusie o smernici EÚ o službách, že nejestvujú rozbory, ktoré by vypovedali o pôsobení na národné sociálne podmienky, zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov. Jedna z kritických pripomienok EHSV (3) patrila chýbajúcim štatistickým podkladom na kvantifikovanie cezhraničného poskytovania služieb a zakladania pobočiek. Aj o očakávaných štrukturálnych zmenách na trhu práce v členských štátoch je len málo spoľahlivých údajov. Takže máme na jednej strane veľmi všeobecné štatistické odhady dosahu a na druhej strane osobitné jednotlivé prípady často nelegálnej alebo spolovice legálnej povahy. To na vecné hodnotenie dosahu nestačí. |
| --- | --- |

1.3

Sociálna stabilita a dôvera spotrebiteľov sú podstatnou súčasťou európskej integrácie a predpokladom úspešného vnútorného trhu so službami. Je veľkým nedostatkom diskusie o smernici EÚ o službách, že nejestvujú rozbory, ktoré by vypovedali o pôsobení na národné sociálne podmienky, zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov. Jedna z kritických pripomienok EHSV (3) patrila chýbajúcim štatistickým podkladom na kvantifikovanie cezhraničného poskytovania služieb a zakladania pobočiek. Aj o očakávaných štrukturálnych zmenách na trhu práce v členských štátoch je len málo spoľahlivých údajov. Takže máme na jednej strane veľmi všeobecné štatistické odhady dosahu a na druhej strane osobitné jednotlivé prípady často nelegálnej alebo spolovice legálnej povahy. To na vecné hodnotenie dosahu nestačí.

| 1.4 | Realizácia vnútorného trhu so službami je dôležitou súčasťou Lisabonskej stratégie. Príležitosti na rast v tomto odvetví sú dôležitým podnetom na zvýšenie zamestnanosti. Väčšia konkurencia, ktorú uvoľnenie trhu so službami vyvolá, sa pozitívne odrazí na väčšej ponuke služieb a znížení ich cien. Pritom sa však musí neustále zlepšovať sociálna ochrana zamestnancov a treba sa postarať o zodpovedajúcu ochranu spotrebiteľov. To isté platí pri normách kvality a bezpečnostných predpisoch, vrátane predpisov o ochrane životného prostredia platných v členských štátoch. Účinky na zamestnanosť budú v jednotlivých odvetviach a jednotlivých členských štátoch rozdielne. Rozhodujúcim činiteľom sú účinky na malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

1.4

Realizácia vnútorného trhu so službami je dôležitou súčasťou Lisabonskej stratégie. Príležitosti na rast v tomto odvetví sú dôležitým podnetom na zvýšenie zamestnanosti. Väčšia konkurencia, ktorú uvoľnenie trhu so službami vyvolá, sa pozitívne odrazí na väčšej ponuke služieb a znížení ich cien. Pritom sa však musí neustále zlepšovať sociálna ochrana zamestnancov a treba sa postarať o zodpovedajúcu ochranu spotrebiteľov. To isté platí pri normách kvality a bezpečnostných predpisoch, vrátane predpisov o ochrane životného prostredia platných v členských štátoch. Účinky na zamestnanosť budú v jednotlivých odvetviach a jednotlivých členských štátoch rozdielne. Rozhodujúcim činiteľom sú účinky na malé a stredné podniky.

| 1.5 | Cieľom stanoviska z vlastnej iniciatívy je lepšie zviditeľniť účinky súčasnej stratégie pre vnútorný trh so službami na trhy práce, podmienky zamestnávania a ochranu spotrebiteľov. Ide o informácie, ktoré môžu prakticky využiť osoby, ktorých sa to týka, aj inštitúcie EÚ. Dve predchádzajúce verejné diskusie EHSV na tému vnútorného trhu so službami sa týmito hľadiskami ťažiskovo nezaoberali (4). |
| --- | --- |

1.5

Cieľom stanoviska z vlastnej iniciatívy je lepšie zviditeľniť účinky súčasnej stratégie pre vnútorný trh so službami na trhy práce, podmienky zamestnávania a ochranu spotrebiteľov. Ide o informácie, ktoré môžu prakticky využiť osoby, ktorých sa to týka, aj inštitúcie EÚ. Dve predchádzajúce verejné diskusie EHSV na tému vnútorného trhu so službami sa týmito hľadiskami ťažiskovo nezaoberali (4).

| 1.5.1 | Vychádzajúc z európskeho právneho chápania „slobody poskytovania služieb“, ktoré zahŕňa každé plnenie medzi dvomi hospodárskymi subjektmi v rozličných členských štátoch (5), ide o tri tematické celky:






  — | výpovede o kvantitatívnych účinkoch na zamestnanosť podľa odvetví a krajín a o zmenách, ktoré treba očakávať v dôsledku externalizácie a presunov v nákupe resp. v dôsledku dovozu jednotlivých služieb, |
| --- | --- | --- |

1.5.1

Vychádzajúc z európskeho právneho chápania „slobody poskytovania služieb“, ktoré zahŕňa každé plnenie medzi dvomi hospodárskymi subjektmi v rozličných členských štátoch (5), ide o tri tematické celky:

—

výpovede o kvantitatívnych účinkoch na zamestnanosť podľa odvetví a krajín a o zmenách, ktoré treba očakávať v dôsledku externalizácie a presunov v nákupe resp. v dôsledku dovozu jednotlivých služieb,

| — | nové úlohy v oblasti podmienok zamestnávania, ktoré vzniknú tým, že s pribúdajúcim cezhraničným poskytovaním služieb sa bude zvyšovať aj mobilita vysielaných zamestnancov, |
| --- | --- |

—

nové úlohy v oblasti podmienok zamestnávania, ktoré vzniknú tým, že s pribúdajúcim cezhraničným poskytovaním služieb sa bude zvyšovať aj mobilita vysielaných zamestnancov,

| — | záujmy spotrebiteľov a ich zohľadňovanie v stratégii pre vnútorný trh so službami. |
| --- | --- |

—

záujmy spotrebiteľov a ich zohľadňovanie v stratégii pre vnútorný trh so službami.

| — | Malé a stredné podniky ako hlavní poskytovatelia pracovných miest majú pritom dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

—

Malé a stredné podniky ako hlavní poskytovatelia pracovných miest majú pritom dôležitú úlohu.

| 1.6 | Stanovisko by sa na jednej strane malo chápať ako úvod do problematiky a na druhej strane aj ako príspevok ku konečnej správe Európskej komisie o revízii vnútorného trhu (6) a k diskusiám IMAC (7). Vychádza z údajov dostupných v súčasnosti a z praktických skúseností a očakávaní znalcov a zainteresovaných subjektov. Údaje a skúsenosti boli zozbierané vo verejnej diskusii, ktorá sa konala v apríli 2006 vo Viedni a v dotazníkovej akcii zameranej na takmer 6 000 expertov z hospodárstva, odborov a rozličných záujmových skupín, ako aj z vedy a ministerstiev na jeseň v roku 2006, v ktorej prišlo viac ako 150 odpovedí. Nepovažujeme ju za vedeckú štúdiu a vedeckú štúdiu ani nemôže nahradiť. Má skôr poukázať na niektoré pretrvávajúce problémy a načrtnúť budúci vývoj, čo prehĺbia dlhodobé pozorovania Strediska pre monitorovanie jednotného trhu (SMJT) EHSV, a má tiež ponúknuť inštitúciám EÚ a iným subjektom podnety na politické rozhodovanie a vedecký výskum. |
| --- | --- |

1.6

Stanovisko by sa na jednej strane malo chápať ako úvod do problematiky a na druhej strane aj ako príspevok ku konečnej správe Európskej komisie o revízii vnútorného trhu (6) a k diskusiám IMAC (7). Vychádza z údajov dostupných v súčasnosti a z praktických skúseností a očakávaní znalcov a zainteresovaných subjektov. Údaje a skúsenosti boli zozbierané vo verejnej diskusii, ktorá sa konala v apríli 2006 vo Viedni a v dotazníkovej akcii zameranej na takmer 6 000 expertov z hospodárstva, odborov a rozličných záujmových skupín, ako aj z vedy a ministerstiev na jeseň v roku 2006, v ktorej prišlo viac ako 150 odpovedí. Nepovažujeme ju za vedeckú štúdiu a vedeckú štúdiu ani nemôže nahradiť. Má skôr poukázať na niektoré pretrvávajúce problémy a načrtnúť budúci vývoj, čo prehĺbia dlhodobé pozorovania Strediska pre monitorovanie jednotného trhu (SMJT) EHSV, a má tiež ponúknuť inštitúciám EÚ a iným subjektom podnety na politické rozhodovanie a vedecký výskum.

2.   Dynamika odvetvia služieb v EÚ

| 2.1 | Európska komisia zdôvodňuje svoju stratégiu pre vnútorný trh slabým rozvojom cezhraničného poskytovania služieb v EÚ. Zároveň sa od dynamického vnútorného trhu so službami očakávajú kladné podnety v oblasti zamestnanosti a kladné účinky pre spotrebiteľov a podniky. Ako je možné konkrétne vystihnúť túto dynamiku? |
| --- | --- |

2.1

Európska komisia zdôvodňuje svoju stratégiu pre vnútorný trh slabým rozvojom cezhraničného poskytovania služieb v EÚ. Zároveň sa od dynamického vnútorného trhu so službami očakávajú kladné podnety v oblasti zamestnanosti a kladné účinky pre spotrebiteľov a podniky. Ako je možné konkrétne vystihnúť túto dynamiku?

| 2.2 | Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické zaznamenávanie cezhraničného poskytovania služieb. Eurostat a národné štatistické úrady pritom dodnes používajú takzvanú štatistiku toku platieb, podľa ktorej dochádza k vývozu alebo dovozu služieb iba vtedy, keď dôjde aj k zodpovedajúcej cezhraničnej platbe. Kým v odvetví služieb je veľa kooperácie, dochádza k transferu poznatkov a k výmene plnení, jednotlivé časti firiem alebo aj len trvalo spolupracujúce právne samostatné hospodárske subjekty v jednotlivých krajinách používajú rozsiahlu sústavu zúčtovania. Pri takýchto sieťových štruktúrach účtuje príslušný partner transfer poznatkov, času a služieb vždy vo vlastnej krajine ako vlastné plnenie odberateľovi, čo však nespôsobí cezhraničnú platbu. |
| --- | --- |

2.2

Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické zaznamenávanie cezhraničného poskytovania služieb. Eurostat a národné štatistické úrady pritom dodnes používajú takzvanú štatistiku toku platieb, podľa ktorej dochádza k vývozu alebo dovozu služieb iba vtedy, keď dôjde aj k zodpovedajúcej cezhraničnej platbe. Kým v odvetví služieb je veľa kooperácie, dochádza k transferu poznatkov a k výmene plnení, jednotlivé časti firiem alebo aj len trvalo spolupracujúce právne samostatné hospodárske subjekty v jednotlivých krajinách používajú rozsiahlu sústavu zúčtovania. Pri takýchto sieťových štruktúrach účtuje príslušný partner transfer poznatkov, času a služieb vždy vo vlastnej krajine ako vlastné plnenie odberateľovi, čo však nespôsobí cezhraničnú platbu.

| 2.3 | To spôsobuje, že odvetvie služieb má podľa názoru výboru oveľa väčší objem výmeny, a tým oveľa väčší účinok na vnútorný trh, než mu v súčasnosti pripisujú úradné štatistiky. EHSV preto rozhodne zastáva názor, že Európska únia by mala dať vykonať vedecky zamerané základné zisťovanie o tom, akým spôsobom sa už v súčasnosti jednotlivé články odvetvia služieb v členských krajinách EÚ snažia o kooperáciu s podnikmi v iných krajinách. Vychádzajúc z tohto zisťovania a s jeho použitím pri výpočtoch by sa do budúcnosti mal vypracovať spoľahlivý obraz skutočného objemu trhu so službami v Európskej únii. Podporujú to zodpovedajúce snahy európskych štatistikov o vypracovanie cenových indexov na všetky služby a o ich zavedenie vo všetkých štátoch. |
| --- | --- |

2.3

To spôsobuje, že odvetvie služieb má podľa názoru výboru oveľa väčší objem výmeny, a tým oveľa väčší účinok na vnútorný trh, než mu v súčasnosti pripisujú úradné štatistiky. EHSV preto rozhodne zastáva názor, že Európska únia by mala dať vykonať vedecky zamerané základné zisťovanie o tom, akým spôsobom sa už v súčasnosti jednotlivé články odvetvia služieb v členských krajinách EÚ snažia o kooperáciu s podnikmi v iných krajinách. Vychádzajúc z tohto zisťovania a s jeho použitím pri výpočtoch by sa do budúcnosti mal vypracovať spoľahlivý obraz skutočného objemu trhu so službami v Európskej únii. Podporujú to zodpovedajúce snahy európskych štatistikov o vypracovanie cenových indexov na všetky služby a o ich zavedenie vo všetkých štátoch.

| 2.4 | Na ilustráciu: Komisia vychádza pri súčasnom stave poznatkov z toho, že odvetvie služieb produkuje v EÚ 56 % HDP, podieľa sa 70 % na celkovej zamestnanosti, ale predstavuje iba 20 % obchodného obratu v rámci EÚ. V porovnaní s USA je vraj vývoj produktivity v odvetví služieb v EU podstatne horší (8). |
| --- | --- |

2.4

Na ilustráciu: Komisia vychádza pri súčasnom stave poznatkov z toho, že odvetvie služieb produkuje v EÚ 56 % HDP, podieľa sa 70 % na celkovej zamestnanosti, ale predstavuje iba 20 % obchodného obratu v rámci EÚ. V porovnaní s USA je vraj vývoj produktivity v odvetví služieb v EU podstatne horší (8).

| 2.5 | Na svetovom trhu túto slabosť nevidno. EÚ je najsilnejšia v obchodovaní so službami so zjavne stúpajúcou tendenciou. V roku 2003 predstavoval podiel EÚ 26 %, kým podiel USA o málo presiahol 20 %. Ani obchodní partneri India a Čína so stúpajúcou tendenciou sa napriek veľkej dynamike zatiaľ nedostali nad spoločný podiel niečo vyše 5 %. V období rokov 1997 až 2003 vzrástol podiel EÚ o 1,8 % a aj v tomto ohľade bola teda na špici. |
| --- | --- |

2.5

Na svetovom trhu túto slabosť nevidno. EÚ je najsilnejšia v obchodovaní so službami so zjavne stúpajúcou tendenciou. V roku 2003 predstavoval podiel EÚ 26 %, kým podiel USA o málo presiahol 20 %. Ani obchodní partneri India a Čína so stúpajúcou tendenciou sa napriek veľkej dynamike zatiaľ nedostali nad spoločný podiel niečo vyše 5 %. V období rokov 1997 až 2003 vzrástol podiel EÚ o 1,8 % a aj v tomto ohľade bola teda na špici.

| 2.6 | Konštatuje sa, že slabý je predovšetkým obchod v rámci EÚ. Ani tento záver nie je práve podporený číslami. V rokoch 2000 až 2003 vzrástol vnútorný obchod so službami o 10,8 %, s obchodnými partnermi mimo EÚ iba o 6,4 %. Dynamika na vnútornom trhu je teda v porovnaní dosť zrejmá a ešte jednoznačnejšia, ak vezmeme do úvahy, že v roku 2003 bol celkovo zaznamenaný hospodársky pokles. Okrem toho treba zohľadniť aj veľký pokles cien služieb. |
| --- | --- |

2.6

Konštatuje sa, že slabý je predovšetkým obchod v rámci EÚ. Ani tento záver nie je práve podporený číslami. V rokoch 2000 až 2003 vzrástol vnútorný obchod so službami o 10,8 %, s obchodnými partnermi mimo EÚ iba o 6,4 %. Dynamika na vnútornom trhu je teda v porovnaní dosť zrejmá a ešte jednoznačnejšia, ak vezmeme do úvahy, že v roku 2003 bol celkovo zaznamenaný hospodársky pokles. Okrem toho treba zohľadniť aj veľký pokles cien služieb.

| 2.7 | EHSV vyzýva Komisiu, aby intenzívnejšie pracovala na odhade dosahu ďalšieho presadzovania vnútorného trhu so službami. Pomôcť by tu mohla analýza silných stránok, slabín, príležitostí a rizík (analýza SWOT). |
| --- | --- |

2.7

EHSV vyzýva Komisiu, aby intenzívnejšie pracovala na odhade dosahu ďalšieho presadzovania vnútorného trhu so službami. Pomôcť by tu mohla analýza silných stránok, slabín, príležitostí a rizík (analýza SWOT).

3.   Účinky efektívnejšieho vnútorného trhu so službami na zamestnanosť

| 3.1 | Odhady v oblasti účinkov na zamestnanosť súvisia s prognózami rastu. Jeden z prvých rozborov účinku smernice EÚ o službách, ktorý vypracovala Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis pochádza z októbra roku 2004 (9). Riadi sa zvyčajnou domnienkou OECD, že každé odstránenie regulácie vyvoláva rast, a tým aj väčšiu zamestnanosť. Zaujímavé je, že táto štúdia dospela k záveru, že brzdiaco nepôsobia samotné upravujúce predpisy, ale ich heterogénnosť. Podľa jej očakávaní by smernica o službách mohla prispieť k rastu obchodu so službami o 15 až 30 % a podielu zahraničných priamych investícií v odvetví obchodu o 20 až 35 %. |
| --- | --- |

3.1

Odhady v oblasti účinkov na zamestnanosť súvisia s prognózami rastu. Jeden z prvých rozborov účinku smernice EÚ o službách, ktorý vypracovala Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis pochádza z októbra roku 2004 (9). Riadi sa zvyčajnou domnienkou OECD, že každé odstránenie regulácie vyvoláva rast, a tým aj väčšiu zamestnanosť. Zaujímavé je, že táto štúdia dospela k záveru, že brzdiaco nepôsobia samotné upravujúce predpisy, ale ich heterogénnosť. Podľa jej očakávaní by smernica o službách mohla prispieť k rastu obchodu so službami o 15 až 30 % a podielu zahraničných priamych investícií v odvetví obchodu o 20 až 35 %.

| 3.2 | Na jar roku 2005 zverejnil Institut Copenhagen Economics na objednávku Komisie štúdiu (10), ktorá výslovne hovorí o účinkoch na zamestnanosť. Pri očakávanom náraste spotreby o 0,6 % HDP EÚ má byť čistý prírastok pracovných miest vo všetkých 25 členských štátoch spolu asi 600 000. Počíta sa aj s rastom produktivity a zároveň sa očakáva, že mzdy stúpnu priemerne o 0,4 %. |
| --- | --- |

3.2

Na jar roku 2005 zverejnil Institut Copenhagen Economics na objednávku Komisie štúdiu (10), ktorá výslovne hovorí o účinkoch na zamestnanosť. Pri očakávanom náraste spotreby o 0,6 % HDP EÚ má byť čistý prírastok pracovných miest vo všetkých 25 členských štátoch spolu asi 600 000. Počíta sa aj s rastom produktivity a zároveň sa očakáva, že mzdy stúpnu priemerne o 0,4 %.

| 3.3 | O záveroch tejto štúdie kodanského inštitútu sa viedli kontroverzné diskusie, predovšetkým preto, že štúdia argumentovala výlučne z pohľadu ponuky a stavila len na účinok stúpajúceho dopytu pri klesajúcich cenách vďaka odstráneniu akejkoľvek regulácie. Nezohľadňuje činitele, ktoré môžu pôsobiť proti stúpajúcemu dopytu, napríklad pokles kúpnej sily alebo zmenené správanie spotrebiteľov. Sporný bol okrem toho výber odvetví. Iné odhady účinkov na zamestnanosť nie sú známe, alebo sa opierali o kodanskú štúdiu a zodpovedajúco dospeli k rovnakým záverom (11). Rovnako treba venovať pozornosť vplyvu výskumu a inovácií, zvyšovania kvalifikácie a využitia komunikačných technológií na zvyšovanie účinnosti vnútorného trhu so službami. |
| --- | --- |

3.3

O záveroch tejto štúdie kodanského inštitútu sa viedli kontroverzné diskusie, predovšetkým preto, že štúdia argumentovala výlučne z pohľadu ponuky a stavila len na účinok stúpajúceho dopytu pri klesajúcich cenách vďaka odstráneniu akejkoľvek regulácie. Nezohľadňuje činitele, ktoré môžu pôsobiť proti stúpajúcemu dopytu, napríklad pokles kúpnej sily alebo zmenené správanie spotrebiteľov. Sporný bol okrem toho výber odvetví. Iné odhady účinkov na zamestnanosť nie sú známe, alebo sa opierali o kodanskú štúdiu a zodpovedajúco dospeli k rovnakým záverom (11). Rovnako treba venovať pozornosť vplyvu výskumu a inovácií, zvyšovania kvalifikácie a využitia komunikačných technológií na zvyšovanie účinnosti vnútorného trhu so službami.

| 3.4 | Prírastok 600 000 pracovných miest je samozrejme kladný, vzhľadom na veľké očakávania je však skôr skromný (12). Oveľa dôležitejšie však je, že prírastok môže byť v jednotlivých odvetviach, krajinách a pri rozličných skupinách zamestnancov skutočne veľmi rozdielny. O tom doteraz poznatky chýbajú. EHSV by sa pomocou Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a s počiatočným podnetom vďaka predloženej iniciatíve chcel pokúsiť o získanie jasného obrazu o týchto štruktúrnych zmenách na trhu práce. |
| --- | --- |

3.4

Prírastok 600 000 pracovných miest je samozrejme kladný, vzhľadom na veľké očakávania je však skôr skromný (12). Oveľa dôležitejšie však je, že prírastok môže byť v jednotlivých odvetviach, krajinách a pri rozličných skupinách zamestnancov skutočne veľmi rozdielny. O tom doteraz poznatky chýbajú. EHSV by sa pomocou Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a s počiatočným podnetom vďaka predloženej iniciatíve chcel pokúsiť o získanie jasného obrazu o týchto štruktúrnych zmenách na trhu práce.

| 3.5 | Prieskum EHSV jasne ukazuje, že o takéto poznatky je veľký záujem. Dostupné informácie o účinkoch na zamestnanosť pri vnútornom trhu so službami považovalo 90 % opýtaných za nedostatočné. Naše otázky sa najprv vzťahovali na odvetvia, ktoré sú osobitne postihnuté stratou alebo ziskom pracovných miest. 60 % opýtaných počíta s kladnými účinkami na zamestnanosť všeobecne alebo v určitých odvetviach. Najčastejšie bolo uvádzané podnikateľské a právne poradenstvo, a ďalej: obchod, remeslá/MSP, doprava, zdravotnícke služby, lesné a poľné hospodárstvo, priemyselné služby, vzdelávanie, cestovný ruch, osobné služby, riadenie výstavby a správa budov. Otázku, či respondenti očakávajú úbytok pracovných miest, zodpovedalo 44 % kladne. Najväčší úbytok pracovných miest očakávajú v priemysle a ako ďalšie stratové odvetvia uvádzali: verejné služby, riadenie výstavby a správu budov, poľné a lesné hospodárstvo, podnikateľské služby, odvetvie potravinárstva, osobné služby, obchod/maloobchod, cestovný ruch, textilný priemysel. |
| --- | --- |

3.5

Prieskum EHSV jasne ukazuje, že o takéto poznatky je veľký záujem. Dostupné informácie o účinkoch na zamestnanosť pri vnútornom trhu so službami považovalo 90 % opýtaných za nedostatočné. Naše otázky sa najprv vzťahovali na odvetvia, ktoré sú osobitne postihnuté stratou alebo ziskom pracovných miest. 60 % opýtaných počíta s kladnými účinkami na zamestnanosť všeobecne alebo v určitých odvetviach. Najčastejšie bolo uvádzané podnikateľské a právne poradenstvo, a ďalej: obchod, remeslá/MSP, doprava, zdravotnícke služby, lesné a poľné hospodárstvo, priemyselné služby, vzdelávanie, cestovný ruch, osobné služby, riadenie výstavby a správa budov. Otázku, či respondenti očakávajú úbytok pracovných miest, zodpovedalo 44 % kladne. Najväčší úbytok pracovných miest očakávajú v priemysle a ako ďalšie stratové odvetvia uvádzali: verejné služby, riadenie výstavby a správu budov, poľné a lesné hospodárstvo, podnikateľské služby, odvetvie potravinárstva, osobné služby, obchod/maloobchod, cestovný ruch, textilný priemysel.

| 3.6 | Otázka o tom, aký prínos bude mať tento proces, priniesla niekoľko zaujímavých protichodných názorov. Je možné očakávať, že prispôsobenie sa trhu je rozhodujúce a že stráca ten, komu sa nepodarí prispôsobiť sa novým liberalizujúcim podmienkam a cezhraničnému trhu. Väčšiu šancu bude ponúkať kvalifikovaná práca, než nekvalifikovaná práca. Mladé, špecializované a miestne flexibilné pracovné sily budú mať väčšie možnosti, než starší a menej flexibilní ľudia. Pracovné miesta s vysokým sociálnym štandardom môžu byť ohrozené nechránenou zamestnanosťou alebo samostatnou zárobkovou činnosťou, ktorých vplyv sa v budúcnosti skôr zväčší. Utrpí aj kvalita oproti cene, a takisto prísne predpisy na povolenie výkonu povolania a krajiny s vysokými nákladmi na sociálne zabezpečenie. Nové členské štáty z toho budú mať najväčší prínos, staré členské štáty najmenší. Miestni a malí poskytovatelia služieb budú vystavení tlaku medzinárodných podnikov. Pokiaľ ide o spotrebiteľov, je hodnotenie skôr nerozhodné. |
| --- | --- |

3.6

Otázka o tom, aký prínos bude mať tento proces, priniesla niekoľko zaujímavých protichodných názorov. Je možné očakávať, že prispôsobenie sa trhu je rozhodujúce a že stráca ten, komu sa nepodarí prispôsobiť sa novým liberalizujúcim podmienkam a cezhraničnému trhu. Väčšiu šancu bude ponúkať kvalifikovaná práca, než nekvalifikovaná práca. Mladé, špecializované a miestne flexibilné pracovné sily budú mať väčšie možnosti, než starší a menej flexibilní ľudia. Pracovné miesta s vysokým sociálnym štandardom môžu byť ohrozené nechránenou zamestnanosťou alebo samostatnou zárobkovou činnosťou, ktorých vplyv sa v budúcnosti skôr zväčší. Utrpí aj kvalita oproti cene, a takisto prísne predpisy na povolenie výkonu povolania a krajiny s vysokými nákladmi na sociálne zabezpečenie. Nové členské štáty z toho budú mať najväčší prínos, staré členské štáty najmenší. Miestni a malí poskytovatelia služieb budú vystavení tlaku medzinárodných podnikov. Pokiaľ ide o spotrebiteľov, je hodnotenie skôr nerozhodné.

| 3.7 | Vývoj malých a stredných podnikov bol osobitným stredobodom záujmu: Spôsobí rast cezhraničného poskytovania služieb väčšiu zamestnanosť, alebo dôjde kvôli cenovému a konkurenčnému tlaku k vytlačeniu MSP, a tým k znižovaniu zamestnanosti? Dvojtretinová väčšina (66 %) vidí v oblasti zamestnanosti kladné šance. Zároveň však 55 % vidí aj účinky vytláčajúcej konkurencie. Liberalizácia vnútorného trhu so službami však podľa názoru jasnej väčšiny (69 % hlasov) nemá žiadny podstatný vplyv na vývoj MSP, ten vraj viac závisí od iných vplývajúcich činiteľov. Záver: Prevažujú kladné očakávania, ale celkovo budú výsledky skôr nevýznamné. Napriek tomu sa však očakáva, že kvalifikácia zamestnancov, inovačné schopnosti a akosť služieb budú rozhodujúcimi činiteľmi úspechu resp. prežitia. Silnie aj tlak na väčšiu harmonizáciu resp. požiadavka väčšej harmonizácie (dokončené všeobecné a odborné vzdelanie, požiadavky riadenia, ceny a mzdy, sociálne odvody, dane právnických osôb, prispôsobenie sa normám EÚ a medzinárodným normám všeobecne). Zhoršenie sa očakáva, pokiaľ ide o sociálnu úroveň a v oblasti ochrany spotrebiteľov a životného prostredia. Sú obavy, že by mohlo dôjsť aj k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb. |
| --- | --- |

3.7

Vývoj malých a stredných podnikov bol osobitným stredobodom záujmu: Spôsobí rast cezhraničného poskytovania služieb väčšiu zamestnanosť, alebo dôjde kvôli cenovému a konkurenčnému tlaku k vytlačeniu MSP, a tým k znižovaniu zamestnanosti? Dvojtretinová väčšina (66 %) vidí v oblasti zamestnanosti kladné šance. Zároveň však 55 % vidí aj účinky vytláčajúcej konkurencie. Liberalizácia vnútorného trhu so službami však podľa názoru jasnej väčšiny (69 % hlasov) nemá žiadny podstatný vplyv na vývoj MSP, ten vraj viac závisí od iných vplývajúcich činiteľov. Záver: Prevažujú kladné očakávania, ale celkovo budú výsledky skôr nevýznamné. Napriek tomu sa však očakáva, že kvalifikácia zamestnancov, inovačné schopnosti a akosť služieb budú rozhodujúcimi činiteľmi úspechu resp. prežitia. Silnie aj tlak na väčšiu harmonizáciu resp. požiadavka väčšej harmonizácie (dokončené všeobecné a odborné vzdelanie, požiadavky riadenia, ceny a mzdy, sociálne odvody, dane právnických osôb, prispôsobenie sa normám EÚ a medzinárodným normám všeobecne). Zhoršenie sa očakáva, pokiaľ ide o sociálnu úroveň a v oblasti ochrany spotrebiteľov a životného prostredia. Sú obavy, že by mohlo dôjsť aj k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb.

| 3.8 | Na otázku, či budú mať samostatne zárobkovo činné osoby v budúcnosti viac príležitostí na cezhraničnú činnosť, odpovedalo 84 % kladne. |
| --- | --- |

3.8

Na otázku, či budú mať samostatne zárobkovo činné osoby v budúcnosti viac príležitostí na cezhraničnú činnosť, odpovedalo 84 % kladne.

4.   Nové úlohy v oblasti pracovných podmienok a podmienok zamestnávania

| 4.1 | Cezhraničné poskytovanie služieb je takmer vo všetkých prípadoch spojené s mobilitou zamestnancov. V doteraz málo harmonizovaných podmienkach v EÚ dochádza potom k stretu rozdielnych sociálnych pravidiel na národnom trhu práce alebo v podniku. Smernica EÚ o vysielaní pracovníkov vytvára minimum podstatných podmienok zrovnoprávnenia vysielaných pracovníkov s miestnymi zamestnancami. Okrem toho boli otázky pracovného a sociálneho práva zo smernice EÚ o službách zásadne vyňaté. Rastúci cezhraničný trh so službami tým však nezostáva bez účinkov. Napriek smernici o vysielaní pracovníkov jestvuje naďalej nezharmonizovaná oblasť úprav týkajúca sa kolektívnych zmlúv. Vyňatím pracovného práva zo smernice EÚ o službách sa pre zamestnancov neustanovila žiadna zásada „miesta výkonu práce“. Zvolené právne znenie bolo prudko spochybňované a nepovažuje sa práve za jednoznačné. Tu treba vyčkať na budúcu transpozíciu do práva členských štátov. Nakoniec, ak predpokladáme úspech prehĺbenia vnútorného trhu so službami, vytvoria sa vďaka stále častejšiemu vysielaniu pracovníkov a pravdepodobne aj trvaniu vyslania nové pomery. |
| --- | --- |

4.1

Cezhraničné poskytovanie služieb je takmer vo všetkých prípadoch spojené s mobilitou zamestnancov. V doteraz málo harmonizovaných podmienkach v EÚ dochádza potom k stretu rozdielnych sociálnych pravidiel na národnom trhu práce alebo v podniku. Smernica EÚ o vysielaní pracovníkov vytvára minimum podstatných podmienok zrovnoprávnenia vysielaných pracovníkov s miestnymi zamestnancami. Okrem toho boli otázky pracovného a sociálneho práva zo smernice EÚ o službách zásadne vyňaté. Rastúci cezhraničný trh so službami tým však nezostáva bez účinkov. Napriek smernici o vysielaní pracovníkov jestvuje naďalej nezharmonizovaná oblasť úprav týkajúca sa kolektívnych zmlúv. Vyňatím pracovného práva zo smernice EÚ o službách sa pre zamestnancov neustanovila žiadna zásada „miesta výkonu práce“. Zvolené právne znenie bolo prudko spochybňované a nepovažuje sa práve za jednoznačné. Tu treba vyčkať na budúcu transpozíciu do práva členských štátov. Nakoniec, ak predpokladáme úspech prehĺbenia vnútorného trhu so službami, vytvoria sa vďaka stále častejšiemu vysielaniu pracovníkov a pravdepodobne aj trvaniu vyslania nové pomery.

| 4.2 | Našou úlohou nie je a ani nechceme diskutovať o uplatňovaní smernice o vysielaní pracovníkov. Rozhodujúcou otázkou je skôr: Aké nové problémy vzniknú alebo ako sa doterajšie problémy prehĺbia tým, že v budúcnosti budú pracovníci z rozličných členských štátov hojnejšie, častejšie a za istých okolností aj dlhšie pracovať v rámci zákaziek na poskytovanie služieb na tom istom pracovisku za čiastočne odlišných podmienok? Mohli by sa v tom však skrývať aj príležitosti, ak si spomenieme napríklad na prognózu o stúpajúcich mzdách z kodanskej štúdie. Výslovne nejde o obviňovanie účastníkov trhu a politicky zodpovedných činiteľov zo všeobecného zámeru sociálneho dampingu, ale o umožnenie neskresleného pohľadu na prax. |
| --- | --- |

4.2

Našou úlohou nie je a ani nechceme diskutovať o uplatňovaní smernice o vysielaní pracovníkov. Rozhodujúcou otázkou je skôr: Aké nové problémy vzniknú alebo ako sa doterajšie problémy prehĺbia tým, že v budúcnosti budú pracovníci z rozličných členských štátov hojnejšie, častejšie a za istých okolností aj dlhšie pracovať v rámci zákaziek na poskytovanie služieb na tom istom pracovisku za čiastočne odlišných podmienok? Mohli by sa v tom však skrývať aj príležitosti, ak si spomenieme napríklad na prognózu o stúpajúcich mzdách z kodanskej štúdie. Výslovne nejde o obviňovanie účastníkov trhu a politicky zodpovedných činiteľov zo všeobecného zámeru sociálneho dampingu, ale o umožnenie neskresleného pohľadu na prax.

| 4.3 | Na otázku, či sa s pribúdaním cezhraničných služieb a tým s pribúdaním činnosti vyslaných pracovníkov v inej krajine očakáva aj zmena podmienok zamestnávania vo vlastnej krajine, odpovedalo 82 % kladne. 20 % očakáva, že sa pracovné podmienky zlepšia, naproti čomu 17 % počíta s ich zhoršením. Iba 7 % verí, že pracovné miesta budú istejšie. 56 % vychádza z toho, že sa zvýši flexibilizácia a budú pribúdať pracovné pomery na dobu určitú. |
| --- | --- |

4.3

Na otázku, či sa s pribúdaním cezhraničných služieb a tým s pribúdaním činnosti vyslaných pracovníkov v inej krajine očakáva aj zmena podmienok zamestnávania vo vlastnej krajine, odpovedalo 82 % kladne. 20 % očakáva, že sa pracovné podmienky zlepšia, naproti čomu 17 % počíta s ich zhoršením. Iba 7 % verí, že pracovné miesta budú istejšie. 56 % vychádza z toho, že sa zvýši flexibilizácia a budú pribúdať pracovné pomery na dobu určitú.

| 4.4 | Tento aspekt flexibilizácie nájdeme ešte raz v odpovediach na nasledujúcu otvorenú otázku. Mnohí očakávajú znižovanie počtu kmeňových zamestnancov v prospech práce na čiastočný úväzok, zmlúv o dielo a pribúdania zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Spresnené boli aj kladné očakávania: jazykové vzdelávanie, nové náhľady a kladné podnety kvalifikovať sa, stúpajúce mzdy a väčšia ponuka práce. Prevažujú však obavy: vraj bude pribúdať viac konkurencie, horšie pracovné podmienky, dlhšie a flexibilné pracovné časy, ako aj sociálne konflikty a ilegálne praktiky a budú klesať mzdy. Na sociálne systémy doľahne nová záťaž. Menej mobilní zamestnanci, osobitne tiež ženy, to vraj budú mať v budúcnosti ťažšie a rodinné štruktúry budú trpieť pribúdajúcou mobilitou. Na otázku týkajúcu sa vplyvu v budúcnosti liberalizovaného vnútorného trhu so službami na vývoj miezd 50 % respondentov odpovedalo, že očakávajú znižovanie miezd, 43 % očakáva stúpanie miezd a 7 % nevidí žiadny osobitný účinok alebo zdôrazňuje nezávislosť na príslušnom odvetví. |
| --- | --- |

4.4

Tento aspekt flexibilizácie nájdeme ešte raz v odpovediach na nasledujúcu otvorenú otázku. Mnohí očakávajú znižovanie počtu kmeňových zamestnancov v prospech práce na čiastočný úväzok, zmlúv o dielo a pribúdania zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Spresnené boli aj kladné očakávania: jazykové vzdelávanie, nové náhľady a kladné podnety kvalifikovať sa, stúpajúce mzdy a väčšia ponuka práce. Prevažujú však obavy: vraj bude pribúdať viac konkurencie, horšie pracovné podmienky, dlhšie a flexibilné pracovné časy, ako aj sociálne konflikty a ilegálne praktiky a budú klesať mzdy. Na sociálne systémy doľahne nová záťaž. Menej mobilní zamestnanci, osobitne tiež ženy, to vraj budú mať v budúcnosti ťažšie a rodinné štruktúry budú trpieť pribúdajúcou mobilitou. Na otázku týkajúcu sa vplyvu v budúcnosti liberalizovaného vnútorného trhu so službami na vývoj miezd 50 % respondentov odpovedalo, že očakávajú znižovanie miezd, 43 % očakáva stúpanie miezd a 7 % nevidí žiadny osobitný účinok alebo zdôrazňuje nezávislosť na príslušnom odvetví.

| 4.5 | Na otázku, či je smernica o vysielaní pracovníkov dostatočná na sociálnu ochranu odpovedalo 48 % kladne a 52 % záporne. Ak by boli potrebné nové pravidlá, väčšina by uprednostnila riešenie na úrovni celej EÚ (65 %), tretina si myslí, že problémy lepšie vyrieši úroveň členských štátov a 2 % si myslia, že sú potrebné obidve. Odpovede na otvorenú otázku, na ktoré problémy sa má osobitne poukázať, môžeme zhrnúť takto: najčastejšou odpoveďou je chýbajúca sociálna harmonizácia (vrátane povolení na výkon povolania a živnostenských oprávnení) a z toho vyplývajúce nerovnaké posudzovanie. Zodpovedajúc tomu niektorí respondenti pokračujú požiadavkou rozšírenia platnosti smernice o vysielaní pracovníkov, pokiaľ ide o odvetvia a obsah úpravy. Chybné uplatňovanie ustanovení o vysielaní pracovníkov, právne neistoty a pribúdajúce nelegálne praktiky, ako aj nedostatky pri kontrolách a trestnom stíhaní sú stále veľmi rozšírené. Pripájajú sa k tomu problémy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, v oblasti sústav sociálneho zabezpečenia a boja proti zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Nakoniec sa kritizuje priveľká byrokracia a zostávajúce národné prekážky a trend smerujúci k národnej izolácii. Problémy vidno aj vtedy, keď sa nedostatočná pozornosť venuje jazykovým a kultúrnym rozdielom. |
| --- | --- |

4.5

Na otázku, či je smernica o vysielaní pracovníkov dostatočná na sociálnu ochranu odpovedalo 48 % kladne a 52 % záporne. Ak by boli potrebné nové pravidlá, väčšina by uprednostnila riešenie na úrovni celej EÚ (65 %), tretina si myslí, že problémy lepšie vyrieši úroveň členských štátov a 2 % si myslia, že sú potrebné obidve. Odpovede na otvorenú otázku, na ktoré problémy sa má osobitne poukázať, môžeme zhrnúť takto: najčastejšou odpoveďou je chýbajúca sociálna harmonizácia (vrátane povolení na výkon povolania a živnostenských oprávnení) a z toho vyplývajúce nerovnaké posudzovanie. Zodpovedajúc tomu niektorí respondenti pokračujú požiadavkou rozšírenia platnosti smernice o vysielaní pracovníkov, pokiaľ ide o odvetvia a obsah úpravy. Chybné uplatňovanie ustanovení o vysielaní pracovníkov, právne neistoty a pribúdajúce nelegálne praktiky, ako aj nedostatky pri kontrolách a trestnom stíhaní sú stále veľmi rozšírené. Pripájajú sa k tomu problémy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, v oblasti sústav sociálneho zabezpečenia a boja proti zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Nakoniec sa kritizuje priveľká byrokracia a zostávajúce národné prekážky a trend smerujúci k národnej izolácii. Problémy vidno aj vtedy, keď sa nedostatočná pozornosť venuje jazykovým a kultúrnym rozdielom.

| 4.6 | Aké účinky majú tieto pomery na podnikovej úrovni, keď sú v rámci zákaziek na poskytovanie služieb zamestnávaní zamestnanci z iných krajín za čiastočne odlišných národných podmienok? 6 % nevidí žiadne osobitné účinky a 23 % si myslí, že sa to zatiaľ nedá odhadnúť. 24 % očakáva, že vnútropodnikové rozdiely sa pri pracovných podmienkach zväčšia, 34 % vidí nové ťažkosti pri dodržiavaní ustanovení v sociálnej a pracovnoprávnej oblasti a 13 % potvrdilo, že národné práva spolurozhodovania úplne neplatia pre vyslaných pracovníkov. V nasledujúcej voľnej odpovedi na túto otázku pribúdajú nové aspekty. Objavujú sa nové mzdové a sociálne problémy, napríklad kvôli nerovnakému odmeňovaniu rovnakej práce alebo preto, lebo sa zredukovali dobrovoľné podnikové sociálne plnenia. Rovnako často respondenti vyjadrili očakávanie, že oboznámenie sa s „lepšími postupmi“ by mohlo byť príležitosťou na zlepšenie pracovných podmienok a kvality práce. V tomto zmysle by sa mal rozvinúť „inteligentnejší“ sociálny dialóg na podnikovej úrovni. Komunikačné prekážky by mohli zhoršiť kvalitu práce a sťažiť kolektívnu prácu a vo všeobecnosti by mohlo dôjsť k oslabeniu solidarity zamestnancov. Pre jednotlivých pracovníkov je za určitých okolností ťažšie získať poznatky o svojich právach a uvedomiť si ich. Priveľké rozdiely by mohli brániť aj podnikateľskému úspechu (konflikty, administratívna náročnosť, kvalita práce) a dodržiavanie zákonných ustanovení by mohlo spôsobiť preťažovanie a väčšie zneužívanie. Nakoniec vidno v uľahčeniach smerujúcich k slobode poskytovania služieb aj príležitosť vyriešiť nedostatok personálu pri obsadzovaní kvalifikovaných miest. |
| --- | --- |

4.6

Aké účinky majú tieto pomery na podnikovej úrovni, keď sú v rámci zákaziek na poskytovanie služieb zamestnávaní zamestnanci z iných krajín za čiastočne odlišných národných podmienok? 6 % nevidí žiadne osobitné účinky a 23 % si myslí, že sa to zatiaľ nedá odhadnúť. 24 % očakáva, že vnútropodnikové rozdiely sa pri pracovných podmienkach zväčšia, 34 % vidí nové ťažkosti pri dodržiavaní ustanovení v sociálnej a pracovnoprávnej oblasti a 13 % potvrdilo, že národné práva spolurozhodovania úplne neplatia pre vyslaných pracovníkov. V nasledujúcej voľnej odpovedi na túto otázku pribúdajú nové aspekty. Objavujú sa nové mzdové a sociálne problémy, napríklad kvôli nerovnakému odmeňovaniu rovnakej práce alebo preto, lebo sa zredukovali dobrovoľné podnikové sociálne plnenia. Rovnako často respondenti vyjadrili očakávanie, že oboznámenie sa s „lepšími postupmi“ by mohlo byť príležitosťou na zlepšenie pracovných podmienok a kvality práce. V tomto zmysle by sa mal rozvinúť „inteligentnejší“ sociálny dialóg na podnikovej úrovni. Komunikačné prekážky by mohli zhoršiť kvalitu práce a sťažiť kolektívnu prácu a vo všeobecnosti by mohlo dôjsť k oslabeniu solidarity zamestnancov. Pre jednotlivých pracovníkov je za určitých okolností ťažšie získať poznatky o svojich právach a uvedomiť si ich. Priveľké rozdiely by mohli brániť aj podnikateľskému úspechu (konflikty, administratívna náročnosť, kvalita práce) a dodržiavanie zákonných ustanovení by mohlo spôsobiť preťažovanie a väčšie zneužívanie. Nakoniec vidno v uľahčeniach smerujúcich k slobode poskytovania služieb aj príležitosť vyriešiť nedostatok personálu pri obsadzovaní kvalifikovaných miest.

| 4.7 | Otázku jednotlivých príkladov z praxe je ťažké zhrnúť, keďže svojím špecifickým obsahom by mali prispieť k lepšiemu pochopeniu. Na tomto mieste preto spomenieme iba niekoľko príkladov z praxe, ktoré objasnia doteraz nespomenuté problémové oblasti. Prišli napríklad upozornenia na nejasné pravidlá a postupy, keď sa stane pracovný úraz, upozornenia na osobitné problémy pri vysielaní pracovníkov v rámci koncernu, upozornenia týkajúce sa pretransformovania pracovných zmlúv, použitia kolektívnych zmlúv z iných krajín a zaobchádzania s pracovnými migrantmi. |
| --- | --- |

4.7

Otázku jednotlivých príkladov z praxe je ťažké zhrnúť, keďže svojím špecifickým obsahom by mali prispieť k lepšiemu pochopeniu. Na tomto mieste preto spomenieme iba niekoľko príkladov z praxe, ktoré objasnia doteraz nespomenuté problémové oblasti. Prišli napríklad upozornenia na nejasné pravidlá a postupy, keď sa stane pracovný úraz, upozornenia na osobitné problémy pri vysielaní pracovníkov v rámci koncernu, upozornenia týkajúce sa pretransformovania pracovných zmlúv, použitia kolektívnych zmlúv z iných krajín a zaobchádzania s pracovnými migrantmi.

5.   Záujmy spotrebiteľov na vnútornom trhu so službami

| 5.1 | Vnútorný trh so službami má byť na prospech aj spotrebiteľom. Je to otázka disponibility (cena, dostupnosť, ponuka), akosti, transparentnosti (informácie, dôvera) a právnej istoty (ručenie, ochrana spotrebiteľa). Sú tieto aspekty v súčasnosti dostatočne zohľadňované? Návrhy na presadzovanie vnútorného trhu so službami ich podporujú, alebo dochádza z pohľadu spotrebiteľov k problematickému vývoju? Tretia ťažisková časť dotazníka mala tieto praktické skúsenosti s cezhraničným poskytovaním služieb osvetliť z pohľadu spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.1

Vnútorný trh so službami má byť na prospech aj spotrebiteľom. Je to otázka disponibility (cena, dostupnosť, ponuka), akosti, transparentnosti (informácie, dôvera) a právnej istoty (ručenie, ochrana spotrebiteľa). Sú tieto aspekty v súčasnosti dostatočne zohľadňované? Návrhy na presadzovanie vnútorného trhu so službami ich podporujú, alebo dochádza z pohľadu spotrebiteľov k problematickému vývoju? Tretia ťažisková časť dotazníka mala tieto praktické skúsenosti s cezhraničným poskytovaním služieb osvetliť z pohľadu spotrebiteľov.

| 5.2 | Hodnotenie smernice EÚ o službách je z hľadiska ochrany spotrebiteľa nejednoznačné. Na verejnej diskusii EHSV v apríli 2006 sa objavili kritické hlasy, že ochrana spotrebiteľa je z hľadiska trestného stíhania celkovo nedostatočná. Boli aj kladné hodnotenia, ktoré sa týkali predovšetkým zlepšení na strane ponuky. Celkovo otázky ochrany spotrebiteľov dostatočne nevynikajú, objavia sa pravdepodobne až vtedy, keď sa začnú posudzovať príslušné účinky na národnej úrovni. Dôvera spotrebiteľov má však pre úspech vnútorného trhu EÚ so službami veľký význam. |
| --- | --- |

5.2

Hodnotenie smernice EÚ o službách je z hľadiska ochrany spotrebiteľa nejednoznačné. Na verejnej diskusii EHSV v apríli 2006 sa objavili kritické hlasy, že ochrana spotrebiteľa je z hľadiska trestného stíhania celkovo nedostatočná. Boli aj kladné hodnotenia, ktoré sa týkali predovšetkým zlepšení na strane ponuky. Celkovo otázky ochrany spotrebiteľov dostatočne nevynikajú, objavia sa pravdepodobne až vtedy, keď sa začnú posudzovať príslušné účinky na národnej úrovni. Dôvera spotrebiteľov má však pre úspech vnútorného trhu EÚ so službami veľký význam.

| 5.3 | Kritériám vnútorného trhu rešpektujúceho záujmy spotrebiteľov uvedené v bode 5.1 (disponibilita, akosť, transparentnosť a právna istota) sa malo v rámci dotazníka dať nejaké poradie. Jednak z vlastného pohľadu a jednak ako hodnotenie, do akej miery smernica EÚ o službách tieto aspekty podporuje. Kým akosť a právna istota získali z vlastného pohľadu vysoké hodnotenie (1. a 2. miesto), hodnotenie smernice EÚ o službách ukazuje, že za najpodporovanejšiu je považovaná disponibilita a posledné miesto obsadila právna istota. So súčasným stavom uplatňovania týchto aspektov je spokojných iba 23 % respondentov, potrebu vylepšenia vidí 77 %. |
| --- | --- |

5.3

Kritériám vnútorného trhu rešpektujúceho záujmy spotrebiteľov uvedené v bode 5.1 (disponibilita, akosť, transparentnosť a právna istota) sa malo v rámci dotazníka dať nejaké poradie. Jednak z vlastného pohľadu a jednak ako hodnotenie, do akej miery smernica EÚ o službách tieto aspekty podporuje. Kým akosť a právna istota získali z vlastného pohľadu vysoké hodnotenie (1. a 2. miesto), hodnotenie smernice EÚ o službách ukazuje, že za najpodporovanejšiu je považovaná disponibilita a posledné miesto obsadila právna istota. So súčasným stavom uplatňovania týchto aspektov je spokojných iba 23 % respondentov, potrebu vylepšenia vidí 77 %.

| 5.4 | Aj keď zostáva platnosť ustanovení o ochrane spotrebiteľov v krajine poskytovania služby smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, boli v diskusii opätovne vyjadrené obavy, že nie vždy je tomu tak. Na otázku, či sa respondentom javí, že národné ustanovenia o ochrane spotrebiteľov budú v budúcnosti ohrozené, odpovedalo 52 % kladne. Najčastejšie sťažnosti boli na zhoršenie presadzovania práva, predovšetkým pri sťažnostiach a nárokoch na náhradu škody. Zodpovedá to aj odpovediam na inú otázku, pri ktorej 76 % opýtaných vidí problémy v súvislosti s ručením a vykonaním rozhodnutí správy. 51 % z nich sa obáva všeobecného poklesu úrovne ochrany spotrebiteľov. Osobitne sa za ohrozené považujú všetky vyššie národné štandardy (nad minimom EÚ). Toto ohrozenie platí aj pri administratívnych predpisoch o živnostenskej činnosti, ktoré sa bezprostredne týkajú spotrebiteľov, pretože v budúcnosti by boli upravené podľa zásady krajiny pôvodu, napríklad ochrana pred neprimeraným zvýhodňovaním alebo základ nárokov na náhradu škody. Jestvuje obava z poklesu pri záručných plneniach a zhoršenia akosti služieb. Nakoniec sa mnohí obávajú straty práv na informácie, napríklad pri informáciách o výrobkoch (ohrozenie životného prostredia, informácie o ručení, všeobecná transparentnosť), cenovom označovaní, poskytovateľovi (integrita poskytovateľa, kvalifikačná úroveň, riadne poistenie, záručné plnenia, ručenie atď. |
| --- | --- |

5.4

Aj keď zostáva platnosť ustanovení o ochrane spotrebiteľov v krajine poskytovania služby smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, boli v diskusii opätovne vyjadrené obavy, že nie vždy je tomu tak. Na otázku, či sa respondentom javí, že národné ustanovenia o ochrane spotrebiteľov budú v budúcnosti ohrozené, odpovedalo 52 % kladne. Najčastejšie sťažnosti boli na zhoršenie presadzovania práva, predovšetkým pri sťažnostiach a nárokoch na náhradu škody. Zodpovedá to aj odpovediam na inú otázku, pri ktorej 76 % opýtaných vidí problémy v súvislosti s ručením a vykonaním rozhodnutí správy. 51 % z nich sa obáva všeobecného poklesu úrovne ochrany spotrebiteľov. Osobitne sa za ohrozené považujú všetky vyššie národné štandardy (nad minimom EÚ). Toto ohrozenie platí aj pri administratívnych predpisoch o živnostenskej činnosti, ktoré sa bezprostredne týkajú spotrebiteľov, pretože v budúcnosti by boli upravené podľa zásady krajiny pôvodu, napríklad ochrana pred neprimeraným zvýhodňovaním alebo základ nárokov na náhradu škody. Jestvuje obava z poklesu pri záručných plneniach a zhoršenia akosti služieb. Nakoniec sa mnohí obávajú straty práv na informácie, napríklad pri informáciách o výrobkoch (ohrozenie životného prostredia, informácie o ručení, všeobecná transparentnosť), cenovom označovaní, poskytovateľovi (integrita poskytovateľa, kvalifikačná úroveň, riadne poistenie, záručné plnenia, ručenie atď.

| 5.5 | Želanými a nevyhnutnými informáciami pre spotrebiteľa pri cezhraničných ponukách služieb sa zaoberala samostatná otázka. Na prvom mieste je údaj o právnej záruke, náhrade škody a právach na sťažnosti, ďalej totožnosť poskytovateľa/pôvod, cenová transparentnosť a presné údaje o akosti služby, ako aj o bezpečnosti/vecnej a právnej bezchybnosti produktu. Zjavne zneistení diskusiou o zásade krajiny pôvodu, mnohí požadujú údaj o tom, ktoré právo sa uplatňuje a ktorý je príslušný úrad dohľadu, resp. ktorá inštancia je príslušná pri sťažnostiach. |
| --- | --- |

5.5

Želanými a nevyhnutnými informáciami pre spotrebiteľa pri cezhraničných ponukách služieb sa zaoberala samostatná otázka. Na prvom mieste je údaj o právnej záruke, náhrade škody a právach na sťažnosti, ďalej totožnosť poskytovateľa/pôvod, cenová transparentnosť a presné údaje o akosti služby, ako aj o bezpečnosti/vecnej a právnej bezchybnosti produktu. Zjavne zneistení diskusiou o zásade krajiny pôvodu, mnohí požadujú údaj o tom, ktoré právo sa uplatňuje a ktorý je príslušný úrad dohľadu, resp. ktorá inštancia je príslušná pri sťažnostiach.

| 5.6 | Skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom alebo so spoluprácou vo veciach ochrany spotrebiteľa na úrovni celej EÚ malo iba 25 % opýtaných. Väčšinou boli posudzované kladne, avšak uvádzajú sa aj nedostatky, napríklad pri cezhraničnej pomoci pri presadzovaní práva alebo sprostredkovaní správnych národných kontaktných partnerov. Existujú aj kritické hlasy, ktoré označujú postupy za príliš byrokratické a drahé a spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľov považujú celkovo za príliš slabú a málo účinnú, predovšetkým v komplexných prípadoch. Celkovo vzniká dojem, že informácie o strediskách poradenstva spotrebiteľom resp. možnosti spolupráce nie sú veľmi rozšírené. |
| --- | --- |

5.6

Skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom alebo so spoluprácou vo veciach ochrany spotrebiteľa na úrovni celej EÚ malo iba 25 % opýtaných. Väčšinou boli posudzované kladne, avšak uvádzajú sa aj nedostatky, napríklad pri cezhraničnej pomoci pri presadzovaní práva alebo sprostredkovaní správnych národných kontaktných partnerov. Existujú aj kritické hlasy, ktoré označujú postupy za príliš byrokratické a drahé a spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľov považujú celkovo za príliš slabú a málo účinnú, predovšetkým v komplexných prípadoch. Celkovo vzniká dojem, že informácie o strediskách poradenstva spotrebiteľom resp. možnosti spolupráce nie sú veľmi rozšírené.

| 5.7 | Na zaručenie lepšej akosti služieb odporúča smernica EÚ o službách zavedenie dobrovoľných noriem a certifikácie. Tento návrh považuje 54 % opýtaných za veľmi dobrý, 46 % si o ňom skôr myslí, že je pochybný. Zástancovia dobrovoľných noriem kvality považujú tieto normy za účinný prostriedok, ktorý sa na trhu a voči zákazníkom musí osvedčiť. Kritici zastávajú vcelku jednomyseľne názor, že dodržiavanie týchto noriem nie je zaručené bez štátnej kontroly. Preto sa uprednostňuje jasná právna úprava. Dobrovoľné normy by čestné podniky plnili, nepomáhajú však proti „čiernym ovciam“. Presne to je vraj však pri cezhraničnom poskytovaní služieb veľmi dôležité. |
| --- | --- |

5.7

Na zaručenie lepšej akosti služieb odporúča smernica EÚ o službách zavedenie dobrovoľných noriem a certifikácie. Tento návrh považuje 54 % opýtaných za veľmi dobrý, 46 % si o ňom skôr myslí, že je pochybný. Zástancovia dobrovoľných noriem kvality považujú tieto normy za účinný prostriedok, ktorý sa na trhu a voči zákazníkom musí osvedčiť. Kritici zastávajú vcelku jednomyseľne názor, že dodržiavanie týchto noriem nie je zaručené bez štátnej kontroly. Preto sa uprednostňuje jasná právna úprava. Dobrovoľné normy by čestné podniky plnili, nepomáhajú však proti „čiernym ovciam“. Presne to je vraj však pri cezhraničnom poskytovaní služieb veľmi dôležité.

| 5.8 | Smernica EÚ o službách zavádza aj systém spoločnej kontrolnej činnosti úradov v krajine pôvodu a krajine poskytovania služby. Chceli sme vedieť, či to u spotrebiteľov vytvorí väčšiu dôveru. 82 % odpovedalo kladne, 18 % má v tejto veci menšiu dôveru. Podstatnou výhradou je zjavne uplatňovanie v praxi. |
| --- | --- |

5.8

Smernica EÚ o službách zavádza aj systém spoločnej kontrolnej činnosti úradov v krajine pôvodu a krajine poskytovania služby. Chceli sme vedieť, či to u spotrebiteľov vytvorí väčšiu dôveru. 82 % odpovedalo kladne, 18 % má v tejto veci menšiu dôveru. Podstatnou výhradou je zjavne uplatňovanie v praxi.

| 5.9 | Následne bola ešte raz poskytnutá príležitosť zaoberať sa otvorenými otázkami ochrany spotrebiteľov na budúcom vnútornom trhu so službami. Pritom sa znova ukazuje ťažisko chýbajúcej právnej jednoznačnosti a právnej istoty v ochrane spotrebiteľov, pokiaľ ide o záruku, ručenie (napríklad pri platobnej neschopnosti), vecnú a právnu bezchybnosť (chýbajúca harmonizácia, problematika ťarchy dokazovania) a presadzovanie nárokov na náhradu škody (dlhé trvanie, príliš komplexné postupy, želanie väčšej harmonizácie). Na druhom mieste je poskytovanie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách). Úlohu zohrávajú aj sociálne otázky (nedodržiavanie minimálnej mzdy, čierna práca, migrácia) a obavy o stratu noriem ochrany životného prostredia a bezpečnostných noriem. Mala by sa vraj definovať najnižšia úroveň všeobecne dostupných služieb, ktoré zaručujú sociálnu účasť. Ďalšími obavami sú narušenia hospodárskej súťaže pre miestnych poskytovateľov (napr. rozdielne sociálne zaťaženie) a problémy s menovými rozdielmi. |
| --- | --- |

5.9

Následne bola ešte raz poskytnutá príležitosť zaoberať sa otvorenými otázkami ochrany spotrebiteľov na budúcom vnútornom trhu so službami. Pritom sa znova ukazuje ťažisko chýbajúcej právnej jednoznačnosti a právnej istoty v ochrane spotrebiteľov, pokiaľ ide o záruku, ručenie (napríklad pri platobnej neschopnosti), vecnú a právnu bezchybnosť (chýbajúca harmonizácia, problematika ťarchy dokazovania) a presadzovanie nárokov na náhradu škody (dlhé trvanie, príliš komplexné postupy, želanie väčšej harmonizácie). Na druhom mieste je poskytovanie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách). Úlohu zohrávajú aj sociálne otázky (nedodržiavanie minimálnej mzdy, čierna práca, migrácia) a obavy o stratu noriem ochrany životného prostredia a bezpečnostných noriem. Mala by sa vraj definovať najnižšia úroveň všeobecne dostupných služieb, ktoré zaručujú sociálnu účasť. Ďalšími obavami sú narušenia hospodárskej súťaže pre miestnych poskytovateľov (napr. rozdielne sociálne zaťaženie) a problémy s menovými rozdielmi.

6.   Najdôležitejšie výsledky

| 6.1 | Návratnosť dotazníkov ukazuje, že je veľký záujem riešiť nové úlohy na trhu práce a v oblasti zamestnanosti a ochrany spotrebiteľov na vnútornom trhu so službami. Bolo uvedených mnoho upozornení na problematický vývoj, ale definovali sa aj budúce príležitosti. Obidve veci si všeobecne zaslúžia väčšie zohľadňovanie a mali by inšpirovať aj nadchádzajúce uplatňovanie smernice EÚ o službách. |
| --- | --- |

6.1

Návratnosť dotazníkov ukazuje, že je veľký záujem riešiť nové úlohy na trhu práce a v oblasti zamestnanosti a ochrany spotrebiteľov na vnútornom trhu so službami. Bolo uvedených mnoho upozornení na problematický vývoj, ale definovali sa aj budúce príležitosti. Obidve veci si všeobecne zaslúžia väčšie zohľadňovanie a mali by inšpirovať aj nadchádzajúce uplatňovanie smernice EÚ o službách.

| 6.2 | Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické vyjadrovanie cezhraničného poskytovania služieb. Zaznamenávanie blízke skutočnosti je predpokladom na posudzovanie dynamiky zamestnanosti, ktorá sa z toho môže odvíjať. EHSV preto opakuje požiadavku jednorazového základného zisťovania, ktoré môže tento problém vyriešiť. |
| --- | --- |

6.2

Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické vyjadrovanie cezhraničného poskytovania služieb. Zaznamenávanie blízke skutočnosti je predpokladom na posudzovanie dynamiky zamestnanosti, ktorá sa z toho môže odvíjať. EHSV preto opakuje požiadavku jednorazového základného zisťovania, ktoré môže tento problém vyriešiť.

| 6.3 | 90 % opýtaných tvrdí, že informácie o možných účinkoch novej stratégie pre vnútorný trh na zamestnanosť sú nedostatočné. 60 % očakáva kladné účinky na zamestnanosť. 44 % počíta aj so stratami pracovných miest. Celkovo sa očakávajú „posuny v zamestnanosti“. Javí sa, že má zmysel, aby SMJT pri svojom ďalšom sledovaní postupovalo odvetvovo špecificky a diferencovane, s členením napríklad na priemyselné služby, vzdelávanie, vybrané liberalizované verejné služby, personálne služby, remeslá. Poučné sú výpovede o tom, kto bude mať najväčší prospech. Tu sa odporúča presne si všímať aspekty vzťahu kvalifikovanej a nekvalifikovanej práce a príležitosti špecializovaných miestne neviazaných pracovných síl oproti málo mobilným zamestnancom. Prvá vec bude problematikou jednak medzi členskými štátmi, ako aj v rámci jedného odvetvia. Druhá vec predstavuje osobitnú výzvu pre trhy práce a sociálne systémy. |
| --- | --- |

6.3

90 % opýtaných tvrdí, že informácie o možných účinkoch novej stratégie pre vnútorný trh na zamestnanosť sú nedostatočné. 60 % očakáva kladné účinky na zamestnanosť. 44 % počíta aj so stratami pracovných miest. Celkovo sa očakávajú „posuny v zamestnanosti“. Javí sa, že má zmysel, aby SMJT pri svojom ďalšom sledovaní postupovalo odvetvovo špecificky a diferencovane, s členením napríklad na priemyselné služby, vzdelávanie, vybrané liberalizované verejné služby, personálne služby, remeslá. Poučné sú výpovede o tom, kto bude mať najväčší prospech. Tu sa odporúča presne si všímať aspekty vzťahu kvalifikovanej a nekvalifikovanej práce a príležitosti špecializovaných miestne neviazaných pracovných síl oproti málo mobilným zamestnancom. Prvá vec bude problematikou jednak medzi členskými štátmi, ako aj v rámci jedného odvetvia. Druhá vec predstavuje osobitnú výzvu pre trhy práce a sociálne systémy.

| 6.4 | Vývoj malých a stredných podnikov, a tým aj vývoj zamestnanosti sa považuje za prevažne kladný, ale vplyv smernice EÚ o službách na ne sa hodnotí skôr ako nepatrný. Napriek tomu sa očakávajú nové výzvy, ktorým treba čeliť lepšou akosťou a kvalifikáciou zamestnancov a inovačnými schopnosťami. Novému konkurenčnému tlaku chcú niektorí čeliť väčšou harmonizáciou rámcových podmienok. Sú obavy, že by v budúcnosti mohlo dôjsť k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb. |
| --- | --- |

6.4

Vývoj malých a stredných podnikov, a tým aj vývoj zamestnanosti sa považuje za prevažne kladný, ale vplyv smernice EÚ o službách na ne sa hodnotí skôr ako nepatrný. Napriek tomu sa očakávajú nové výzvy, ktorým treba čeliť lepšou akosťou a kvalifikáciou zamestnancov a inovačnými schopnosťami. Novému konkurenčnému tlaku chcú niektorí čeliť väčšou harmonizáciou rámcových podmienok. Sú obavy, že by v budúcnosti mohlo dôjsť k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb.

| 6.5 | Od budúceho prehĺbenia vnútorného trhu so službami väčšina očakáva zmeny pracovných podmienok a podmienok zamestnávania na úrovni členských štátov (82 %). Dochádza k tomu nie z neznalosti smernice EÚ o službách, ale vzhľadom na neharmonizované predpoklady a nové trhové vplyvy. Väčšina očakáva pribúdanie pracovných pomerov na dobu určitú a zvýšenie flexibilizácie pracovných pomerov. Kladné očakávania sú spájané s lepšími pracovnými ponukami, jazykovým vzdelávaním a kvalifikáciou všeobecne. |
| --- | --- |

6.5

Od budúceho prehĺbenia vnútorného trhu so službami väčšina očakáva zmeny pracovných podmienok a podmienok zamestnávania na úrovni členských štátov (82 %). Dochádza k tomu nie z neznalosti smernice EÚ o službách, ale vzhľadom na neharmonizované predpoklady a nové trhové vplyvy. Väčšina očakáva pribúdanie pracovných pomerov na dobu určitú a zvýšenie flexibilizácie pracovných pomerov. Kladné očakávania sú spájané s lepšími pracovnými ponukami, jazykovým vzdelávaním a kvalifikáciou všeobecne.

| 6.6 | V tejto súvislosti zohrávajú dôležitú úlohu platné ustanovenia o vysielaní pracovníkov. Nedostatočné uplatňovanie predpisov bolo často označované ako veľký problém. Polovica opýtaných si myslí, že vzhľadom na nové výzvy mnohé súčasné ustanovenia nestačia na zaručenie sociálnej ochrany. Zreteľne to vidno, ak sa pozrieme na podnikovú úroveň. Čím je väčšia neharmonizovaná oblasť, tým je väčší predpoklad nerovnakého zaobchádzania pri rovnocennej práci. Čiastočne sa to chápe ako príležitosť, ak sa kontakt s „lepšími postupmi“ stane podnetom na lepšie pracovné podmienky v krajine pôvodu. Celkovo možno konštatovať, že nerovnaké pracovné podmienky, resp. zákonné úpravy v nejakom podniku predstavujú výzvu aj pre ostatné podniky. Diskusia o smernici o vysielaní pracovníkov prebieha na inom mieste. Tu je dôležité konštatovať, že sa bude zväčšovať nerovnosť, a tým budú pribúdať nezhody. V tejto oblasti má úlohu EÚ a národní zákonodarcovia, predovšetkým pri teraz nastávajúcom uplatňovaní smernice EÚ o službách, ale je to aj výzva pre sociálny dialóg v EÚ. |
| --- | --- |

6.6

V tejto súvislosti zohrávajú dôležitú úlohu platné ustanovenia o vysielaní pracovníkov. Nedostatočné uplatňovanie predpisov bolo často označované ako veľký problém. Polovica opýtaných si myslí, že vzhľadom na nové výzvy mnohé súčasné ustanovenia nestačia na zaručenie sociálnej ochrany. Zreteľne to vidno, ak sa pozrieme na podnikovú úroveň. Čím je väčšia neharmonizovaná oblasť, tým je väčší predpoklad nerovnakého zaobchádzania pri rovnocennej práci. Čiastočne sa to chápe ako príležitosť, ak sa kontakt s „lepšími postupmi“ stane podnetom na lepšie pracovné podmienky v krajine pôvodu. Celkovo možno konštatovať, že nerovnaké pracovné podmienky, resp. zákonné úpravy v nejakom podniku predstavujú výzvu aj pre ostatné podniky. Diskusia o smernici o vysielaní pracovníkov prebieha na inom mieste. Tu je dôležité konštatovať, že sa bude zväčšovať nerovnosť, a tým budú pribúdať nezhody. V tejto oblasti má úlohu EÚ a národní zákonodarcovia, predovšetkým pri teraz nastávajúcom uplatňovaní smernice EÚ o službách, ale je to aj výzva pre sociálny dialóg v EÚ.

| 6.7 | Viac mobility zamestnancov v rámci cezhraničných zákaziek na poskytovanie služieb a väčšia neprehľadnosť pri vlastných právnych nárokoch spôsobuje väčšiu potrebu poradenských služieb. Toto poradenstvo sa musí zabezpečiť v celej EÚ. Dôležitým informačným základom je práca európskych informačných stredísk a vytvorenie databázy k otázkam zamestnancov, na ktorej sa intenzívne pracuje aj v EHSV. |
| --- | --- |

6.7

Viac mobility zamestnancov v rámci cezhraničných zákaziek na poskytovanie služieb a väčšia neprehľadnosť pri vlastných právnych nárokoch spôsobuje väčšiu potrebu poradenských služieb. Toto poradenstvo sa musí zabezpečiť v celej EÚ. Dôležitým informačným základom je práca európskych informačných stredísk a vytvorenie databázy k otázkam zamestnancov, na ktorej sa intenzívne pracuje aj v EHSV.

| 6.8 | Hodnotenie smernice EÚ o službách je z pohľadu spotrebiteľov nejednoznačné. Máme kritické ohlasy aj kladné hodnotenia. Z vyhodnotenia prieskumu vyplynulo, že akosť a právna istota sa hodnotí vysoko, ale že tieto aspekty smernica EÚ o službách podľa názoru opýtaných zodpovedajúco nepodporuje. So súčasným stavom ochrany spotrebiteľa je spokojných iba 23 %. |
| --- | --- |

6.8

Hodnotenie smernice EÚ o službách je z pohľadu spotrebiteľov nejednoznačné. Máme kritické ohlasy aj kladné hodnotenia. Z vyhodnotenia prieskumu vyplynulo, že akosť a právna istota sa hodnotí vysoko, ale že tieto aspekty smernica EÚ o službách podľa názoru opýtaných zodpovedajúco nepodporuje. So súčasným stavom ochrany spotrebiteľa je spokojných iba 23 %.

| 6.9 | V popredí sú obavy o právnu istotu a presadzovanie práva. Aj keď ostáva platnosť národných ustanovení o ochrane spotrebiteľov smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, 52 % si myslí, že národné ustanovenia budú v budúcnosti ohrozené. Respondenti si želajú jasné pravidlá pri poskytovaní záruky a pri ručení a rýchle uplatňovanie nárokov na náhradu škody. Tu sa jestvujúce pravidlá javia ako nedostačujúce, alebo prísne národné normy sa považujú v budúcej konkurencii za ohrozené. Rovnako dôležité je zaručenie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality (dobrovoľná certifikácia sa nestretáva s jednoznačným súhlasom) a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách). |
| --- | --- |

6.9

V popredí sú obavy o právnu istotu a presadzovanie práva. Aj keď ostáva platnosť národných ustanovení o ochrane spotrebiteľov smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, 52 % si myslí, že národné ustanovenia budú v budúcnosti ohrozené. Respondenti si želajú jasné pravidlá pri poskytovaní záruky a pri ručení a rýchle uplatňovanie nárokov na náhradu škody. Tu sa jestvujúce pravidlá javia ako nedostačujúce, alebo prísne národné normy sa považujú v budúcej konkurencii za ohrozené. Rovnako dôležité je zaručenie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality (dobrovoľná certifikácia sa nestretáva s jednoznačným súhlasom) a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách).

| 6.10 | Len máloktorí majú skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom resp. s cezhraničnou spoluprácou. Jestvujúce prístupy sú hodnotené väčšinou kladne, ale nepostačujú. Sú príliš slabé, málo pomáhajú pri presadzovaní práva a v komplexných prípadoch. |
| --- | --- |

6.10

Len máloktorí majú skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom resp. s cezhraničnou spoluprácou. Jestvujúce prístupy sú hodnotené väčšinou kladne, ale nepostačujú. Sú príliš slabé, málo pomáhajú pri presadzovaní práva a v komplexných prípadoch.

| 6.11 | Záujmy ochrany spotrebiteľa musia na vnútornom trhu so službami zohrávať väčšiu úlohu. Pozorovateľnému zneisteniu týkajúcemu sa právneho stavu pri cezhraničných službách sa musí čeliť informačnou stratégiou na úrovni členských štátov a EÚ. Nesmie sa podceňovať požiadavka na presné údaje o službe a poskytovateľovi. Na to treba dbať aj pri uplatňovaní smernice EÚ o službách. |
| --- | --- |

6.11

Záujmy ochrany spotrebiteľa musia na vnútornom trhu so službami zohrávať väčšiu úlohu. Pozorovateľnému zneisteniu týkajúcemu sa právneho stavu pri cezhraničných službách sa musí čeliť informačnou stratégiou na úrovni členských štátov a EÚ. Nesmie sa podceňovať požiadavka na presné údaje o službe a poskytovateľovi. Na to treba dbať aj pri uplatňovaní smernice EÚ o službách.

| 6.12 | EHSV sa v rámci Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a v úzkej spolupráci s odbornou sekciou pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo bude naďalej zaoberať účinkami vnútorného trhu so službami na rast obchodu so službami medzi členskými štátmi, ako aj na zamestnanosť a ochranu spotrebiteľov. Vychádzajúc z výsledkov predkladaného stanoviska je vhodné bližšie sledovať jednotlivé sektory/odvetvia a použiť pritom podstatné poznatky z prieskumu. |
| --- | --- |

6.12

EHSV sa v rámci Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a v úzkej spolupráci s odbornou sekciou pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo bude naďalej zaoberať účinkami vnútorného trhu so službami na rast obchodu so službami medzi členskými štátmi, ako aj na zamestnanosť a ochranu spotrebiteľov. Vychádzajúc z výsledkov predkladaného stanoviska je vhodné bližšie sledovať jednotlivé sektory/odvetvia a použiť pritom podstatné poznatky z prieskumu.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu.

1

(2)  CESE 137/2005, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005.

2

(3)  Porovnaj CESE 137/2005, bod 3.2, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005.

3

(4)  EHSV uskutočnil 19. septembra 2001 verejnú diskusiu o všeobecnej stratégii pre vnútorný trh a 24. mája 2004 verejnú diskusiu v rámci stanoviska k smernici EÚ o službách o šiestich ústredných otázkach, napríklad o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone povolania, o tzv. jedinom vybavovacom mieste, o postupoch štatistického zisťovania atď.

4

(5)  Služba je každá samostatná hospodárska činnosť podľa článku 50 Zmluvy o ES, pri ktorej má každé plnenie svoje recipročné hospodárske plnenie.

5

(6)  Táto správa sa očakáva počas portugalského predsedníctva Rady.

6

(7)  Poradný výbor pre vnútorný trh.

7

(8)  Zdrojom týchto a nasledujúcich údajov v bodoch 3.5 a 3.6 sú dokumenty Európskej komisie z rokov 2004 a 2005.

8

(9)  The Free Movement of Services within the EU, Kox et al, CPB report No 69, október 2004.

9

(10)  Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services, Copenhagen Economics, január 2005.

10

(11)  Napríklad štúdia na objednávku rakúskeho ministerstva hospodárstva a práce „Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies“, Viedeň 2006.

11

(12)  Jestvujú kritiky, ktoré treba brať vážne a ktoré ani tento prepočet nepovažujú za realistický.

12

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/21

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Normy kvality pre obsah, postupy a metódy sociálnych analýz dosahu z pohľadu sociálnych partnerov a iných zástupcov občianskej spoločnosti“

(2007/C 175/06)

V liste datovanom 19. septembra 2006 Jeho Excelencia, pán Wilhelm SCHÖNFELDER, mimoriadny a splnomocnený veľvyslanec, stály predstaviteľ Nemecka pri EÚ, požiadal v mene nemeckého predsedníctva Rady Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 3. mája 2007. Spravodajcom bol pán RETUREAU.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 31. mája) 102 hlasmi za, 3 hlasmi proti, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

Požiadavka o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Normy kvality pre obsah, postupy a metódy sociálnych analýz dosahu z pohľadu sociálnych partnerov a iných zástupcov občianskej spoločnosti“, sformulovaná nemeckým predsedníctvom, vyjadruje vôľu nemeckej vlády dať dôraz na zlepšenie právnych predpisov (better regulation) v spolupráci s portugalským a slovinským predsedníctvom a ako dosledovanie vyhlásenia šiestich predsedníctiev z roku 2004. Takto „odvolanie sa na štúdie dosahu (1) pre nové projekty bude dôležitým prvkom nemeckého akčného plánu so zreteľom na (...) zohľadnenie sociálnych ohlasov (...) od začiatku legislatívneho procesu“ (2)„Štúdiu dosahu možno jednoducho definovať ako metódu zameranú na identifikovanie pravdepodobných alebo skutočných účinkov určitého zásahu. Jej cieľom je zlepšiť databázu presvedčivých informácií, z ktorej sa čerpajú rozhodnutia, a tým zlepšiť kvalitu rozhodovania“ (3).

2.   Všeobecné pripomienky

Konferencia o sledovaní vývoja štúdií dosahu v Európskej únii, zorganizovaná 20. marca 2006 Európskou komisiou v Bruseli ukázala, že existuje široký konsenzus pre prehlásenie, že systém štúdií dosahu Európskej komisie spočíva na pevných princípoch a okrem toho, že tieto analýzy musia bližšie určiť hospodárske, sociálne a environmentálne následky (4). Štúdie dosahu boli zavedené v prvom rade v súvislosti so zlepšením regulačného rámca Európskej únie zdola nahor. Zohľadňovanie sociálneho rozmeru alebo dôsledkov komunitárnej legislatívy spadá pod dodržiavanie sociálneho programu. Európski občania očakávajú od Európy, že bude sociálna – alebo od jednotného trhu, že bude sociálne kompatibilný – a rôznymi spôsobmi vyjadrujú svoje želanie byť súčasťou procesu, ktorý ich priblíži k EÚ.

2.1   Iniciatíva Európskej komisie zameraná na implementáciu štúdií dosahu – krátka retrospektíva

Iniciatíva Európskej komisie z roku 2003 na zavedenie procesu hodnotenia dosahu pre všetky hlavné návrhy, to jest tie, ktoré boli uvedené v jej každoročnej politickej stratégii alebo jej pracovnom programe, sa zakladá na fakte, že tieto návrhy by mohli byť predmetom štúdie dosahu „pretože majú hospodárske, sociálne a/alebo environmentálne dôsledky a pretože ich implementácia si vyžaduje nejaké regulačné opatrenie“ (5) Táto iniciatíva začala s cieľom postupne integrovať štúdie dosahu do legislatívneho procesu s platnosťou od roku 2005. (6)

Od roku 2003 bolo o štúdiách dosahu povedané veľa vo všeobecnosti, ale málo bolo povedané konkrétne o sociálnych aspektoch týchto štúdií.

2.2   Sociálne aspekty štúdií dosahu – stručný prehľad činnosti Európskej komisie

| 2.2.1 | Je celkom logické, že generálne riaditeľstvá EK pre vzdelanie a kultúru a pre zamestnanosť, sociálne veci a rovnosť šancí zahrnuli sociálne aspekty do svojich štúdií dosahu. Okrem toho „princíp pomernej analýzy“
   (7) spôsobuje rozdiely v stupni integrácie sociálnych prvkov v iných oblastiach. Toto vyvoláva otázku, či je vhodné posudzovať sociálne aspekty (vrátane bodov týkajúcich sa Európskeho sociálneho programu) ako hlavné kritérium (bottom line), teda aj v prípade návrhov, ktoré sa netýkajú sociálnych otázok alebo ktorých sociálne dôsledky budú pravdepodobne slabšie. Z empirického hľadiska štúdia, ktorú urobil l' Istituto per la ricerca sociale (pozri poznámku pod čiarou na strane 4) ukázala, že „štúdie dosahu, ktoré neberú do úvahy sociálne aspekty, majú tendenciu sústreďovať sa na hospodársky sektor. Jedna tretina týchto štúdií nezahŕňa sociálne aspekty, alebo ich spomína iba okrajovo“ (8). |
| --- | --- |

2.2.1

Je celkom logické, že generálne riaditeľstvá EK pre vzdelanie a kultúru a pre zamestnanosť, sociálne veci a rovnosť šancí zahrnuli sociálne aspekty do svojich štúdií dosahu. Okrem toho „princíp pomernej analýzy“
   (7) spôsobuje rozdiely v stupni integrácie sociálnych prvkov v iných oblastiach. Toto vyvoláva otázku, či je vhodné posudzovať sociálne aspekty (vrátane bodov týkajúcich sa Európskeho sociálneho programu) ako hlavné kritérium (bottom line), teda aj v prípade návrhov, ktoré sa netýkajú sociálnych otázok alebo ktorých sociálne dôsledky budú pravdepodobne slabšie. Z empirického hľadiska štúdia, ktorú urobil l' Istituto per la ricerca sociale (pozri poznámku pod čiarou na strane 4) ukázala, že „štúdie dosahu, ktoré neberú do úvahy sociálne aspekty, majú tendenciu sústreďovať sa na hospodársky sektor. Jedna tretina týchto štúdií nezahŕňa sociálne aspekty, alebo ich spomína iba okrajovo“ (8).

| 2.2.2 | Je jasné, že „keď je sociálny význam opatrenia samozrejmý (...), sociálne aspekty sa značne zohľadňujú a sú dosť rozvinuté v celej štúdii dosahu“ (9)„Otázka zamestnanosti sa potom jasne vynára ako najviac opakovaný a najväčšmi zdôrazňovaný sociálny dôsledok“ (10). |
| --- | --- |

2.2.2

Je jasné, že „keď je sociálny význam opatrenia samozrejmý (...), sociálne aspekty sa značne zohľadňujú a sú dosť rozvinuté v celej štúdii dosahu“ (9)„Otázka zamestnanosti sa potom jasne vynára ako najviac opakovaný a najväčšmi zdôrazňovaný sociálny dôsledok“ (10).

| 2.2.3 | Podľa l'Istituto per la ricerca sociale„stupeň zohľadňovania sociálnych prvkov nie je nevyhnutne ‚priamo úmerný’ (...) k politickému obsahu a jeho prípadným dôsledkom. (...) Tieto dosahy sú veľmi často opísané len všeobecne(...)“ a „zakladajú sa na bežných hypotézach (...). O týchto vzťahoch sa zriedka diskutuje vzhľadom na špecifický obsah opatrenia, cieľové obyvateľstvo a príslušné teritoriálne zóny, konkrétna voľba politických nástrojov a účinok procesu implementácie“ (11) Štúdia, ktorú vypracoval spomenutý inštitút, ukázala aj to, že „viaceré štúdie dosahu nepredpokladajú vzájomný vzťah s inými oblasťami činnosti alebo politikou EÚ“. Analýzy dosahu predstavujú vážnu záťaž, ale nesmú mať medzery ani byť povrchné, lebo ich slabé stránky by mohli spochybniť hodnotu legislatívy. |
| --- | --- |

2.2.3

Podľa l'Istituto per la ricerca sociale„stupeň zohľadňovania sociálnych prvkov nie je nevyhnutne ‚priamo úmerný’ (...) k politickému obsahu a jeho prípadným dôsledkom. (...) Tieto dosahy sú veľmi často opísané len všeobecne(...)“ a „zakladajú sa na bežných hypotézach (...). O týchto vzťahoch sa zriedka diskutuje vzhľadom na špecifický obsah opatrenia, cieľové obyvateľstvo a príslušné teritoriálne zóny, konkrétna voľba politických nástrojov a účinok procesu implementácie“ (11) Štúdia, ktorú vypracoval spomenutý inštitút, ukázala aj to, že „viaceré štúdie dosahu nepredpokladajú vzájomný vzťah s inými oblasťami činnosti alebo politikou EÚ“. Analýzy dosahu predstavujú vážnu záťaž, ale nesmú mať medzery ani byť povrchné, lebo ich slabé stránky by mohli spochybniť hodnotu legislatívy.

2.3   Úloha zainteresovaných strán pri vypracovávaní štúdií dosahu

| 2.3.1 | Hodnotenie dosahu legislatívneho návrhu nie je otázkou „zaškrtávania okienok“. Hodnotenie musí byť aj monitorované, ideálne je, ak sa to deje v úzkej spolupráci s používateľmi zákona, najmä tými, ktorých sa bude najviac týkať. Keďže sociálny rozmer je jedným z troch hodnotiacich kritérií pre politiky EÚ, bolo by potrebné zorganizovať štandardný postup – jednoduchý a transparentný – na zber cielených príspevkov v súvislosti so štúdiami dosahu. V tejto súvislosti možno spomenúť niekoľko možností:






  — | konzultácia prostredníctvom internetu: on-line konzultácia vo veľkom rozsahu nie je vhodná pre špecifické právne návrhy so sociálnymi dôsledkami. Konzultácie on-line sa musia obmedziť na tých, ktorí sú na veci priamo zainteresovaní.. Cielená konzultácia si vyžaduje vytvorenie tematickej siete (virtuálne spoločenstvá pre tematické štúdie dosahu?) a minimálnej úrovne štruktúry a koordinácie ako aj monitorovanie. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Hodnotenie dosahu legislatívneho návrhu nie je otázkou „zaškrtávania okienok“. Hodnotenie musí byť aj monitorované, ideálne je, ak sa to deje v úzkej spolupráci s používateľmi zákona, najmä tými, ktorých sa bude najviac týkať. Keďže sociálny rozmer je jedným z troch hodnotiacich kritérií pre politiky EÚ, bolo by potrebné zorganizovať štandardný postup – jednoduchý a transparentný – na zber cielených príspevkov v súvislosti so štúdiami dosahu. V tejto súvislosti možno spomenúť niekoľko možností:

—

konzultácia prostredníctvom internetu: on-line konzultácia vo veľkom rozsahu nie je vhodná pre špecifické právne návrhy so sociálnymi dôsledkami. Konzultácie on-line sa musia obmedziť na tých, ktorí sú na veci priamo zainteresovaní.. Cielená konzultácia si vyžaduje vytvorenie tematickej siete (virtuálne spoločenstvá pre tematické štúdie dosahu?) a minimálnej úrovne štruktúry a koordinácie ako aj monitorovanie.

| — | konzultácie prostredníctvom fór zainteresovaných strán: z dôvodu nedostatku času by táto možnosť nemusela ponúknuť potrebný stupeň presnosti; |
| --- | --- |

—

konzultácie prostredníctvom fór zainteresovaných strán: z dôvodu nedostatku času by táto možnosť nemusela ponúknuť potrebný stupeň presnosti;

| — | konzultácia pomocou oficiálnych poradenských platforiem: tu vzniká otázka zapojenia orgánov ako Európsky hospodársky a sociálny výbor do procesu štúdií sociálneho dosahu (táto poznámka platí rovnako aj pre štúdie dosahu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja). Tieto orgány boli zriadené kvôli tomu, aby dohliadali na pluralitu záujmov a súvzťažnosť medzi jednotlivými opatreniami; |
| --- | --- |

—

konzultácia pomocou oficiálnych poradenských platforiem: tu vzniká otázka zapojenia orgánov ako Európsky hospodársky a sociálny výbor do procesu štúdií sociálneho dosahu (táto poznámka platí rovnako aj pre štúdie dosahu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja). Tieto orgány boli zriadené kvôli tomu, aby dohliadali na pluralitu záujmov a súvzťažnosť medzi jednotlivými opatreniami;

| — | konzultácia zameraná na zainteresované strany: vypracovanie tohto stanoviska odporúčalo niekoľko organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

konzultácia zameraná na zainteresované strany: vypracovanie tohto stanoviska odporúčalo niekoľko organizácií občianskej spoločnosti.

3.   Základné metodologické aspekty

| 3.1 | Ak máme stanoviť, akú metodológiu možno odporučiť, je potrebné položiť si niekoľko otázok:






  — | Aká je momentálna situácia, teda čo dosiahla Európska komisia pokiaľ ide o zahrnutie sociálnych aspektov do svojich štúdií dosahu? |
| --- | --- | --- |

3.1

Ak máme stanoviť, akú metodológiu možno odporučiť, je potrebné položiť si niekoľko otázok:

—

Aká je momentálna situácia, teda čo dosiahla Európska komisia pokiaľ ide o zahrnutie sociálnych aspektov do svojich štúdií dosahu?

| — | Je štúdia dosahu určitého projektu uplatniteľná na všetky legislatívne návrhy alebo každý projekt si vyžaduje štúdiu ad hoc? |
| --- | --- |

—

Je štúdia dosahu určitého projektu uplatniteľná na všetky legislatívne návrhy alebo každý projekt si vyžaduje štúdiu ad hoc?

| — | Aká je úloha zainteresovaných subjektov? Ako ich čo najlepšie zapojiť do procesu? |
| --- | --- |

—

Aká je úloha zainteresovaných subjektov? Ako ich čo najlepšie zapojiť do procesu?

| — | Aká by mohla byť úloha Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ako združenia zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti a ako strategicky ideálne situovaného centra („hub“) pre vytváranie kontaktov a sietí? |
| --- | --- |

—

Aká by mohla byť úloha Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ako združenia zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti a ako strategicky ideálne situovaného centra („hub“) pre vytváranie kontaktov a sietí?

| — | Do akej miery Komisia zohľadnila prínos sociálnych partnerov a hlavných mimovládnych organizácií v štúdiách sociálneho dosahu svojich návrhov? Ako ich zapojiť čo najlepšie ? |
| --- | --- |

—

Do akej miery Komisia zohľadnila prínos sociálnych partnerov a hlavných mimovládnych organizácií v štúdiách sociálneho dosahu svojich návrhov? Ako ich zapojiť čo najlepšie ?

| — | Nebolo by vhodné uvažovať o presnejšom kódexe správania než akýv súčasnosti používa Komisia alebo o etických pravidlách pre vypracovanie takýchto štúdií sociálneho dosahu? |
| --- | --- |

—

Nebolo by vhodné uvažovať o presnejšom kódexe správania než akýv súčasnosti používa Komisia alebo o etických pravidlách pre vypracovanie takýchto štúdií sociálneho dosahu?

| — | Aké by mali byť spôsoby vypracovania štúdií sociálneho dosahu (interné spracovanie alebo externalizácia pomocou verejných súťaží, ak áno, potom podľa akých kritérií)? |
| --- | --- |

—

Aké by mali byť spôsoby vypracovania štúdií sociálneho dosahu (interné spracovanie alebo externalizácia pomocou verejných súťaží, ak áno, potom podľa akých kritérií)?

4.   Vnútorné aspekty

| 4.1 | Vzhľadom na zložitosť a význam hodnotenia sociálnych dôsledkov legislatívnych návrhov by sa všetky zainteresované subjekty, tak sociálni partneri, ako aj zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, mali zamyslieť nad nasledujúcimi metodologickými otázkami:






  — | Akú formu a aký rámec by mala mať taká štúdia? |
| --- | --- | --- |

4.1

Vzhľadom na zložitosť a význam hodnotenia sociálnych dôsledkov legislatívnych návrhov by sa všetky zainteresované subjekty, tak sociálni partneri, ako aj zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, mali zamyslieť nad nasledujúcimi metodologickými otázkami:

—

Akú formu a aký rámec by mala mať taká štúdia?

| — | Pokrýva táto štúdia veľký rozsah tém (napríklad „Lepšia tvorba právnych predpisov“, „Zelená kniha o vyrovnávaní právnych konfliktov v manželských veciach, zaoberajúca sa najmä otázkou súdnej právomoci a vzájomného uznávania“), alebo by sa mala sústrediť na témy s jednoznačne sociálnym obsahom (napríklad prístavné služby, námorná bezpečnosť, Zelená kniha o modernizácii pracovného práva)? |
| --- | --- |

—

Pokrýva táto štúdia veľký rozsah tém (napríklad „Lepšia tvorba právnych predpisov“, „Zelená kniha o vyrovnávaní právnych konfliktov v manželských veciach, zaoberajúca sa najmä otázkou súdnej právomoci a vzájomného uznávania“), alebo by sa mala sústrediť na témy s jednoznačne sociálnym obsahom (napríklad prístavné služby, námorná bezpečnosť, Zelená kniha o modernizácii pracovného práva)?

| — | Čo to znamená pre prípravné práce a samotné vypracovanie? |
| --- | --- |

—

Čo to znamená pre prípravné práce a samotné vypracovanie?

| — | Vzhľadom na potrebu „vedeckého“ prístupu (v titule je zmienka o „normách kvality“), je potrebné stanoviť implicitné normy založené na konkrétnych prípadoch a skúsenostiach, alebo je potrebné také normy najskôr vypracovať? |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na potrebu „vedeckého“ prístupu (v titule je zmienka o „normách kvality“), je potrebné stanoviť implicitné normy založené na konkrétnych prípadoch a skúsenostiach, alebo je potrebné také normy najskôr vypracovať?

| 4.2 | Verejná diskusia vo výbore ponúkla príležitosť mimovládnym sociálnym organizáciám, sociálnym partnerom a iným subjektom organizovanej občianskej spoločnosti, aby vyjadrili svoj názor a prediskutovali návrh stanoviska s cieľom doručiť jasné posolstvo európskym inštitúciám všeobecne a Európskej komisii konkrétne. |
| --- | --- |

4.2

Verejná diskusia vo výbore ponúkla príležitosť mimovládnym sociálnym organizáciám, sociálnym partnerom a iným subjektom organizovanej občianskej spoločnosti, aby vyjadrili svoj názor a prediskutovali návrh stanoviska s cieľom doručiť jasné posolstvo európskym inštitúciám všeobecne a Európskej komisii konkrétne.

| 4.3 | A napokon vzhľadom na to, že štúdie sociálneho dosahu nadobúdajú popredný význam v procese prijímania rozhodnutí EÚ, výbor by mal predložiť návrhy o tom, ako docieliť zlepšenia a ako vhodnejšie zapájať organizácie občianskej spoločnosti do tohto procesu. |
| --- | --- |

4.3

A napokon vzhľadom na to, že štúdie sociálneho dosahu nadobúdajú popredný význam v procese prijímania rozhodnutí EÚ, výbor by mal predložiť návrhy o tom, ako docieliť zlepšenia a ako vhodnejšie zapájať organizácie občianskej spoločnosti do tohto procesu.

5.   Sociálne ukazovatele: všeobecné aspekty a metodologické problémy

| 5.1 | Existuje viacero systémov sociálnych ukazovateľov na národnej aj medzinárodnej úrovni, ale je potrebné overiť ich platnosť a ich vhodnosť pre špecifické potreby analýz dosahu. |
| --- | --- |

5.1

Existuje viacero systémov sociálnych ukazovateľov na národnej aj medzinárodnej úrovni, ale je potrebné overiť ich platnosť a ich vhodnosť pre špecifické potreby analýz dosahu.

| 5.2 | Tieto indikátory sa za posledných tridsať rokov začali vypracovávať v niekoľkých krajinách s cieľom zhodnotiť príležitosti a dôsledky hospodárskej politiky ináč než len ako jednoduché kvantitatívne údaje, s cieľom „viesť“ sociálny rozvoj súbežne s hospodárskym rozvojom a získať prostriedky na hodnotenie sociálneho blahobytu a jeho vývoja. |
| --- | --- |

5.2

Tieto indikátory sa za posledných tridsať rokov začali vypracovávať v niekoľkých krajinách s cieľom zhodnotiť príležitosti a dôsledky hospodárskej politiky ináč než len ako jednoduché kvantitatívne údaje, s cieľom „viesť“ sociálny rozvoj súbežne s hospodárskym rozvojom a získať prostriedky na hodnotenie sociálneho blahobytu a jeho vývoja.

| 5.3 | Vyústilo to do dôležitého vývoja sociálnych štatistík, v prvom rade pokiaľ ide o základné kolektívne funkcie: vzdelanie, zdravie, sociálna ochrana, životné prostredie, bývanie, doprava, výskum, nezamestnanosť, atď. Ale sociálne ukazovatele z toho nevyplývajú automaticky. Tieto údaje musia byť zoradené, zhrnuté a správne interpretované. |
| --- | --- |

5.3

Vyústilo to do dôležitého vývoja sociálnych štatistík, v prvom rade pokiaľ ide o základné kolektívne funkcie: vzdelanie, zdravie, sociálna ochrana, životné prostredie, bývanie, doprava, výskum, nezamestnanosť, atď. Ale sociálne ukazovatele z toho nevyplývajú automaticky. Tieto údaje musia byť zoradené, zhrnuté a správne interpretované.

| 5.4 | Ukazovateľ je iba „štatistika, ktorej sa priraďuje konkrétny význam vzhľadom na poznanie, posúdenie a/alebo konanie.“ [pozn. prekl.: neoficiálny preklad] (12) Z hľadiska analýz dosahu nejde iba o zostavovanie sociálnych štatistík pre jednotlivé krajiny a z rôznych zdrojov, ale je potrebné dať týmto údajom aj formu s cieľom zhodnotiť stav vecí vo zvolených témach podľa stupňa ich vhodnosti pre analýzu dosahu. |
| --- | --- |

5.4

Ukazovateľ je iba „štatistika, ktorej sa priraďuje konkrétny význam vzhľadom na poznanie, posúdenie a/alebo konanie.“ [pozn. prekl.: neoficiálny preklad] (12) Z hľadiska analýz dosahu nejde iba o zostavovanie sociálnych štatistík pre jednotlivé krajiny a z rôznych zdrojov, ale je potrebné dať týmto údajom aj formu s cieľom zhodnotiť stav vecí vo zvolených témach podľa stupňa ich vhodnosti pre analýzu dosahu.

| 5.5 | Je celkom možné, že v niektorých oblastiach sú k dispozícii iba fragmentárne štúdie a prieskumy a že nie je možné vykonať analýzu nákladov a ziskov; je napríklad známe, že niektoré kategórie pesticídov majú škodlivý vplyv na zdravie človeka a že ich nahromadenie od určitej hraničnej hodnoty vyvoláva vážne choroby. Hoci rozhodnutie o zníženom používaní chemických pesticídov bude mať kladný vplyv na zdravie obyvateľstva a pracovníkov, ktorí s týmito pesticídmi pracujú, nemožno v rámci jednej príslušnej štúdie dosahu podať presné čísla o dlhodobých výhodách vyplývajúcich z tohto opatrenia. |
| --- | --- |

5.5

Je celkom možné, že v niektorých oblastiach sú k dispozícii iba fragmentárne štúdie a prieskumy a že nie je možné vykonať analýzu nákladov a ziskov; je napríklad známe, že niektoré kategórie pesticídov majú škodlivý vplyv na zdravie človeka a že ich nahromadenie od určitej hraničnej hodnoty vyvoláva vážne choroby. Hoci rozhodnutie o zníženom používaní chemických pesticídov bude mať kladný vplyv na zdravie obyvateľstva a pracovníkov, ktorí s týmito pesticídmi pracujú, nemožno v rámci jednej príslušnej štúdie dosahu podať presné čísla o dlhodobých výhodách vyplývajúcich z tohto opatrenia.

| 5.6 | Je však jasné, že sociálny rozmer „zdravie“ odôvodňuje navrhované opatrenie a značne zosilňuje hospodárske zdôvodnenie (zníženie nákladov na výrobu pre poľnohospodárstvo a z toho vyplývajúce zvýšenie konkurencieschopnosti). Okrem toho môže tento návrh evokovať základné právo na zdravé životné prostredie. |
| --- | --- |

5.6

Je však jasné, že sociálny rozmer „zdravie“ odôvodňuje navrhované opatrenie a značne zosilňuje hospodárske zdôvodnenie (zníženie nákladov na výrobu pre poľnohospodárstvo a z toho vyplývajúce zvýšenie konkurencieschopnosti). Okrem toho môže tento návrh evokovať základné právo na zdravé životné prostredie.

| 5.7 | V praxi teraz disponujeme značným množstvom sociálnych štatistík, ktoré sa odlišujú pokiaľ ide o meniacu sa aktuálnosť verejných diskusií v rôznych krajinách (napríklad pracovné podmienky, zamestnanosť mladých a starých, zamestnanosť žien, kriminalita, nerovnosť príjmov, diskriminácia v zamestnaní, delokalizácie podnikov); ale z množstva štatistických údajov bolo až donedávna vyvodených málo sociálnych ukazovateľov, teraz sú však našťastie opäť veľmi aktuálne v novej sociálno-ekonomickej klíme, v ktorej žijeme posledných desať rokov, kde sa v sociálnej politike znovu kladie dôraz na úlohu štátu a reguláciu trhu. |
| --- | --- |

5.7

V praxi teraz disponujeme značným množstvom sociálnych štatistík, ktoré sa odlišujú pokiaľ ide o meniacu sa aktuálnosť verejných diskusií v rôznych krajinách (napríklad pracovné podmienky, zamestnanosť mladých a starých, zamestnanosť žien, kriminalita, nerovnosť príjmov, diskriminácia v zamestnaní, delokalizácie podnikov); ale z množstva štatistických údajov bolo až donedávna vyvodených málo sociálnych ukazovateľov, teraz sú však našťastie opäť veľmi aktuálne v novej sociálno-ekonomickej klíme, v ktorej žijeme posledných desať rokov, kde sa v sociálnej politike znovu kladie dôraz na úlohu štátu a reguláciu trhu.

| 5.8 | Ale tieto sociálne ukazovatele nie sú vždy dosť užitočné, ak zostávajú osamotené. Viac zmyslu nadobúdajú, ak sa integrujú vo väčšom kontexte, teda v kontexte sociálneho a hospodárskeho rozvoja alebo trvalo udržateľného rozvoja; ich zdroje sú rôzne; nepochádzajú iba z ústredných orgánov štátu, ale aj z mimovládnych organizácií, z „klubov“ expertov (veľkých nadácií think tanks); prezentácia týchto ukazovateľov je tiež veľmi rôznorodá, od výberu štatistík až po tematické ankety a hromadenie dát s cieľom vytvoriť zložené tematické alebo všeobecné ukazovatele. |
| --- | --- |

5.8

Ale tieto sociálne ukazovatele nie sú vždy dosť užitočné, ak zostávajú osamotené. Viac zmyslu nadobúdajú, ak sa integrujú vo väčšom kontexte, teda v kontexte sociálneho a hospodárskeho rozvoja alebo trvalo udržateľného rozvoja; ich zdroje sú rôzne; nepochádzajú iba z ústredných orgánov štátu, ale aj z mimovládnych organizácií, z „klubov“ expertov (veľkých nadácií think tanks); prezentácia týchto ukazovateľov je tiež veľmi rôznorodá, od výberu štatistík až po tematické ankety a hromadenie dát s cieľom vytvoriť zložené tematické alebo všeobecné ukazovatele.

| 5.9 | Niekoľko medzinárodných organizácií publikuje ukazovatele a sociálne štatistiky a uskutočňuje porovnania medzi svojimi členskými štátmi. Základné organizácie, na ktoré sa možno v tejto veci obrátiť, a ktoré sú významné pre členské štáty EÚ, sú (ich poradie nie je uvedené podľa dôležitosti) OECD, UNDP, Európska komisia, najmä Eurostat, UNESCO, Svetová banka a MOP. |
| --- | --- |

5.9

Niekoľko medzinárodných organizácií publikuje ukazovatele a sociálne štatistiky a uskutočňuje porovnania medzi svojimi členskými štátmi. Základné organizácie, na ktoré sa možno v tejto veci obrátiť, a ktoré sú významné pre členské štáty EÚ, sú (ich poradie nie je uvedené podľa dôležitosti) OECD, UNDP, Európska komisia, najmä Eurostat, UNESCO, Svetová banka a MOP.

| 5.10 | Práve tieto rôznorodé zdroje znamenajú problém pre kvalitu štatistík(všetky krajiny nemajú rozvinuté štatistické úrady), ďalším problémom je ich porovnateľnosť a harmonizácia konceptov. „voľba indikátorov, ktoré slúžia na meranie sociálnej konvergencie krajín EÚ znamená skutočný politický problém. Ukazovatele, používané na porovnávanie, nie sú neutrálne: odrážajú poradie priorít a niekedy predstavy želaného stavu spoločnosti, ktoré sa môžu v jednotlivých členských štátoch právom odlišovať. Príklad s nezamestnanosťou ukazuje, že niektoré ukazovatele môžu mať konkrétne, ba až negatívne účinky na politickú orientáciu (13) Je však potrebné konštatovať, že vytváranie ukazovateľov je ponechané výlučne technikom.“ (14) |
| --- | --- |

5.10

Práve tieto rôznorodé zdroje znamenajú problém pre kvalitu štatistík(všetky krajiny nemajú rozvinuté štatistické úrady), ďalším problémom je ich porovnateľnosť a harmonizácia konceptov. „voľba indikátorov, ktoré slúžia na meranie sociálnej konvergencie krajín EÚ znamená skutočný politický problém. Ukazovatele, používané na porovnávanie, nie sú neutrálne: odrážajú poradie priorít a niekedy predstavy želaného stavu spoločnosti, ktoré sa môžu v jednotlivých členských štátoch právom odlišovať. Príklad s nezamestnanosťou ukazuje, že niektoré ukazovatele môžu mať konkrétne, ba až negatívne účinky na politickú orientáciu (13) Je však potrebné konštatovať, že vytváranie ukazovateľov je ponechané výlučne technikom.“ (14)

| 5.11 | Kritika HDP a rastu ako indikátorov sociálneho blahobytu sa rozvinula hlavne v UNDP, ktorý vyvinul svoj vlastný indikátor – HDI (Human Development Index = Indikátor ľudského rozvoja), hlavne na podnet prác Omorto Kumar Shena o chudobe, hlade a demokracii a jeho kritickej analýzy používania výlučne hospodárskych, kvantitatívnych ukazovateľov, za ktoré získal Nobelovu cenu. |
| --- | --- |

5.11

Kritika HDP a rastu ako indikátorov sociálneho blahobytu sa rozvinula hlavne v UNDP, ktorý vyvinul svoj vlastný indikátor – HDI (Human Development Index = Indikátor ľudského rozvoja), hlavne na podnet prác Omorto Kumar Shena o chudobe, hlade a demokracii a jeho kritickej analýzy používania výlučne hospodárskych, kvantitatívnych ukazovateľov, za ktoré získal Nobelovu cenu.

| 5.12 | Údaje o prístupe k pitnej vode, gramotnosti mužov a žien, zdravotnom systéme a o výsledkoch boja proti pandémiám, o účasti na demokratickom procese, rodových otázkach a dĺžke života, prenatálnej a natálnej úmrtnosti sú všetky dôležité pre zhodnotenie úrovne blahobytu spoločnosti, ako aj zhodnotenie životného prostredia. Tieto údaje však priamo nesúvisia s HDP. |
| --- | --- |

5.12

Údaje o prístupe k pitnej vode, gramotnosti mužov a žien, zdravotnom systéme a o výsledkoch boja proti pandémiám, o účasti na demokratickom procese, rodových otázkach a dĺžke života, prenatálnej a natálnej úmrtnosti sú všetky dôležité pre zhodnotenie úrovne blahobytu spoločnosti, ako aj zhodnotenie životného prostredia. Tieto údaje však priamo nesúvisia s HDP.

| 5.13 | Prvé ukazovatele HDI zo strany UNDP vyvolali veľké diskusie a protirečenia, pretože „bohaté“ krajiny neboli v niektorých prípadoch zďaleka na popredných miestach v hodnotení „hrubého národného šťastia“. Ale tento ukazovateľ sa predsa len stal najmenej spornou alternatívou voči čisto hospodárskym ukazovateľom z dôvodu svojej obsažnosti(vzdelanie, očakávaná dĺžka života a príjmy upravené s prihliadnutím na chudobu). |
| --- | --- |

5.13

Prvé ukazovatele HDI zo strany UNDP vyvolali veľké diskusie a protirečenia, pretože „bohaté“ krajiny neboli v niektorých prípadoch zďaleka na popredných miestach v hodnotení „hrubého národného šťastia“. Ale tento ukazovateľ sa predsa len stal najmenej spornou alternatívou voči čisto hospodárskym ukazovateľom z dôvodu svojej obsažnosti(vzdelanie, očakávaná dĺžka života a príjmy upravené s prihliadnutím na chudobu).

| 5.14 | Sociálne štatistiky dopĺňajú hospodárske štatistiky a dôležitosť, akú sociálnym otázkam pripisuje verejnosť, im dáva politický význam, ktorý musia vlády jednotlivých štátov rešpektovať. |
| --- | --- |

5.14

Sociálne štatistiky dopĺňajú hospodárske štatistiky a dôležitosť, akú sociálnym otázkam pripisuje verejnosť, im dáva politický význam, ktorý musia vlády jednotlivých štátov rešpektovať.

| 5.15 | Okrem prísne ekonomického myslenia a krátkodobých alebo strednodobých finančných výhľadov je potrebné pri prekážkach objektívne zdôrazniť aj rôznorodosť sociálnych otázok a ťažkosti spojené s ich vzájomným prepojením a stanovovaním ich množstva vzhľadom na začlenenie týchto otázok do hlavných smerov hospodárskej politiky. |
| --- | --- |

5.15

Okrem prísne ekonomického myslenia a krátkodobých alebo strednodobých finančných výhľadov je potrebné pri prekážkach objektívne zdôrazniť aj rôznorodosť sociálnych otázok a ťažkosti spojené s ich vzájomným prepojením a stanovovaním ich množstva vzhľadom na začlenenie týchto otázok do hlavných smerov hospodárskej politiky.

| 5.16 | Intuitívne by sme mohli dôjsť k rovnakým záverom pre stanovenie environmentálnych ukazovateľov zameraných na opätovnú integráciu vonkajších faktorov do hospodárskeho rastu. Keby štúdia dosahu spojila všetky sociálne a environmentálne faktory, ktoré, ako už vieme, prevažujú nad hospodársko-finančnými faktormi, rast súvisiaci s deforestáciou primárneho lesa by v podstate mal viesť k zamietnutiu tohto modelu rastu.. Ale je extrémne ťažké finančne vyčísliť také vonkajšie faktory, akými sú klimatické zmeny, strata biodiverzity, osud ľudí, ktorí žijú zo zberu alebo využívania liečivých rastlín, rýchle vyčerpávanie a následná erózia pôdy., Hoci krátkodobá bilancia by sa mohla zdať veľmi pozitívna, z dlhodobého hľadiska, ak budú začlenené aj vonkajšie faktory, bude veľmi negatívna, nielen pre región daných krajín, ale aj pre celú planétu. |
| --- | --- |

5.16

Intuitívne by sme mohli dôjsť k rovnakým záverom pre stanovenie environmentálnych ukazovateľov zameraných na opätovnú integráciu vonkajších faktorov do hospodárskeho rastu. Keby štúdia dosahu spojila všetky sociálne a environmentálne faktory, ktoré, ako už vieme, prevažujú nad hospodársko-finančnými faktormi, rast súvisiaci s deforestáciou primárneho lesa by v podstate mal viesť k zamietnutiu tohto modelu rastu.. Ale je extrémne ťažké finančne vyčísliť také vonkajšie faktory, akými sú klimatické zmeny, strata biodiverzity, osud ľudí, ktorí žijú zo zberu alebo využívania liečivých rastlín, rýchle vyčerpávanie a následná erózia pôdy., Hoci krátkodobá bilancia by sa mohla zdať veľmi pozitívna, z dlhodobého hľadiska, ak budú začlenené aj vonkajšie faktory, bude veľmi negatívna, nielen pre región daných krajín, ale aj pre celú planétu.

| 5.17 | Činnosť, ktorá je v pozadí početných hodnotení „lepšej tvorby právnych predpisov“ pokiaľ ide o bilanciu nákladov a ziskov a ktorá sa vykonáva v štúdiách dosahu Spoločenstva, ukazuje objektívne hranice sociálnych a environmentálnych rozmerov dosahu. (15) Hoci na zhodnotenie sociálneho dosahu možno použiť relevantný ukazovateľ (napríklad počet stratených pracovných miest alebo nedostatok príležitostí na opätovné zamestnanie), samotný sociálny dosah nie je nevyhnutne určujúcim faktorom v procese politického rozhodovania. Toto rozhodovanie často zahŕňa prvky, ktoré je ťažko kvantifikovať, najmä keď štúdie dosahu vychádzajú z krátkodobého, v lepšom prípade strednodobého peňažného hľadiska. Dlhodobé dôsledky je ešte ťažšie zachytiť a ako zhodnotiť očakávaný peňažný príjem zo zníženej úmrtnosti spojenej so znečisťovaním z námorných pohonných látok? (16) |
| --- | --- |

5.17

Činnosť, ktorá je v pozadí početných hodnotení „lepšej tvorby právnych predpisov“ pokiaľ ide o bilanciu nákladov a ziskov a ktorá sa vykonáva v štúdiách dosahu Spoločenstva, ukazuje objektívne hranice sociálnych a environmentálnych rozmerov dosahu. (15) Hoci na zhodnotenie sociálneho dosahu možno použiť relevantný ukazovateľ (napríklad počet stratených pracovných miest alebo nedostatok príležitostí na opätovné zamestnanie), samotný sociálny dosah nie je nevyhnutne určujúcim faktorom v procese politického rozhodovania. Toto rozhodovanie často zahŕňa prvky, ktoré je ťažko kvantifikovať, najmä keď štúdie dosahu vychádzajú z krátkodobého, v lepšom prípade strednodobého peňažného hľadiska. Dlhodobé dôsledky je ešte ťažšie zachytiť a ako zhodnotiť očakávaný peňažný príjem zo zníženej úmrtnosti spojenej so znečisťovaním z námorných pohonných látok? (16)

| 5.18 | A nakoniec treba podotknúť, že sociálna diskusia používa pojmy, ktoré sú niekedy iba nepresne definované. Napríklad ukazovateľ flexikurity by bol definovaný v rôznych krajinách rôzne, alebo v závislosti od toho, či sa zakladá na existujúcich skúsenostiach, alebo na túžbe dostať tento pojem na európsku (17) alebo národnú úroveň s odkazom na „národné“ modely vypracované v konkrétnom kontexte, ktoré je ťažko transponovať do iného sociálneho prostredia. Aké prvky by bolo treba vziať do úvahy a predovšetkým akú hodnotu, pozitívnu, alebo negatívnu, im treba priradiť? „Zahrnutie alebo vylúčenie určitých ukazovateľov môže odhaliť skryté hodnoty a ideológie“ (18) A pri zostavovaní zložených indikátorov je problém ešte znásobený: ktoré indikátory treba zahrnúť, aký koeficient by im mal byť priradený, aký je skutočný význam získaného zloženého ukazovateľa? |
| --- | --- |

5.18

A nakoniec treba podotknúť, že sociálna diskusia používa pojmy, ktoré sú niekedy iba nepresne definované. Napríklad ukazovateľ flexikurity by bol definovaný v rôznych krajinách rôzne, alebo v závislosti od toho, či sa zakladá na existujúcich skúsenostiach, alebo na túžbe dostať tento pojem na európsku (17) alebo národnú úroveň s odkazom na „národné“ modely vypracované v konkrétnom kontexte, ktoré je ťažko transponovať do iného sociálneho prostredia. Aké prvky by bolo treba vziať do úvahy a predovšetkým akú hodnotu, pozitívnu, alebo negatívnu, im treba priradiť? „Zahrnutie alebo vylúčenie určitých ukazovateľov môže odhaliť skryté hodnoty a ideológie“ (18) A pri zostavovaní zložených indikátorov je problém ešte znásobený: ktoré indikátory treba zahrnúť, aký koeficient by im mal byť priradený, aký je skutočný význam získaného zloženého ukazovateľa?

| 5.19 | Zložené indikátory však môžu integrovať tak kvantitatívne ako aj kvalitatívne rozmery, môžu byť rozdelené podľa veku, pohlavia a iných významných kritérií, ale musia ostať ľahko pochopiteľné. Ako napríklad vypracovať ukazovateľ kvality života v Európe? Mohli by sme doň zahrnúť také aspekty ako príjem, očakávaná dĺžka života, vnímanie účinnosti zdravotného systému, výška dôchodku, priemerná úroveň vzdelanosti, pocit uspokojenia z práce, atď. Ale prečo k nim nepridať aj mieru nezamestnanosti, nedostatočnej zamestnanosti alebo podmienky bývania? A aký relatívny význam prideliť každej zložke? |
| --- | --- |

5.19

Zložené indikátory však môžu integrovať tak kvantitatívne ako aj kvalitatívne rozmery, môžu byť rozdelené podľa veku, pohlavia a iných významných kritérií, ale musia ostať ľahko pochopiteľné. Ako napríklad vypracovať ukazovateľ kvality života v Európe? Mohli by sme doň zahrnúť také aspekty ako príjem, očakávaná dĺžka života, vnímanie účinnosti zdravotného systému, výška dôchodku, priemerná úroveň vzdelanosti, pocit uspokojenia z práce, atď. Ale prečo k nim nepridať aj mieru nezamestnanosti, nedostatočnej zamestnanosti alebo podmienky bývania? A aký relatívny význam prideliť každej zložke?

| 5.20 | Vidieť, že táto konštrukcia je otázkou čisto technickou a že odkazuje na systém spoločných hodnôt alebo na tradície, ktoré ešte prežívajú v spoločnosti, že si vyžaduje konzultácie so sociálnymi organizáciami a že napokon odzrkadlí ideologickú a politickú voľbu. V súčasnosti „metódy týkajúce sa sociálnych ukazovateľov veľmi zriedka skutočne zahŕňajú ciele spoločnosti, ktoré by vyjadrovali sociálne hodnoty a normy ... Prvoradým prvkom tohto prístupu je identifikácia a klasifikácia pomocou konzultácií a vytvárania konsenzu, záchytných bodov(...) vo viacerých sociálnych oblastiach; údaje a výsledky, ako aj spojenia medzi nimi, sú tiež stanovené v tomto procese (...). Inými slovami, ak majú byť sociálne indikátory hnacou silou politiky, musí byť tento proces súčasťou produktu“. (Associés EKOS Inc. 1998). |
| --- | --- |

5.20

Vidieť, že táto konštrukcia je otázkou čisto technickou a že odkazuje na systém spoločných hodnôt alebo na tradície, ktoré ešte prežívajú v spoločnosti, že si vyžaduje konzultácie so sociálnymi organizáciami a že napokon odzrkadlí ideologickú a politickú voľbu. V súčasnosti „metódy týkajúce sa sociálnych ukazovateľov veľmi zriedka skutočne zahŕňajú ciele spoločnosti, ktoré by vyjadrovali sociálne hodnoty a normy ... Prvoradým prvkom tohto prístupu je identifikácia a klasifikácia pomocou konzultácií a vytvárania konsenzu, záchytných bodov(...) vo viacerých sociálnych oblastiach; údaje a výsledky, ako aj spojenia medzi nimi, sú tiež stanovené v tomto procese (...). Inými slovami, ak majú byť sociálne indikátory hnacou silou politiky, musí byť tento proces súčasťou produktu“. (Associés EKOS Inc. 1998).

| 5.21 | Ďalšou otázkou, ktorú si možno položiť, je voľba predmetu štatistických analýz. Je potrebné brať do úvahy jednotlivcov, spoločenstvá, alebo minimálnu hospodársko-sociálnu jednotku, čiže domácnosť? Zhromažďovanie dát o etnických skupinách je problematické vzhľadom na požiadavku nediskriminácie, ale bolo by užitočné na spresnenie povahy a rozsahu diskriminácie aby bolo možné navrhnúť opatrenia na úplné odstránenie diskriminácie v dlhodobejšom časovom pláne. |
| --- | --- |

5.21

Ďalšou otázkou, ktorú si možno položiť, je voľba predmetu štatistických analýz. Je potrebné brať do úvahy jednotlivcov, spoločenstvá, alebo minimálnu hospodársko-sociálnu jednotku, čiže domácnosť? Zhromažďovanie dát o etnických skupinách je problematické vzhľadom na požiadavku nediskriminácie, ale bolo by užitočné na spresnenie povahy a rozsahu diskriminácie aby bolo možné navrhnúť opatrenia na úplné odstránenie diskriminácie v dlhodobejšom časovom pláne.

| 5.22 | Voľbu štatistík a vytvorenie ukazovateľov možno vykonať z hľadiska zhodnotenia už uplatňovanej politiky, alebo z hľadiska objasnenia možností voľby ab initio. Na rozhodnutie o vhodnej politike je bezpochyby potrebné väčšie množstvo štatistických údajov (cieľov a prostriedkov na jej dosiahnutie), tento počet by neskôr, keď sa objavia trvalejšie štatistiky a ukazovatele, bolo možné zmenšiť. Tieto voľby majú napriek všetkému silné empirické konotácie: nejde iba o exaktnú vedu. Z rovnakých štatistických údajov je možné vyvodiť rôzne interpretácie, ktoré budú obsahovať údaje ekonomického aj neekonomického charakteru. |
| --- | --- |

5.22

Voľbu štatistík a vytvorenie ukazovateľov možno vykonať z hľadiska zhodnotenia už uplatňovanej politiky, alebo z hľadiska objasnenia možností voľby ab initio. Na rozhodnutie o vhodnej politike je bezpochyby potrebné väčšie množstvo štatistických údajov (cieľov a prostriedkov na jej dosiahnutie), tento počet by neskôr, keď sa objavia trvalejšie štatistiky a ukazovatele, bolo možné zmenšiť. Tieto voľby majú napriek všetkému silné empirické konotácie: nejde iba o exaktnú vedu. Z rovnakých štatistických údajov je možné vyvodiť rôzne interpretácie, ktoré budú obsahovať údaje ekonomického aj neekonomického charakteru.

| 5.23 | Napríklad prvotné údaje, zhromaždené kvôli sociálnym ukazovateľom prostredníctvom „Panorama de la Société, 2005“ (pozri stručnú bibliografiu) OECD sú pre každý ukazovateľ nasledujúce:






  — | ukazovatele kontextu: príjem na obyvateľa v konkrétnom štáte, koeficient demografickej závislosti, miera plodnosti, cudzinci a obyvatelia narodení v zahraničí, svadby a rozvody; |
| --- | --- | --- |

5.23

Napríklad prvotné údaje, zhromaždené kvôli sociálnym ukazovateľom prostredníctvom „Panorama de la Société, 2005“ (pozri stručnú bibliografiu) OECD sú pre každý ukazovateľ nasledujúce:

—

ukazovatele kontextu: príjem na obyvateľa v konkrétnom štáte, koeficient demografickej závislosti, miera plodnosti, cudzinci a obyvatelia narodení v zahraničí, svadby a rozvody;

| — | ukazovatele sebestačnosti: zamestnanosť, nezamestnanosť, domácnosti s nezamestnanými rodinami, pracujúce matky, prídavky v nezamestnanosti, sociálne minimum, vzdelanostná úroveň, vek odchodu do dôchodku, nezamestnanosť mladých, žiaci so zníženými schopnosťami; |
| --- | --- |

—

ukazovatele sebestačnosti: zamestnanosť, nezamestnanosť, domácnosti s nezamestnanými rodinami, pracujúce matky, prídavky v nezamestnanosti, sociálne minimum, vzdelanostná úroveň, vek odchodu do dôchodku, nezamestnanosť mladých, žiaci so zníženými schopnosťami;

| — | ukazovatele rovnosti: chudoba, nerovnaké príjmy, chudoba detí, príjmy starých ľudí, verejné sociálne výdavky, súkromné sociálne výdavky, celkové sociálne výdavky, starobný dôchodok, záväzok zamestnávateľa, že zamestnancovi poskytne dôchodok; |
| --- | --- |

—

ukazovatele rovnosti: chudoba, nerovnaké príjmy, chudoba detí, príjmy starých ľudí, verejné sociálne výdavky, súkromné sociálne výdavky, celkové sociálne výdavky, starobný dôchodok, záväzok zamestnávateľa, že zamestnancovi poskytne dôchodok;

| — | zdravotné ukazovatele: očakávaná dĺžka života upravená podľa zdravotného stavu, detská úmrtnosť, celkové výdavky na zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť; |
| --- | --- |

—

zdravotné ukazovatele: očakávaná dĺžka života upravená podľa zdravotného stavu, detská úmrtnosť, celkové výdavky na zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť;

| — | ukazovatele sociálnej súdržnosti: subjektívna pohoda, sociálna izolácia, účasť na spoločenskom živote, pôrodnosť u adolescentov, užívanie drog a s tým súvisiace úmrtia, samovraždy. |
| --- | --- |

—

ukazovatele sociálnej súdržnosti: subjektívna pohoda, sociálna izolácia, účasť na spoločenskom živote, pôrodnosť u adolescentov, užívanie drog a s tým súvisiace úmrtia, samovraždy.

| 5.24 | Eurostat sa odvoláva na tieto sociálne ukazovatele:






  — | štrukturálne ukazovatele:







  — | zamestnanosť: miera zamestnanosti, miera zamestnanosti starších pracovníkov, priemerný vek odchodu z trhu práce, rozdiely v odmeňovaní mužov a žien, dane pracovníkov s nízkymi mzdami, daňové zaťaženie na náklady pracovnej sily, riziko nezamestnanosti, riziko nízkych miezd, sústavné vzdelávanie, pracovné úrazy (ťažké alebo smrteľné), miera nezamestnanosti (celková alebo podľa pohlavia); |
| --- | --- | --- | --- |

5.24

Eurostat sa odvoláva na tieto sociálne ukazovatele:

—

štrukturálne ukazovatele:

—

zamestnanosť: miera zamestnanosti, miera zamestnanosti starších pracovníkov, priemerný vek odchodu z trhu práce, rozdiely v odmeňovaní mužov a žien, dane pracovníkov s nízkymi mzdami, daňové zaťaženie na náklady pracovnej sily, riziko nezamestnanosti, riziko nízkych miezd, sústavné vzdelávanie, pracovné úrazy (ťažké alebo smrteľné), miera nezamestnanosti (celková alebo podľa pohlavia);

| — | sociálna súdržnosť: nerovnosť rozdeľovania príjmov, miera rizika ochudobnenia, miera rizika trvalej chudoby, disperzia miery regionálnej zamestnanosti, mladí, ktorí skončili predčasne školu, dlhodobá nezamestnanosť, domácnosti s nezamestnanými osobami; |
| --- | --- |

—

sociálna súdržnosť: nerovnosť rozdeľovania príjmov, miera rizika ochudobnenia, miera rizika trvalej chudoby, disperzia miery regionálnej zamestnanosti, mladí, ktorí skončili predčasne školu, dlhodobá nezamestnanosť, domácnosti s nezamestnanými osobami;

| — | trvalo udržateľný rozvoj







  — | chudoba a sociálne vylúčenie: miera rizika ochudobnenia po sociálnych transferoch, peňažná chudoba, prístup k trhu práce, iné aspekty sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- | --- |

—

trvalo udržateľný rozvoj

—

chudoba a sociálne vylúčenie: miera rizika ochudobnenia po sociálnych transferoch, peňažná chudoba, prístup k trhu práce, iné aspekty sociálneho vylúčenia;

| — | starnutie spoločnosti, miera závislosti starých ľudí, primeranosť dôchodkov, demografické zmeny, stabilita verejných financií; |
| --- | --- |

—

starnutie spoločnosti, miera závislosti starých ľudí, primeranosť dôchodkov, demografické zmeny, stabilita verejných financií;

| — | verejné zdravie: počet rokov života v dobrom zdraví od narodenia podľa pohlavia, ochrana ľudského zdravia a spôsob života, bezpečnosť a kvalita potravín, nakladanie s chemikáliami, zdravotné riziká spôsobené podmienkami životného prostredia; |
| --- | --- |

—

verejné zdravie: počet rokov života v dobrom zdraví od narodenia podľa pohlavia, ochrana ľudského zdravia a spôsob života, bezpečnosť a kvalita potravín, nakladanie s chemikáliami, zdravotné riziká spôsobené podmienkami životného prostredia;

| — | trh práce:







  — | miera harmonizovanej nezamestnanosti; |
| --- | --- | --- |

—

trh práce:

—

miera harmonizovanej nezamestnanosti;

| — | index mzdových nákladov. |
| --- | --- |

—

index mzdových nákladov.

| 5.25 | Do akej miery možno tieto ako aj iné príklady ukazovateľov účinne začleniť do všeobecných cieľov Otvorenej metódy koordinácie (OMK) z marca roku 2006. Konkrétne ide o tieto ukazovatele:






  — | podpora sociálnej súdržnosti, rovnosti mužov a žien a rovnosti šancí pre všetkých prostredníctvom systémov sociálnej ochrany a primeranej, dostupnej, finančne životaschopnej, prispôsobiteľnej a účinnej politiky sociálneho začlenenia; |
| --- | --- | --- |

5.25

Do akej miery možno tieto ako aj iné príklady ukazovateľov účinne začleniť do všeobecných cieľov Otvorenej metódy koordinácie (OMK) z marca roku 2006. Konkrétne ide o tieto ukazovatele:

—

podpora sociálnej súdržnosti, rovnosti mužov a žien a rovnosti šancí pre všetkých prostredníctvom systémov sociálnej ochrany a primeranej, dostupnej, finančne životaschopnej, prispôsobiteľnej a účinnej politiky sociálneho začlenenia;

| — | účinné spolupôsobenie s cieľmi Lisabonskej stratégie s úmyslom stimulovať hospodársky rast, kvalitatívne i kvantitatívne zlepšovať zamestnanosť a posilniť sociálnu súdržnosť, ako aj so stratégiou Európskej únie v prospech trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

—

účinné spolupôsobenie s cieľmi Lisabonskej stratégie s úmyslom stimulovať hospodársky rast, kvalitatívne i kvantitatívne zlepšovať zamestnanosť a posilniť sociálnu súdržnosť, ako aj so stratégiou Európskej únie v prospech trvalo udržateľného rozvoja;

| — | zlepšenie správy, transparentnosti a účasti príslušných strán na koncepcii, uskutočňovaní a monitorovaní politiky. |
| --- | --- |

—

zlepšenie správy, transparentnosti a účasti príslušných strán na koncepcii, uskutočňovaní a monitorovaní politiky.

| 5.26 | Je však potrebné spresniť pojmy a metódy použité pre niektoré ukazovatele. Pokiaľ ide napríklad o chudobu, francúzska Rada pre zamestnanosť, príjmy a sociálne začlenenie (Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale – CERC) (19) zdôraznila „viacrozmernosť“ tohto pojmu. |
| --- | --- |

5.26

Je však potrebné spresniť pojmy a metódy použité pre niektoré ukazovatele. Pokiaľ ide napríklad o chudobu, francúzska Rada pre zamestnanosť, príjmy a sociálne začlenenie (Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale – CERC) (19) zdôraznila „viacrozmernosť“ tohto pojmu.

| 5.26.1 | Pojem chudoba teda obsahuje viaceré rozmery: nedostatok finančných prostriedkov, zhoršené životné podmienky, nedostatočné kognitívne, sociálne a kultúrne prostriedky. Pre každý z týchto rozmerov existujú dva prístupy na stanovenie situácií chudoby:






  — | Prvý pozostáva z definovania minimálnych požiadaviek „absolútnym“ spôsobom. Osoby, ktorých minimálne potreby nie sú uspokojené, sú definované ako chudobné; |
| --- | --- | --- |

5.26.1

Pojem chudoba teda obsahuje viaceré rozmery: nedostatok finančných prostriedkov, zhoršené životné podmienky, nedostatočné kognitívne, sociálne a kultúrne prostriedky. Pre každý z týchto rozmerov existujú dva prístupy na stanovenie situácií chudoby:

—

Prvý pozostáva z definovania minimálnych požiadaviek „absolútnym“ spôsobom. Osoby, ktorých minimálne potreby nie sú uspokojené, sú definované ako chudobné;

| — | Druhý prístup definuje chudobu relatívnym spôsobom. Je to prístup, ktorý zaujala Európska rada v roku 1984, keď stanovila definíciu chudoby pre potreby štatistík EÚ. Ľudia sú chudobní vtedy, keď ich príjem a prostriedky (materiálne, kultúrne a sociálne) sú natoľko nedostačujúce, že im znemožňujú také životné podmienky, ktoré sú v tom členskom štáte, v ktorom žijú, považované za prijateľné. |
| --- | --- |

—

Druhý prístup definuje chudobu relatívnym spôsobom. Je to prístup, ktorý zaujala Európska rada v roku 1984, keď stanovila definíciu chudoby pre potreby štatistík EÚ. Ľudia sú chudobní vtedy, keď ich príjem a prostriedky (materiálne, kultúrne a sociálne) sú natoľko nedostačujúce, že im znemožňujú také životné podmienky, ktoré sú v tom členskom štáte, v ktorom žijú, považované za prijateľné.

| 5.27 | Záverom možno povedať, že cieľom sociálnych ukazovateľov je upútať pozornosť verejnej mienky a rozhodujúcich orgánov na sociálne otázky, ktoré by boli ináč podceňované alebo zle chápané. Táto funkcia sústredenia pozornosti rozhodujúcich orgánov na najpodstatnejšie otázky je o to dôležitejšia, že tieto otázky sa musia riešiť na pozadí prílišného množstva informácií. Ako to však jasne vyjadril Herbert Simon, príliš veľa informácií informácie ničí. |
| --- | --- |

5.27

Záverom možno povedať, že cieľom sociálnych ukazovateľov je upútať pozornosť verejnej mienky a rozhodujúcich orgánov na sociálne otázky, ktoré by boli ináč podceňované alebo zle chápané. Táto funkcia sústredenia pozornosti rozhodujúcich orgánov na najpodstatnejšie otázky je o to dôležitejšia, že tieto otázky sa musia riešiť na pozadí prílišného množstva informácií. Ako to však jasne vyjadril Herbert Simon, príliš veľa informácií informácie ničí.

| 5.27.1 | Z funkčného hľadiska z toho vyplýva, že cieľom systému ukazovateľov je dosiahnuť „optimálne nahromadenie informácií.“ |
| --- | --- |

5.27.1

Z funkčného hľadiska z toho vyplýva, že cieľom systému ukazovateľov je dosiahnuť „optimálne nahromadenie informácií.“

| 5.28 | Ukazovateľ je viac než len štatistika:
  systém ukazovateľov nie je len jednoduchým zhromažďovaním údajov. Vyplýva z neho niekoľko dôsledkov:






  1) | Každý jeden ukazovateľ by sa mal dať zdôvodniť vo vzťahu k analýze zložitých javov, ktoré by mal zhrnúť. |
| --- | --- | --- |

5.28

Ukazovateľ je viac než len štatistika:

systém ukazovateľov nie je len jednoduchým zhromažďovaním údajov. Vyplýva z neho niekoľko dôsledkov:

1)

Každý jeden ukazovateľ by sa mal dať zdôvodniť vo vzťahu k analýze zložitých javov, ktoré by mal zhrnúť.

| 2) | V tomto zmysle ukazovatele musia mať„výpovedné“ vlastnosti, t.j. musia mať silnú schopnosť predstaviť a evokovať skutočnosť. V tomto ohľade niektorí pozorovatelia hovoria o „metaforickej“ moci ukazovateľov. |
| --- | --- |

2)

V tomto zmysle ukazovatele musia mať„výpovedné“ vlastnosti, t.j. musia mať silnú schopnosť predstaviť a evokovať skutočnosť. V tomto ohľade niektorí pozorovatelia hovoria o „metaforickej“ moci ukazovateľov.

| 3) | Vzhľadom na ich účel (upútať pozornosť rozhodovacích orgánov a stanoviska na najdôležitejšie fakty a tendencie s cieľom ovplyvniť politiku vo všetkých oblastiach) sú najužitočnejšie tie ukazovatele, ktoré sa vzťahujú na jednoznačnú hodnotu (kladnú alebo zápornú). V tejto súvislosti sa hovorí o „normatívnej jasnosti“. Opačným príkladom môže byť zvyšovanie práce na čiastočný úväzok, ktorá nie je jednoznačne považovaná za pozitívny jav, okrem prípadov, keď si takú prácu zvolí samotný pracovník. Toto kritérium jasnosti môže viesť k odstráneniu istého počtu ukazovateľov vzťahujúcich sa na životný štýl alebo kultúrne trendy (obliekanie, hudobný vkus, atď.), aj keď tieto vplývajú na organizáciu práce a ekonomiku. |
| --- | --- |

3)

Vzhľadom na ich účel (upútať pozornosť rozhodovacích orgánov a stanoviska na najdôležitejšie fakty a tendencie s cieľom ovplyvniť politiku vo všetkých oblastiach) sú najužitočnejšie tie ukazovatele, ktoré sa vzťahujú na jednoznačnú hodnotu (kladnú alebo zápornú). V tejto súvislosti sa hovorí o „normatívnej jasnosti“. Opačným príkladom môže byť zvyšovanie práce na čiastočný úväzok, ktorá nie je jednoznačne považovaná za pozitívny jav, okrem prípadov, keď si takú prácu zvolí samotný pracovník. Toto kritérium jasnosti môže viesť k odstráneniu istého počtu ukazovateľov vzťahujúcich sa na životný štýl alebo kultúrne trendy (obliekanie, hudobný vkus, atď.), aj keď tieto vplývajú na organizáciu práce a ekonomiku.

| 4) | Z praktického hľadiska je vhodné zdôvodniť voľbu ukazovateľov ich funkčnosťou. V podstate sú viac-menej prispôsobené trom druhom využitia: medzinárodné alebo medziregionálne porovnávania, monitorovanie a zhodnocovanie verejných aktivít/kvalita a výkon verejných služieb. |
| --- | --- |

4)

Z praktického hľadiska je vhodné zdôvodniť voľbu ukazovateľov ich funkčnosťou. V podstate sú viac-menej prispôsobené trom druhom využitia: medzinárodné alebo medziregionálne porovnávania, monitorovanie a zhodnocovanie verejných aktivít/kvalita a výkon verejných služieb.

| 5) | Ukazovatele musia byť napokon usporiadané do kategórií a pod-kategórií v štruktúrovanom rámci, ktorý umožní dobré pochopenie celku. Obzvlášť dôležité je rozlišovať medzi ukazovateľmi kontextu, prostriedkov a výsledkov, a medzi objektívnymi a subjektívnymi ukazovateľmi. |
| --- | --- |

5)

Ukazovatele musia byť napokon usporiadané do kategórií a pod-kategórií v štruktúrovanom rámci, ktorý umožní dobré pochopenie celku. Obzvlášť dôležité je rozlišovať medzi ukazovateľmi kontextu, prostriedkov a výsledkov, a medzi objektívnymi a subjektívnymi ukazovateľmi.

| 5.29 | V praxi sú vlastnosti ukazovateľov nasledujúce:






  — | Jednoznačnosť: ukazovateľ je užitočný iba vtedy, ak neexistuje žiadna dvojznačnosť ohľadom povahy javu, ktorý odráža (klasický príklad: údaje o kriminalite a priestupkoch súčasne odrážajú tak zločinecké trendy ako aj činnosť policajného zboru). |
| --- | --- | --- |

5.29

V praxi sú vlastnosti ukazovateľov nasledujúce:

—

Jednoznačnosť: ukazovateľ je užitočný iba vtedy, ak neexistuje žiadna dvojznačnosť ohľadom povahy javu, ktorý odráža (klasický príklad: údaje o kriminalite a priestupkoch súčasne odrážajú tak zločinecké trendy ako aj činnosť policajného zboru).

| — | Reprezentatívnosť: ukazovateľ je natoľko užitočný, nakoľko dokáže platne zhrnúť množstvo javov v jednom číselnom údaji. |
| --- | --- |

—

Reprezentatívnosť: ukazovateľ je natoľko užitočný, nakoľko dokáže platne zhrnúť množstvo javov v jednom číselnom údaji.

| — | Normatívna jasnosť(pozri ďalej). |
| --- | --- |

—

Normatívna jasnosť(pozri ďalej).

| — | Spoľahlivosť, pravidelnosť: informácie potrebné k vytvoreniu ukazovateľa musia byť dodávané pravidelne na základe spoľahlivých prieskumov. |
| --- | --- |

—

Spoľahlivosť, pravidelnosť: informácie potrebné k vytvoreniu ukazovateľa musia byť dodávané pravidelne na základe spoľahlivých prieskumov.

| — | Porovnateľnosť v čase alebo priestore (medzi štátmi, regiónmi, atď.): porovnateľnosť úzko súvisí s jednoznačnosťou a spoľahlivosťou. |
| --- | --- |

—

Porovnateľnosť v čase alebo priestore (medzi štátmi, regiónmi, atď.): porovnateľnosť úzko súvisí s jednoznačnosťou a spoľahlivosťou.

| 5.30 | Vlastnosti systému ukazovateľov:






  — | Úplnosť: musia byť zohľadnené základné aspekty pozorovaného javu. |
| --- | --- | --- |

5.30

Vlastnosti systému ukazovateľov:

—

Úplnosť: musia byť zohľadnené základné aspekty pozorovaného javu.

| — | Rovnováha: počet a štatút ukazovateľov venovaných každej téme musí odrážať jej relatívny význam. Žiaden aspekt skutočnosti nesmie byť nevhodne uprednostnený na úkor ostatných. |
| --- | --- |

—

Rovnováha: počet a štatút ukazovateľov venovaných každej téme musí odrážať jej relatívny význam. Žiaden aspekt skutočnosti nesmie byť nevhodne uprednostnený na úkor ostatných.

| — | Selektívnosť a/alebo hierarchia: ukazovateľov nesmie byť veľa alebo musia byť jasne hierarchizované. |
| --- | --- |

—

Selektívnosť a/alebo hierarchia: ukazovateľov nesmie byť veľa alebo musia byť jasne hierarchizované.

| 6. | EHSV požaduje, aby do všetkých oblastí politického spektra bolo začlenené hodnotenie sociálneho dosahu legislatívnych a politických iniciatív. To znamená, že Komisia by mala starostlivo zhodnotiť sociálny dosah všetkých príslušných iniciatív bez ohľadu na to, ktoré generálne riaditeľstvo je za danú oblasť zodpovedné. Je to dôležité, ak má z Európy skutočne vzniknúť „sociálna Európa“ a ak má získať podporu občanov. Iniciatíva „Lepšia tvorba právnych predpisov“ ponúka vhodnú platformu na napredovanie v tomto smere. |
| --- | --- |

6.

EHSV požaduje, aby do všetkých oblastí politického spektra bolo začlenené hodnotenie sociálneho dosahu legislatívnych a politických iniciatív. To znamená, že Komisia by mala starostlivo zhodnotiť sociálny dosah všetkých príslušných iniciatív bez ohľadu na to, ktoré generálne riaditeľstvo je za danú oblasť zodpovedné. Je to dôležité, ak má z Európy skutočne vzniknúť „sociálna Európa“ a ak má získať podporu občanov. Iniciatíva „Lepšia tvorba právnych predpisov“ ponúka vhodnú platformu na napredovanie v tomto smere.

| 6.1 | V rámci tohto hodnotenia by sa mali jednotlivo preskúmať špecifické skupiny, ktorých sa nová legislatíva môže potenciálne rôznym spôsobom týkať. Zvláštna pozornosť by sa mala venovať znevýhodneným skupinám, akými sú ženy, osoby so zdravotným postihnutím alebo etnické menšiny. V niektorých prípadoch a podľa povahy príslušnej iniciatívy možno vyžadovať jednotlivé preskúmanie špecifických pod-skupín, ku ktorým patrí napríklad skupina nevidiacich občanov. |
| --- | --- |

6.1

V rámci tohto hodnotenia by sa mali jednotlivo preskúmať špecifické skupiny, ktorých sa nová legislatíva môže potenciálne rôznym spôsobom týkať. Zvláštna pozornosť by sa mala venovať znevýhodneným skupinám, akými sú ženy, osoby so zdravotným postihnutím alebo etnické menšiny. V niektorých prípadoch a podľa povahy príslušnej iniciatívy možno vyžadovať jednotlivé preskúmanie špecifických pod-skupín, ku ktorým patrí napríklad skupina nevidiacich občanov.

7.   Záver

| 7.1 | Z uvedeného a z verejnej diskusie organizovanej Európskym hospodárskym a sociálnym výborom 28. marca 2007 vyplýva, že z dôvodu viacrozmernosti určitých pojmov nie je možné uplatniť sociálny ukazovateľ založený na jedinom kritériu. Samotná povaha sociálnej diskusie naozaj prináša pojmy, ktoré sú zle stanovené a nevyhnutne prechádzajú z jednej krajiny do druhej, alebo z jednej sociálnej skutočnosti do druhej, pričom sa zabúda na to, že zahrnutie alebo vylúčenie určitých ukazovateľov môže odhaliť viac alebo menej explicitné hodnoty alebo ideológie. Voľba ukazovateľov má okrem toho silnú empirickú konotáciu, ktorá by mala v podstate vylúčiť nepružné uvažovanie. |
| --- | --- |

7.1

Z uvedeného a z verejnej diskusie organizovanej Európskym hospodárskym a sociálnym výborom 28. marca 2007 vyplýva, že z dôvodu viacrozmernosti určitých pojmov nie je možné uplatniť sociálny ukazovateľ založený na jedinom kritériu. Samotná povaha sociálnej diskusie naozaj prináša pojmy, ktoré sú zle stanovené a nevyhnutne prechádzajú z jednej krajiny do druhej, alebo z jednej sociálnej skutočnosti do druhej, pričom sa zabúda na to, že zahrnutie alebo vylúčenie určitých ukazovateľov môže odhaliť viac alebo menej explicitné hodnoty alebo ideológie. Voľba ukazovateľov má okrem toho silnú empirickú konotáciu, ktorá by mala v podstate vylúčiť nepružné uvažovanie.

| 7.2 | Zaiste je chvályhodné a žiaduce pritiahnuť pozornosť orgánov s rozhodujúcou právomocou na sociálny dosah navrhovanej legislatívy, ale je tu aj problém metodológie, pretože „priveľa informácií informácie ničí“. Európsky hospodársky a sociálny výbor zastáva názor, že mimoriadne úsilie sa musí venovať metodológii, ktorá ešte nie je stanovená. |
| --- | --- |

7.2

Zaiste je chvályhodné a žiaduce pritiahnuť pozornosť orgánov s rozhodujúcou právomocou na sociálny dosah navrhovanej legislatívy, ale je tu aj problém metodológie, pretože „priveľa informácií informácie ničí“. Európsky hospodársky a sociálny výbor zastáva názor, že mimoriadne úsilie sa musí venovať metodológii, ktorá ešte nie je stanovená.

| 7.3 | EHSV rovnako považuje za dôležité v tomto štádiu úvah usmerniť pozornosť Komisie aj na kritériá kvality, ktoré musí spĺňať ukazovateľ, a to:






  — | jednoznačnosť, |
| --- | --- | --- |

7.3

EHSV rovnako považuje za dôležité v tomto štádiu úvah usmerniť pozornosť Komisie aj na kritériá kvality, ktoré musí spĺňať ukazovateľ, a to:

—

jednoznačnosť,

| — | reprezentatívnosť, |
| --- | --- |

—

reprezentatívnosť,

| — | normatívnu jasnosť, |
| --- | --- |

—

normatívnu jasnosť,

| — | spoľahlivosť a pravidelnosť, pričom netreba zabúdať ani na porovnateľnosť v čase a/alebo priestore, ani na to, že kvalita systému ukazovateľov spočíva v nevyhnutnej kompletnosti, rovnováhe a selektívnosti a/alebo hierarchii. |
| --- | --- |

—

spoľahlivosť a pravidelnosť, pričom netreba zabúdať ani na porovnateľnosť v čase a/alebo priestore, ani na to, že kvalita systému ukazovateľov spočíva v nevyhnutnej kompletnosti, rovnováhe a selektívnosti a/alebo hierarchii.

| 7.4 | EHSV rovnako žiada od Komisie, aby bolo hodnotenie sociálneho dosahu legislatívnych a politických iniciatív Európskej únie začlenené do všetkých komunitárnych postupov bez toho, aby sa zisťovalo, ktoré generálne riaditeľstvo je zodpovedné za to, či je potrebné využiť analýzu sociálneho dosahu alebo nie. Toto je nevyhnutné, ak chceme naozaj vytvoriť „sociálnu Európu“ a získať podporu občanov. |
| --- | --- |

7.4

EHSV rovnako žiada od Komisie, aby bolo hodnotenie sociálneho dosahu legislatívnych a politických iniciatív Európskej únie začlenené do všetkých komunitárnych postupov bez toho, aby sa zisťovalo, ktoré generálne riaditeľstvo je zodpovedné za to, či je potrebné využiť analýzu sociálneho dosahu alebo nie. Toto je nevyhnutné, ak chceme naozaj vytvoriť „sociálnu Európu“ a získať podporu občanov.

| 7.5 | Výbor by mal súčasne s legislatívnym návrhom, ku ktorému má vypracovať stanovisko, plne vziať do úvahy aj plán a analýzu dosahu; bolo by užitočné, keby sa s prácami začalo bez straty času, hneď po uverejnení oznámenia sprevádzajúceho legislatívny návrh. |
| --- | --- |

7.5

Výbor by mal súčasne s legislatívnym návrhom, ku ktorému má vypracovať stanovisko, plne vziať do úvahy aj plán a analýzu dosahu; bolo by užitočné, keby sa s prácami začalo bez straty času, hneď po uverejnení oznámenia sprevádzajúceho legislatívny návrh.

| 7.6 | Pri implementácii všetkých právnych predpisov, ktoré boli predmetom predbežnej štúdie, je dôležité uskutočňovať pravidelné hodnotenia a prípadne aj opravy, a zapájať sociálnych partnerov a v prípade potreby aj zainteresované MVO. Toto je potrebné, aby sa overila platnosť použitých ukazovateľov a ich kombinácií v hodnotení sociálneho dosahu a aby sa dospelo k záverom a aby sa zákonodarca v prípade potreby podnietil k možnej revízii. |
| --- | --- |

7.6

Pri implementácii všetkých právnych predpisov, ktoré boli predmetom predbežnej štúdie, je dôležité uskutočňovať pravidelné hodnotenia a prípadne aj opravy, a zapájať sociálnych partnerov a v prípade potreby aj zainteresované MVO. Toto je potrebné, aby sa overila platnosť použitých ukazovateľov a ich kombinácií v hodnotení sociálneho dosahu a aby sa dospelo k záverom a aby sa zákonodarca v prípade potreby podnietil k možnej revízii.

| 7.7 | V určitých špecifických a sociálne veľmi dôležitých prípadoch (napríklad pracovné právo) sa musí počítať s konzultáciou so sociálnymi partnermi už v ranom štádiu kvôli tomu, aby bolo možné preskúmať najvhodnejšie ukazovatele na vykonanie čo najúplnejšej a najobjektívnejšej analýzy dosahu. |
| --- | --- |

7.7

V určitých špecifických a sociálne veľmi dôležitých prípadoch (napríklad pracovné právo) sa musí počítať s konzultáciou so sociálnymi partnermi už v ranom štádiu kvôli tomu, aby bolo možné preskúmať najvhodnejšie ukazovatele na vykonanie čo najúplnejšej a najobjektívnejšej analýzy dosahu.

| 7.8 | Iniciatíva „Lepšia tvorba právnych predpisov“ je bezpochyby vhodnou platformou na pokračovanie týmto smerom, ktorý spočíva v navrhnutí potrebných a účinných právnych predpisov, ktorých dôsledky musia byť pre adresátov predvídateľné a stále, užšie napojené na proces analýzy a overovania dosahu prostredníctvom poradných orgánov Spoločenstva (EHSV a VR) a podľa povahy právneho predpisu, z aspektu sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, kompetentných v danej oblasti. |
| --- | --- |

7.8

Iniciatíva „Lepšia tvorba právnych predpisov“ je bezpochyby vhodnou platformou na pokračovanie týmto smerom, ktorý spočíva v navrhnutí potrebných a účinných právnych predpisov, ktorých dôsledky musia byť pre adresátov predvídateľné a stále, užšie napojené na proces analýzy a overovania dosahu prostredníctvom poradných orgánov Spoločenstva (EHSV a VR) a podľa povahy právneho predpisu, z aspektu sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, kompetentných v danej oblasti.

Brusel 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výbrou

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Skrátené: EI.

1

(2)  „Spoločne uspejeme v Európe“, program predsedníctva, 1. januára-30. júna 2007 – vypracované nemeckou spolkovou vládou (pozri aj

2

http://www.eu2007.de).

(3)  Úryvok zo štúdie: C.Kirkpatrick, S.Mosedale, Univerzita Manchester:„European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment“

3

European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment“

(4)  Parlament navrhuje štvrtý pilier hodnotení dosahu, pilier základných práv. Otázka ostáva otvorená: rozlíšenie základných práv alebo mainstreaming v rámci troch navrhovaných pilierov.V každom prípade bude nutné vyhodnotiť dosah na základné práva.

4

mainstreaming

(5)  „Zapojenie sociálnych prvkov do hodnotení dosahu“, s.13. Dokument vypracoval l'Istituto per la ricerca sociale v januári 2006. Tento inštitút zhromaždil údaje z dokumentov Komisie (rozhodnutí, nariadení, oznámení a smerníc) za obdobie 3 rokov, teda za roky 2003-2005.

5

l'Istituto per la ricerca sociale

(6)  V júni 2005 Komisia uverejnila dokument s názvom „Hlavné smery hodnotenia dosahu“, pričom sa odvolávala na SEC (2005) 791. Pozri aj:

6

„Hlavné smery hodnotenia dosahu“,

http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/impact_assessment/docs/sec_2005_791_guidelines_annexes.pdf

(7)  Princíp proporcionálnej analýzy znamená, že „stupeň presnosti sa mení podľa pravdepodobných účinkov návrhu. To znamená, že hĺbka analýzy bude úmerná k významu jej pravdepodobných následkov“. KOM(2002) 276.

7

(8)  „Zapojenie sociálnych prvkov do hodnotení dosahu“, s. 28.

8

(9)  Ibidem, s.30.

9

(10)  Ibidem, s.31.

10

(11)  Ibidem, s.77.

11

(12)  Bernard Perret, „Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives“ (Sociálne ukazovatele, aktuálna situácia a perspektíva), les Papiers du CERC, no2002/01,

12

o

www.cerc.gouv.fr

(13)  Ako tvrdí Jean-Baptiste de Foucault v štúdii Joelle Afficharda ‚Vhodnosť štatistických ukazovateľov pri riadení sociálnej politiky’ (Institut Paris de Défense), ‚boju proti nezamestnanosti vždy hrozí, že sa zmení na boj proti číslam o nezamestnanosti’.

13

(14)  Bernard Perret, „Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives“ (Sociálne ukazovatele, aktuálna situácia a perspektíva), les Papiers du CERC, no2002/01,

14

o

www.cerc.gouv.fr

(15)  Napríklad štúdia dosahu reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky SOT banánov ukazuje, že v okrajových výrobných regiónoch EÚ, kde je už teraz veľká nezamestnanosť, nenávratne zaniknú desiatky tisícov pracovných miest bez možnosti náhradného zamestnania. Na výslovný príkaz MOP bolo prijaté rozhodnutie pokračovať s reformou SOT, aj napriek veľkým sociálnym nákladom.

15

(16)  Pozri štúdiu dosahu na túto tému, ktorá sa pokúša vyčísliť peňažnú hodnotu zachránených životov a predídených chorôb. Novšia štúdia dosahu sa o to nepokúša (návrh smernice o „pesticídoch“).

16

(17)  Zelená kniha o vývoji pracovného práva

17

(18)  Les Associés de Recherche EKOS Inc., „Využitie sociálnych indikátorov ako nástrojov hodnotenia“, 1998 (správa vypracovaná pre kanadskú vládu).

18

(19)  http://www.cerc.gouv.fr

19

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/28

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 1997/7/ES z 20. mája 1997 o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku“

KOM(2006) 514 v konečnom znení

(2007/C 175/07)

Európska komisia sa 21. septembra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená prípravou prác výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 3. mája 2007. Spravodajcom bol pán J. PEGADO LIZ.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája), 61 hlasmi za, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Komisia predkladaným oznámením o uplatňovaní smernice 1997/7/ES informuje Radu, Európsky parlament a EHSV o výsledkoch transpozície a uplatňovania tejto smernice, okrem toho však otvára aj verejné konzultácie zainteresovaných strán so zámerom zozbierať ich názory. Nenavrhuje však predloženie žiadneho návrhu na jej revíziu až kým nebude ukončené rozsiahlejšie preskúmanie acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.1

Komisia predkladaným oznámením o uplatňovaní smernice 1997/7/ES informuje Radu, Európsky parlament a EHSV o výsledkoch transpozície a uplatňovania tejto smernice, okrem toho však otvára aj verejné konzultácie zainteresovaných strán so zámerom zozbierať ich názory. Nenavrhuje však predloženie žiadneho návrhu na jej revíziu až kým nebude ukončené rozsiahlejšie preskúmanie acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa.

| 1.2 | EHSV upozorňuje na oneskorenie tohto oznámenia vzhľadom na lehoty stanovené v smernici, napriek tomu však oceňuje iniciatívu a zdieľa väčšinu pripomienok Komisie. Mnohé z nich už boli spomenuté v stanoviskách výboru, najmä v tých, ktoré sa týkali návrhov smernice o poskytovaní finančných služieb na diaľku. Výbor tiež súhlasí s potrebou zosúladiť systém v tejto oblasti s pravidlami ostatných právnych nástrojov, ktoré boli medzičasom zavedené, v niektorých prípadoch bez nevyhnutnej koordinácie a prepojenia. |
| --- | --- |

1.2

EHSV upozorňuje na oneskorenie tohto oznámenia vzhľadom na lehoty stanovené v smernici, napriek tomu však oceňuje iniciatívu a zdieľa väčšinu pripomienok Komisie. Mnohé z nich už boli spomenuté v stanoviskách výboru, najmä v tých, ktoré sa týkali návrhov smernice o poskytovaní finančných služieb na diaľku. Výbor tiež súhlasí s potrebou zosúladiť systém v tejto oblasti s pravidlami ostatných právnych nástrojov, ktoré boli medzičasom zavedené, v niektorých prípadoch bez nevyhnutnej koordinácie a prepojenia.

| 1.3 | EHSV sa však nazdáva, že preskúmanie týchto právnych predpisov, zároveň s revíziou predpisov týkajúcich sa poskytovania finančných služieb na diaľku a určitých aspektov elektronického obchodu, by bolo najlepšie uskutočniť okamžite a nečakať na výsledky prác týkajúcich sa preskúmania acquis communautaire v oblasti spotrebiteľských zmlúv, a to s cieľom viac sprístupniť a objasniť súbor rôznorodých právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.3

EHSV sa však nazdáva, že preskúmanie týchto právnych predpisov, zároveň s revíziou predpisov týkajúcich sa poskytovania finančných služieb na diaľku a určitých aspektov elektronického obchodu, by bolo najlepšie uskutočniť okamžite a nečakať na výsledky prác týkajúcich sa preskúmania acquis communautaire v oblasti spotrebiteľských zmlúv, a to s cieľom viac sprístupniť a objasniť súbor rôznorodých právnych predpisov.

| 1.4 | Preto nabáda EHSV Komisiu, aby vypracovala podrobnú analýzu odpovedí, ktoré medzičasom obdržala v rámci verejných konzultácií a aby priložila dôveryhodné štatistické údaje o rozsahu a dosahu predaja na diaľku na vnútornom trhu. Vyvrcholením tohto procesu by bolo verejné vypočutie zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.4

Preto nabáda EHSV Komisiu, aby vypracovala podrobnú analýzu odpovedí, ktoré medzičasom obdržala v rámci verejných konzultácií a aby priložila dôveryhodné štatistické údaje o rozsahu a dosahu predaja na diaľku na vnútornom trhu. Vyvrcholením tohto procesu by bolo verejné vypočutie zainteresovaných strán.

| 1.5 | EHSV vyjadruje súhlas s väčšinou návrhov Komisie týkajúcich sa zlepšenia formulácie a štruktúry smernice, ale opäť potvrdzuje svoj názor, vyjadrený už aj v predchádzajúcich stanoviskách, že cieľ tejto smernice by sa nemal podriadiť obchodným/profesionálnym vzťahom, a že by bolo veľmi vhodné prehodnotiť jej rozsah s cieľom zosúladiť ho v základných aspektoch s predpismi v oblasti elektronického obchodu. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vyjadruje súhlas s väčšinou návrhov Komisie týkajúcich sa zlepšenia formulácie a štruktúry smernice, ale opäť potvrdzuje svoj názor, vyjadrený už aj v predchádzajúcich stanoviskách, že cieľ tejto smernice by sa nemal podriadiť obchodným/profesionálnym vzťahom, a že by bolo veľmi vhodné prehodnotiť jej rozsah s cieľom zosúladiť ho v základných aspektoch s predpismi v oblasti elektronického obchodu.

| 1.6 | EHSV nesúhlasí s Komisiou pri posudzovaní dôsledkov využívania minimálnej doložky, ktorá podľa výboru nie je pôvodom právom kritizovaných ťažkostí pri implementácii tejto smernice. Výbor však neodmieta možnosť priblíženia sa k celkovej harmonizácii prostredníctvom nariadenia za predpokladu, že bude zabezpečená vyššia úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.6

EHSV nesúhlasí s Komisiou pri posudzovaní dôsledkov využívania minimálnej doložky, ktorá podľa výboru nie je pôvodom právom kritizovaných ťažkostí pri implementácii tejto smernice. Výbor však neodmieta možnosť priblíženia sa k celkovej harmonizácii prostredníctvom nariadenia za predpokladu, že bude zabezpečená vyššia úroveň ochrany spotrebiteľa.

| 1.7 | S cieľom prispieť k hĺbkovej revízii systému predaja na diaľku, EHSV predkladá celý rad špecifických odporúčaní a nazdáva sa, že by bolo vhodné zvážiť tieto odporúčania v terajšom štádiu vývoja na vnútornom trhu, a to v snahe podporiť bezpečnosť a dôveru spotrebiteľov, zabezpečiť ochranu tohto typu transakcií porovnateľnú s ochranou, ktorú spotrebitelia právom požívajú pri uzatváraní a plnení zmlúv na mieste. |
| --- | --- |

1.7

S cieľom prispieť k hĺbkovej revízii systému predaja na diaľku, EHSV predkladá celý rad špecifických odporúčaní a nazdáva sa, že by bolo vhodné zvážiť tieto odporúčania v terajšom štádiu vývoja na vnútornom trhu, a to v snahe podporiť bezpečnosť a dôveru spotrebiteľov, zabezpečiť ochranu tohto typu transakcií porovnateľnú s ochranou, ktorú spotrebitelia právom požívajú pri uzatváraní a plnení zmlúv na mieste.

| 1.8 | EHSV ďalej vyzdvihuje potrebu prízvukovať efektívne poskytovanie informácií zmluvným stranám, obzvlášť menej informovaným spotrebiteľom, sprevádzanú účinným systémom sankcií za postupy, ktoré porušujú platné právne predpisy. |
| --- | --- |

1.8

EHSV ďalej vyzdvihuje potrebu prízvukovať efektívne poskytovanie informácií zmluvným stranám, obzvlášť menej informovaným spotrebiteľom, sprevádzanú účinným systémom sankcií za postupy, ktoré porušujú platné právne predpisy.

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

| 2.1 | Komisia chce prostredníctvom oznámenia o uplatňovaní smernice 1997/7/ES z 20. mája 1997 (KOM(2006) 514 v konečnom znení z 21.9.2006) informovať Radu, Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor o spôsobe, akým bola táto smernica transponovaná a uplatnená v období približne 10 rokov od jej publikácie, čím splnila, hoci s oneskorením 6 rokov, ustanovenie článku 15 ods. 4 smernice. |
| --- | --- |

2.1

Komisia chce prostredníctvom oznámenia o uplatňovaní smernice 1997/7/ES z 20. mája 1997 (KOM(2006) 514 v konečnom znení z 21.9.2006) informovať Radu, Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor o spôsobe, akým bola táto smernica transponovaná a uplatnená v období približne 10 rokov od jej publikácie, čím splnila, hoci s oneskorením 6 rokov, ustanovenie článku 15 ods. 4 smernice.

| 2.2 | Komisia spoločne uvádza niektoré problematické situácie pri uplatňovaní smernice (1), ktoré sú najmä dôsledkom jej formulácie a ťažkosťami pri preklade v niektorých jazykových verziách, čím vysvetľuje príčiny divergencie medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi v dôsledku využitia minimálnej doložky, ako aj jej prípadnú neaktuálnosť pri riešení problematiky nových technológií a foriem marketingu. |
| --- | --- |

2.2

Komisia spoločne uvádza niektoré problematické situácie pri uplatňovaní smernice (1), ktoré sú najmä dôsledkom jej formulácie a ťažkosťami pri preklade v niektorých jazykových verziách, čím vysvetľuje príčiny divergencie medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi v dôsledku využitia minimálnej doložky, ako aj jej prípadnú neaktuálnosť pri riešení problematiky nových technológií a foriem marketingu.

| 2.3 | Na záver Komisia prikladá dotazník, ktorý mal byť vyplnený do 21. novembra 2006, s cieľom verejne prekonzultovať so zainteresovanými stranami, a tým potvrdiť alebo vyvrátiť svoje pripomienky, a pripúšťa eventuálne realizáciu verejného vypočutia. |
| --- | --- |

2.3

Na záver Komisia prikladá dotazník, ktorý mal byť vyplnený do 21. novembra 2006, s cieľom verejne prekonzultovať so zainteresovanými stranami, a tým potvrdiť alebo vyvrátiť svoje pripomienky, a pripúšťa eventuálne realizáciu verejného vypočutia.

| 2.4 | Komisia uznáva, že systém ustanovení má určité chyby koncepcie a spôsobuje ťažkosti pri interpretácii, ktoré majú za následok problémy pri uplatňovaní smernice, napriek tomu však nepovažuje za vhodné predložiť návrh na revíziu smernice, kým sa neuzavrie všeobecnejšia fáza preskúmania acquis communautaire v oblasti ochrany spotrebiteľa, aj keď v tomto prípade nebola stanovená žiadna lehota. |
| --- | --- |

2.4

Komisia uznáva, že systém ustanovení má určité chyby koncepcie a spôsobuje ťažkosti pri interpretácii, ktoré majú za následok problémy pri uplatňovaní smernice, napriek tomu však nepovažuje za vhodné predložiť návrh na revíziu smernice, kým sa neuzavrie všeobecnejšia fáza preskúmania acquis communautaire v oblasti ochrany spotrebiteľa, aj keď v tomto prípade nebola stanovená žiadna lehota.

| 2.5 | Už v čase vypracovania predkladaného stanoviska mala Komisia k dispozícii 84 odpovedí, ktoré získala pri spomínaných konzultáciách a uverejnila pracovný dokument obsahujúci zhrnutie značnej časti obdržaných odpovedí. V dokumente vyjadrila zámer v krátkom čase doplniť analýzu zostávajúcich odpovedí a pokračovať v hĺbkovejšej dôsledkovej štúdii. |
| --- | --- |

2.5

Už v čase vypracovania predkladaného stanoviska mala Komisia k dispozícii 84 odpovedí, ktoré získala pri spomínaných konzultáciách a uverejnila pracovný dokument obsahujúci zhrnutie značnej časti obdržaných odpovedí. V dokumente vyjadrila zámer v krátkom čase doplniť analýzu zostávajúcich odpovedí a pokračovať v hĺbkovejšej dôsledkovej štúdii.

3.   Hlavné pripomienky EHSV k vyjadreniam Komisie

3.1   Vo všeobecnosti

| 3.1.1 | EHSV pozitívne hodnotí iniciatívu Komisie, avšak vyjadruje poľutovanie nad jej oneskorením vzhľadom na predpokladaný termín (jún 2001) alebo aspoň 4 roky po uplynutí posledného termínu na jej transpozíciu (jún 2004), pretože väčšina otázok, ktoré dnes vyvstávajú už mohla byť vyriešená pred troma rokmi, čo by bolo zjavne výhodnejšie. |
| --- | --- |

3.1.1

EHSV pozitívne hodnotí iniciatívu Komisie, avšak vyjadruje poľutovanie nad jej oneskorením vzhľadom na predpokladaný termín (jún 2001) alebo aspoň 4 roky po uplynutí posledného termínu na jej transpozíciu (jún 2004), pretože väčšina otázok, ktoré dnes vyvstávajú už mohla byť vyriešená pred troma rokmi, čo by bolo zjavne výhodnejšie.

| 3.1.2 | EHSV pripomína, že mnohé z otázok, ktoré teraz predkladá Komisia už výbor kritizoval vo svojich stanoviskách, dokonca ešte počas fázy vypracovania smernice.
  Vo svojom stanovisku na tému Návrh smernice Rady o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku (2) už EHSV upozornil na potrebu preveriť niektoré pojmy stanovené v článku 2 smernice, najmä čo sa týka zmlúv spadajúcich do pôsobnosti smernice ako aj samotného pojmu „spotrebiteľ“.
  EHSV už na druhej strane vyjadril názor, že Komisia by mala použiť jasnejšiu formuláciu čo sa týka práva na odstúpenie od zmluvy stanoveného v smernici, ktoré by podľa výboru malo byť chápané v kontexte práva na zváženie a nemalo by sa s ním zamieňať. Ďalej by nemalo byť ohrozené právo spotrebiteľa na zrušenie zmluvy vždy v prípade, že nebude splnená alebo budú zistené podvodné postupy.
  EHSV tiež upozornil na skutočnosť, že lehota na uplatnenie práva na odstúpenie od zmluvy 7 dní je kratšia ako to stanovujú iné smernice a platná legislatíva v niektorých členských štátoch a odporučil Komisii, aby zjednotila lehoty na uplatnenie tohto práva. Žiadosť EHSV o objasnenie pravidiel v oblasti práva na zváženie už bola okrem iného predložená v stanovisku k návrhu týkajúceho sa poskytovania finančných služieb na diaľku (3).
  Kritika na túto tému už dávno odznela aj v mnohých významných špecializovaných publikáciách (4). |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV pripomína, že mnohé z otázok, ktoré teraz predkladá Komisia už výbor kritizoval vo svojich stanoviskách, dokonca ešte počas fázy vypracovania smernice.

Vo svojom stanovisku na tému Návrh smernice Rady o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku (2) už EHSV upozornil na potrebu preveriť niektoré pojmy stanovené v článku 2 smernice, najmä čo sa týka zmlúv spadajúcich do pôsobnosti smernice ako aj samotného pojmu „spotrebiteľ“.

EHSV už na druhej strane vyjadril názor, že Komisia by mala použiť jasnejšiu formuláciu čo sa týka práva na odstúpenie od zmluvy stanoveného v smernici, ktoré by podľa výboru malo byť chápané v kontexte práva na zváženie a nemalo by sa s ním zamieňať. Ďalej by nemalo byť ohrozené právo spotrebiteľa na zrušenie zmluvy vždy v prípade, že nebude splnená alebo budú zistené podvodné postupy.

EHSV tiež upozornil na skutočnosť, že lehota na uplatnenie práva na odstúpenie od zmluvy 7 dní je kratšia ako to stanovujú iné smernice a platná legislatíva v niektorých členských štátoch a odporučil Komisii, aby zjednotila lehoty na uplatnenie tohto práva. Žiadosť EHSV o objasnenie pravidiel v oblasti práva na zváženie už bola okrem iného predložená v stanovisku k návrhu týkajúceho sa poskytovania finančných služieb na diaľku (3).

Kritika na túto tému už dávno odznela aj v mnohých významných špecializovaných publikáciách (4).

| 3.1.3 | EHSV vyjadruje svoje prekvapenie nad tým, že Komisia údajne nemá informácie o termíne vstupu do platnosti ustanovení o transpozícii v jednotlivých členských štátoch (5) a tiež sa čuduje, že vzhľadom na údajné zistenie niekoľkých nápadných porušení transpozície v niektorých členských štátoch nebolo oznámené začatie konania o porušení voči týmto štátom ani výsledok takéhoto konania. |
| --- | --- |

3.1.3

EHSV vyjadruje svoje prekvapenie nad tým, že Komisia údajne nemá informácie o termíne vstupu do platnosti ustanovení o transpozícii v jednotlivých členských štátoch (5) a tiež sa čuduje, že vzhľadom na údajné zistenie niekoľkých nápadných porušení transpozície v niektorých členských štátoch nebolo oznámené začatie konania o porušení voči týmto štátom ani výsledok takéhoto konania.

| 3.1.4 | EHSV sa na druhej strane nazdáva, že celý postup by viac zodpovedal skutočnému participatívnemu procesu, ak by verejné konzultácie predchádzali oznámeniu, a nie nasledovali až po ňom, čím by sa zabránilo tomu, aby boli mnohé pripomienky a konštatovania Komisie založené len na subjektívnych dojmoch a názoroch (6).
  Výbor tiež pripomína správu z 10. marca 2000 o sťažnostiach spotrebiteľov v oblasti predaja na diaľku (KOM (2000) 127 v konečnom znení) a odporúča, aby bol uplatnený podobný postup, tentoraz založený na objektívnej analýze všetkých odpovedí z verejných konzultácií. Zároveň by boli aktualizované a porovnané údaje, čím by sa vytvoril objektívny základ pre posúdenie. |
| --- | --- |

3.1.4

EHSV sa na druhej strane nazdáva, že celý postup by viac zodpovedal skutočnému participatívnemu procesu, ak by verejné konzultácie predchádzali oznámeniu, a nie nasledovali až po ňom, čím by sa zabránilo tomu, aby boli mnohé pripomienky a konštatovania Komisie založené len na subjektívnych dojmoch a názoroch (6).

Výbor tiež pripomína správu z 10. marca 2000 o sťažnostiach spotrebiteľov v oblasti predaja na diaľku (KOM (2000) 127 v konečnom znení) a odporúča, aby bol uplatnený podobný postup, tentoraz založený na objektívnej analýze všetkých odpovedí z verejných konzultácií. Zároveň by boli aktualizované a porovnané údaje, čím by sa vytvoril objektívny základ pre posúdenie.

| 3.1.5 | Za týchto okolností EHSV podporuje návrh Komisie a žiada o usporiadanie verejného vypočutia so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré by sa však nerozplynulo v širšej diskusii o acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa, pretože o nej bola len nedávno publikovaná odborná štúdia v objeme zhruba 800 strán (7), ako aj zelená kniha Komisie (8). |
| --- | --- |

3.1.5

Za týchto okolností EHSV podporuje návrh Komisie a žiada o usporiadanie verejného vypočutia so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré by sa však nerozplynulo v širšej diskusii o acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa, pretože o nej bola len nedávno publikovaná odborná štúdia v objeme zhruba 800 strán (7), ako aj zelená kniha Komisie (8).

| 3.1.6 | Vzhľadom na formu akou prebiehala práca CFR (9) má EHSV pochybnosti o tom, že by bolo výhodné alebo vhodné, aby preskúmanie predkladanej smernice záviselo od ukončenia práce a konzultácií, či od rozhodnutí o celkovom acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa, ktoré by boli včas prijaté. Týka sa to aj poslednej redukovanej verzie prezentovanej Komisiou (10). |
| --- | --- |

3.1.6

Vzhľadom na formu akou prebiehala práca CFR (9) má EHSV pochybnosti o tom, že by bolo výhodné alebo vhodné, aby preskúmanie predkladanej smernice záviselo od ukončenia práce a konzultácií, či od rozhodnutí o celkovom acquis communautaire v oblasti práv spotrebiteľa, ktoré by boli včas prijaté. Týka sa to aj poslednej redukovanej verzie prezentovanej Komisiou (10).

| 3.1.7 | EHSV ďalej odporúča prípadné prehodnotenie právnej povahy nástroja Spoločenstva, ktorý by bol použitý pri budúcom preskúmaní smernice, ak prevládne názor, že je možné splniť podmienky na to, aby sa podstatné zmeny v tejto oblasti uskutočnili prostredníctvom nariadenia, čo by bolo najvýhodnejšie (11). Zachoval by sa tým základný cieľ, čiže opätovné nastolenie rovnováhy a rovnosti strán, tak ako sa to predpokladá pri obchodných transakciách medzi jednotlivými stranami uzavretých na mieste v obchodných priestoroch. |
| --- | --- |

3.1.7

EHSV ďalej odporúča prípadné prehodnotenie právnej povahy nástroja Spoločenstva, ktorý by bol použitý pri budúcom preskúmaní smernice, ak prevládne názor, že je možné splniť podmienky na to, aby sa podstatné zmeny v tejto oblasti uskutočnili prostredníctvom nariadenia, čo by bolo najvýhodnejšie (11). Zachoval by sa tým základný cieľ, čiže opätovné nastolenie rovnováhy a rovnosti strán, tak ako sa to predpokladá pri obchodných transakciách medzi jednotlivými stranami uzavretých na mieste v obchodných priestoroch.

3.2   Konkrétne pripomienky

| 3.2.1 | Komisia k smernici vyjadrila dva druhy pripomienok/komentárov:






  a) | týkajúce sa jej formulácie/štruktúry, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Komisia k smernici vyjadrila dva druhy pripomienok/komentárov:

a)

týkajúce sa jej formulácie/štruktúry,

| b) | týkajúce sa jej implementácie. |
| --- | --- |

b)

týkajúce sa jej implementácie.

A)   Pripomienky k formulácii/štruktúre

| 3.2.2 | Pokiaľ ide o pripomienky k formulácii/štruktúre smernice, EHSV súhlasí s Komisiou v nasledujúcich bodoch:






  a) | niektoré pojmy a definície by mali byť preskúmané s cieľom spresniť ich význam (12); |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Pokiaľ ide o pripomienky k formulácii/štruktúre smernice, EHSV súhlasí s Komisiou v nasledujúcich bodoch:

a)

niektoré pojmy a definície by mali byť preskúmané s cieľom spresniť ich význam (12);

| b) | stanovené lehoty a spôsoby poskytovania informácií by mali byť lepšie oznámené, aby sa predišlo rozdielnym interpretáciám; |
| --- | --- |

b)

stanovené lehoty a spôsoby poskytovania informácií by mali byť lepšie oznámené, aby sa predišlo rozdielnym interpretáciám;

| c) | niektoré ustanovenia by mali byť zosúladené so smernicou o nekalých obchodných praktikách (13); |
| --- | --- |

c)

niektoré ustanovenia by mali byť zosúladené so smernicou o nekalých obchodných praktikách (13);

| d) | bolo by potrebné posilniť informovanosť o cenách s prirážkou v oblasti služieb; |
| --- | --- |

d)

bolo by potrebné posilniť informovanosť o cenách s prirážkou v oblasti služieb;

| e) | je nevyhnutné presnejšie charakterizovať, klasifikovať a stanoviť povahu lehoty na odstúpenie od zmluvy (cool down) v jej dvojitej funkcii ako metódy na ochranu zmluvného zámeru s cieľom zabezpečiť úplný súhlas spotrebiteľa a sankcie za nerešpektovanie formalít, ktoré by mal zabezpečiť dodávateľ, aby splnil povinnosť informovať
   (14), v porovnaní s podobnými, hoci právne odlišnými pojmami v oblasti práva na zváženie (warm up), práva na odstúpenie od zmluvy a práva na zrušenie zmluvy; |
| --- | --- |

e)

je nevyhnutné presnejšie charakterizovať, klasifikovať a stanoviť povahu lehoty na odstúpenie od zmluvy (cool down) v jej dvojitej funkcii ako metódy na ochranu zmluvného zámeru s cieľom zabezpečiť úplný súhlas spotrebiteľa a sankcie za nerešpektovanie formalít, ktoré by mal zabezpečiť dodávateľ, aby splnil povinnosť informovať
   (14), v porovnaní s podobnými, hoci právne odlišnými pojmami v oblasti práva na zváženie (warm up), práva na odstúpenie od zmluvy a práva na zrušenie zmluvy;

| f) | rovnako je potrebné zjednotiť spomínanú lehotu, čo sa týka spôsobu stanovenia jej dĺžky, dôsledkov, najmä finančných, jej vykonávanie (náhrada, vrátenie, atď.) a škody vzniknuté vyňatím tejto lehoty, či už priamo alebo nepriamo, zo zmlúv a výnimky z pravidiel (15); |
| --- | --- |

f)

rovnako je potrebné zjednotiť spomínanú lehotu, čo sa týka spôsobu stanovenia jej dĺžky, dôsledkov, najmä finančných, jej vykonávanie (náhrada, vrátenie, atď.) a škody vzniknuté vyňatím tejto lehoty, či už priamo alebo nepriamo, zo zmlúv a výnimky z pravidiel (15);

| g) | ďalej je potrebné preskúmať najmä vyňatie dražieb berúc do úvahy skutočnosť, že tento výraz má v jednotlivých prekladoch a národných legislatívnych tradíciách právne odlišný význam (16), avšak aj to, že dražby uskutočnené cez internet spôsobujú špecifické problémy, ktoré neboli známe v čase vypracovania smernice (17); |
| --- | --- |

g)

ďalej je potrebné preskúmať najmä vyňatie dražieb berúc do úvahy skutočnosť, že tento výraz má v jednotlivých prekladoch a národných legislatívnych tradíciách právne odlišný význam (16), avšak aj to, že dražby uskutočnené cez internet spôsobujú špecifické problémy, ktoré neboli známe v čase vypracovania smernice (17);

| 3.2.3 | Avšak EHSV nesúhlasí s Komisiou v nasledujúcich bodoch týkajúcich sa:






  a) | obmedzenia vylúčenia finančných služieb z jedinej smernice o predaji na diaľku (18); |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Avšak EHSV nesúhlasí s Komisiou v nasledujúcich bodoch týkajúcich sa:

a)

obmedzenia vylúčenia finančných služieb z jedinej smernice o predaji na diaľku (18);

| b) | adekvátnosti ponechania rozdielu medzi smernicami o predaji na diaľku a smernicou o elektronickom obchode vzhľadom na to, že ich obsah sa čiastočne prelína a že v situáciách, ktoré sú v podstate rovnaké, predkladajú protirečivé riešenia v jednotlivých základných aspektoch ich právneho systému (19). Tento stav možno zdôvodniť jedine tým, že vnútorný pôvod týchto právnych textov nie je rovnaký alebo, že medzi jednotlivými oddeleniami nebola dostatočná koordinácia. |
| --- | --- |

b)

adekvátnosti ponechania rozdielu medzi smernicami o predaji na diaľku a smernicou o elektronickom obchode vzhľadom na to, že ich obsah sa čiastočne prelína a že v situáciách, ktoré sú v podstate rovnaké, predkladajú protirečivé riešenia v jednotlivých základných aspektoch ich právneho systému (19). Tento stav možno zdôvodniť jedine tým, že vnútorný pôvod týchto právnych textov nie je rovnaký alebo, že medzi jednotlivými oddeleniami nebola dostatočná koordinácia.

| 3.2.4 | EHSV ďalej odporúča Komisii, aby sa snažila o zjednodušenie, sprístupnenie a objasnenie súboru rôznorodých právnych predpisov, ktoré sa týkajú predaja na diaľku a ktoré sú rozptýlené vo viacerých nástrojoch. |
| --- | --- |

3.2.4

EHSV ďalej odporúča Komisii, aby sa snažila o zjednodušenie, sprístupnenie a objasnenie súboru rôznorodých právnych predpisov, ktoré sa týkajú predaja na diaľku a ktoré sú rozptýlené vo viacerých nástrojoch.

B)   Pripomienky k implementácii

| 3.2.5 | Pokiaľ ide o implementáciu smernice a o poznatky získané na základe skúseností v niektorých členských štátoch, EHSV môže vyjadriť súhlas a podporiť Komisiu vo väčšine jej pripomienok, nazdáva sa však, že je potrebné vypracovať hĺbkovejší prieskum s cieľom poskytnúť celkový, nie len čiastočný, obraz o rozdieloch/nekompatibilite pri transpozícii/interpretácii smernice vo všetkých členských štátoch.
  Preto výbor nalieha na Komisiu, aby následne po analýze odpovedí z dotazníka pristúpila k takémuto prieskumu a informovala o jeho výsledkoch.
  Dodáva tiež, že Komisia ešte neposkytla štatistické údaje, ktoré by umožnili zhodnotiť význam predaja na diaľku vzhľadom na spotrebiteľa vo všetkých cezhraničných transakciách ani údaje o objeme tohto typu predaja vzhľadom na transakcie so spotrebiteľmi v každom členskom štáte. Tieto informácie nemožno s potrebnou mierou objektívnosti získať z najnovších údajov Eurobarometra (20), sú však nevyhnutné na zváženie kritérií začlenenia a zhodnotenie opodstatnenosti výnimiek stanovených smernicou. |
| --- | --- |

3.2.5

Pokiaľ ide o implementáciu smernice a o poznatky získané na základe skúseností v niektorých členských štátoch, EHSV môže vyjadriť súhlas a podporiť Komisiu vo väčšine jej pripomienok, nazdáva sa však, že je potrebné vypracovať hĺbkovejší prieskum s cieľom poskytnúť celkový, nie len čiastočný, obraz o rozdieloch/nekompatibilite pri transpozícii/interpretácii smernice vo všetkých členských štátoch.

Preto výbor nalieha na Komisiu, aby následne po analýze odpovedí z dotazníka pristúpila k takémuto prieskumu a informovala o jeho výsledkoch.

Dodáva tiež, že Komisia ešte neposkytla štatistické údaje, ktoré by umožnili zhodnotiť význam predaja na diaľku vzhľadom na spotrebiteľa vo všetkých cezhraničných transakciách ani údaje o objeme tohto typu predaja vzhľadom na transakcie so spotrebiteľmi v každom členskom štáte. Tieto informácie nemožno s potrebnou mierou objektívnosti získať z najnovších údajov Eurobarometra (20), sú však nevyhnutné na zváženie kritérií začlenenia a zhodnotenie opodstatnenosti výnimiek stanovených smernicou.

| 3.2.6 | EHSV vyjadruje znepokojenie nad postojom, ktorý zaujala Komisia, keď na jednej strane označuje jednotlivé problémy na úrovni transpozície smernice a na strane druhej vyjadruje pochybnosti týkajúce sa jej významu pre získavanie dôvery spotrebiteľov a zároveň tvrdí, že nevykoná žiadne zmeny ani nezavádza žiadne ráznejšie opatrenia zamerané na riešenie problémov pri transpozícii. |
| --- | --- |

3.2.6

EHSV vyjadruje znepokojenie nad postojom, ktorý zaujala Komisia, keď na jednej strane označuje jednotlivé problémy na úrovni transpozície smernice a na strane druhej vyjadruje pochybnosti týkajúce sa jej významu pre získavanie dôvery spotrebiteľov a zároveň tvrdí, že nevykoná žiadne zmeny ani nezavádza žiadne ráznejšie opatrenia zamerané na riešenie problémov pri transpozícii.

| 3.2.7 | Avšak čo sa týka rozsahu uplatňovania smernice 1997/7/ES, samotná Komisia uznáva, že stanovené výnimky boli v jednotlivých členských štátoch transponované rozdielne a že je potrebné prehodnotiť niektoré z týchto výnimiek. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti zahájila konkrétnejšie iniciatívy. |
| --- | --- |

3.2.7

Avšak čo sa týka rozsahu uplatňovania smernice 1997/7/ES, samotná Komisia uznáva, že stanovené výnimky boli v jednotlivých členských štátoch transponované rozdielne a že je potrebné prehodnotiť niektoré z týchto výnimiek. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti zahájila konkrétnejšie iniciatívy.

| 3.2.8 | Už len pokiaľ ide o využívanie minimálnej doložky, EHSV nesúhlasí s Komisiou v tom, že by všetky situácie, ktoré sama uvádza, boli dôsledkom nesprávneho uplatňovania doložky stanovenej článkom 14. |
| --- | --- |

3.2.8

Už len pokiaľ ide o využívanie minimálnej doložky, EHSV nesúhlasí s Komisiou v tom, že by všetky situácie, ktoré sama uvádza, boli dôsledkom nesprávneho uplatňovania doložky stanovenej článkom 14.

| 3.2.8.1 | EHSV sa naopak nazdáva, že väčšina objavených odlišností, ktoré sú naozaj reálne, nie je dôsledkom nesprávneho používania minimálnej doložky, ale skôr známych nedostatkov v koncepcii, formulácii a transpozícii/preklade smernice. |
| --- | --- |

3.2.8.1

EHSV sa naopak nazdáva, že väčšina objavených odlišností, ktoré sú naozaj reálne, nie je dôsledkom nesprávneho používania minimálnej doložky, ale skôr známych nedostatkov v koncepcii, formulácii a transpozícii/preklade smernice.

| 3.2.8.2 | EHSV sa však nazdáva, že minimálna doložka, ktorá umožňuje členským štátom prekročiť ustanovenia Spoločenstva v smerniciach o minimálnej harmonizácii, a to vždy v súlade so zmluvou, ako to stanovuje článok 153, predstavuje pozitívny nástroj zvýšenej ochrany spotrebiteľa, ktorý umožňuje vziať do úvahy špecifické kultúrne, sociálne a právne črty každého národného systému. |
| --- | --- |

3.2.8.2

EHSV sa však nazdáva, že minimálna doložka, ktorá umožňuje členským štátom prekročiť ustanovenia Spoločenstva v smerniciach o minimálnej harmonizácii, a to vždy v súlade so zmluvou, ako to stanovuje článok 153, predstavuje pozitívny nástroj zvýšenej ochrany spotrebiteľa, ktorý umožňuje vziať do úvahy špecifické kultúrne, sociálne a právne črty každého národného systému.

| 3.2.8.3 | EHSV napriek všetkému tvrdí, že pokiaľ je skutočne možné zabezpečiť zvýšený stupeň ochrany spotrebiteľa, mali by byť určité právne inštitúty predmetom celkovej harmonizácie, najlepšie prostredníctvom nariadenia, čo by zaručilo ich jednotnosť. Toto opatrenie by sa malo vzťahovať aj na predkladanú smernicu. |
| --- | --- |

3.2.8.3

EHSV napriek všetkému tvrdí, že pokiaľ je skutočne možné zabezpečiť zvýšený stupeň ochrany spotrebiteľa, mali by byť určité právne inštitúty predmetom celkovej harmonizácie, najlepšie prostredníctvom nariadenia, čo by zaručilo ich jednotnosť. Toto opatrenie by sa malo vzťahovať aj na predkladanú smernicu.

C)   Vynechané pripomienky

| 3.2.9 | EHSV sa nazdáva, že aj ostatné otázky, ktoré nie sú v oznámení spomenuté, by mali byť pri preskúmaní smernice prehodnotené. |
| --- | --- |

3.2.9

EHSV sa nazdáva, že aj ostatné otázky, ktoré nie sú v oznámení spomenuté, by mali byť pri preskúmaní smernice prehodnotené.

| 3.2.10 | Ide najmä o:






  a) | adekvátnosť preskúmania smernice o poskytovaní finančných služieb na diaľku súbežne a zároveň s predkladanou smernicou, čím výbor vyjadruje svoj výslovný nesúhlas so znením oznámenia Komisie zo 6. apríla 2006 (KOM(2006) 161 v konečnom znení); |
| --- | --- | --- |

3.2.10

Ide najmä o:

a)

adekvátnosť preskúmania smernice o poskytovaní finančných služieb na diaľku súbežne a zároveň s predkladanou smernicou, čím výbor vyjadruje svoj výslovný nesúhlas so znením oznámenia Komisie zo 6. apríla 2006 (KOM(2006) 161 v konečnom znení);

| b) | zachovanie charakteru výlučného používania komunikačných metód na diaľku namiesto prevažného používania (článok 2 ods. 1); |
| --- | --- |

b)

zachovanie charakteru výlučného používania komunikačných metód na diaľku namiesto prevažného používania (článok 2 ods. 1);

| c) | právnu povahu návrhu na rokovanie o zmluve ako výzvy na kúpu a zásadný význam súvisiacich pojmov a charakteristík ako ustanovujúcich prvkov predmetu samotnej kúpno-predajnej zmluvy; |
| --- | --- |

c)

právnu povahu návrhu na rokovanie o zmluve ako výzvy na kúpu a zásadný význam súvisiacich pojmov a charakteristík ako ustanovujúcich prvkov predmetu samotnej kúpno-predajnej zmluvy;

| d) | celý systém dôkazného bremena, ktorý smernica neupravuje alebo upravuje nesprávne, presúvajúc kompetenciu na základné princípy práva členských štátov, ktoré upravuje zmluvy so spotrebiteľmi, okrem prípadov, kedy využívajú opačný mechanizmus stanovený v článku 11 ods. 3; |
| --- | --- |

d)

celý systém dôkazného bremena, ktorý smernica neupravuje alebo upravuje nesprávne, presúvajúc kompetenciu na základné princípy práva členských štátov, ktoré upravuje zmluvy so spotrebiteľmi, okrem prípadov, kedy využívajú opačný mechanizmus stanovený v článku 11 ods. 3;

| e) | zachovanie vzťahov so spotrebiteľmi – nezávisle od diskusie o úprave ich definície, od ktorej sa odlišujú – ako jediného záberu smernice, keď sa problematika vo všeobecnosti týka určitého typu predaja s určitými charakteristickými vlastnosťami a nie len jeho adresáta, ako to tiež správne stanovuje smernica o elektronickom obchode; |
| --- | --- |

e)

zachovanie vzťahov so spotrebiteľmi – nezávisle od diskusie o úprave ich definície, od ktorej sa odlišujú – ako jediného záberu smernice, keď sa problematika vo všeobecnosti týka určitého typu predaja s určitými charakteristickými vlastnosťami a nie len jeho adresáta, ako to tiež správne stanovuje smernica o elektronickom obchode;

| f) | objasnenie významu výrazov „prostriedky komunikácie na diaľku“ a „organizovaný plán predaja na diaľku“ a potreba hĺbkovej analýzy dôvodov pre zachovanie tohto kritéria a dôvodov, ktoré oprávňujú vylúčenie osobitnej ochrany spotrebiteľov uzatvárajúcich zmluvy na diaľku so subjektmi, ktoré využívajú takéto zriedkavé prostriedky; |
| --- | --- |

f)

objasnenie významu výrazov „prostriedky komunikácie na diaľku“ a „organizovaný plán predaja na diaľku“ a potreba hĺbkovej analýzy dôvodov pre zachovanie tohto kritéria a dôvodov, ktoré oprávňujú vylúčenie osobitnej ochrany spotrebiteľov uzatvárajúcich zmluvy na diaľku so subjektmi, ktoré využívajú takéto zriedkavé prostriedky;

| g) | zachovanie zdanlivo neopodstatnenej výnimky z jej uplatňovania na organizované zájazdy a na časovo vymedzené zmluvy, ako aj na predaj potravinových výrobkov na diaľku; |
| --- | --- |

g)

zachovanie zdanlivo neopodstatnenej výnimky z jej uplatňovania na organizované zájazdy a na časovo vymedzené zmluvy, ako aj na predaj potravinových výrobkov na diaľku;

| h) | nezaradenie popredajných služieb a záruk do zoznamu informácií, ktoré majú byť poskytnuté spotrebiteľovi, by malo byť preskúmané v súlade so smernicou o zárukách (21); |
| --- | --- |

h)

nezaradenie popredajných služieb a záruk do zoznamu informácií, ktoré majú byť poskytnuté spotrebiteľovi, by malo byť preskúmané v súlade so smernicou o zárukách (21);

| i) | systém práva na využívanie a zužitkovanie, systém povinnosti ochrany a uschovania a rizika straty alebo zničenia predmetu počas lehoty na odstúpenie od zmluvy a povinnosti jeho prepravy, či už od predávajúceho k spotrebiteľovi alebo naopak, v prípade vrátenia bez ohľadu na dôvody (odstúpenie od zmluvy alebo nevyhovujúci stav/chyba/porucha) v súlade s pravidlami, ktoré stanovila smernica o zárukách; |
| --- | --- |

i)

systém práva na využívanie a zužitkovanie, systém povinnosti ochrany a uschovania a rizika straty alebo zničenia predmetu počas lehoty na odstúpenie od zmluvy a povinnosti jeho prepravy, či už od predávajúceho k spotrebiteľovi alebo naopak, v prípade vrátenia bez ohľadu na dôvody (odstúpenie od zmluvy alebo nevyhovujúci stav/chyba/porucha) v súlade s pravidlami, ktoré stanovila smernica o zárukách;

| j) | problematika jazyka zmlúv, ktorú nemožno naďalej ponechať na členské štáty (odôvodnenie 8); |
| --- | --- |

j)

problematika jazyka zmlúv, ktorú nemožno naďalej ponechať na členské štáty (odôvodnenie 8);

| k) | definícia pojmu „pracovný deň“ v práve Spoločenstva, čo je nevyhnutné na jednotný výpočet lehôt, najmä pri cezhraničnom predaji alebo jednoducho stanovenie všetkých lehôt na nasledujúce kalendárne dni; |
| --- | --- |

k)

definícia pojmu „pracovný deň“ v práve Spoločenstva, čo je nevyhnutné na jednotný výpočet lehôt, najmä pri cezhraničnom predaji alebo jednoducho stanovenie všetkých lehôt na nasledujúce kalendárne dni;

| l) | spôsob oznámenia o uplatnení práva na odstúpenie od zmluvy – bez ohľadu na to, či je potrebný doklad o odoslaní alebo nie – s príslušnými právnymi dôsledkami; |
| --- | --- |

l)

spôsob oznámenia o uplatnení práva na odstúpenie od zmluvy – bez ohľadu na to, či je potrebný doklad o odoslaní alebo nie – s príslušnými právnymi dôsledkami;

| m) | predchádzanie rizikám neplnenia zmluvných záväzkov a pravidlá pri nepresnom alebo neúplnom plnení povinností doručenia tovarov alebo poskytovania služieb (22); |
| --- | --- |

m)

predchádzanie rizikám neplnenia zmluvných záväzkov a pravidlá pri nepresnom alebo neúplnom plnení povinností doručenia tovarov alebo poskytovania služieb (22);

| n) | zachovanie výnimky pre tovary vyrobené podľa špecifických požiadaviek spotrebiteľa; |
| --- | --- |

n)

zachovanie výnimky pre tovary vyrobené podľa špecifických požiadaviek spotrebiteľa;

| o) | potreba dôslednejšie vziať do úvahy rastúci fenomén obchodovania cez telefón a mobilný telefón (m-commerce) a zvážiť pritom vytvorenie všeobecného systému opt-in na ochranu proti neželaným ponukám; |
| --- | --- |

o)

potreba dôslednejšie vziať do úvahy rastúci fenomén obchodovania cez telefón a mobilný telefón (m-commerce) a zvážiť pritom vytvorenie všeobecného systému opt-in na ochranu proti neželaným ponukám;

| p) | odkaz v systéme pravidiel smernice na otázky týkajúce sa falšovania a certifikácie tovarov a ochrany autorských práv a súvisiacich práv, ktoré sú obzvlášť ohrozené pri predaji na diaľku; |
| --- | --- |

p)

odkaz v systéme pravidiel smernice na otázky týkajúce sa falšovania a certifikácie tovarov a ochrany autorských práv a súvisiacich práv, ktoré sú obzvlášť ohrozené pri predaji na diaľku;

| q) | rozšírenie povinnosti poskytovať informácie všetkým zainteresovaným stranám so zvláštnym dôrazom na najzraniteľnejšie skupiny spotrebiteľov, ako sú mladiství, starší alebo zdravotne postihnutí spotrebitelia, podobne ako to už stanovila smernica o nekalých obchodných praktikách; |
| --- | --- |

q)

rozšírenie povinnosti poskytovať informácie všetkým zainteresovaným stranám so zvláštnym dôrazom na najzraniteľnejšie skupiny spotrebiteľov, ako sú mladiství, starší alebo zdravotne postihnutí spotrebitelia, podobne ako to už stanovila smernica o nekalých obchodných praktikách;

| r) | potreba stanoviť účinný a odradzujúci systém sankcií pre prípad neplnenia povinností určených smernicou. |
| --- | --- |

r)

potreba stanoviť účinný a odradzujúci systém sankcií pre prípad neplnenia povinností určených smernicou.

| 3.2.11 | EHSV sa nazdáva, že je nevyhnutne potrebné adekvátne zvážiť tieto otázky, aby bolo možné dosiahnuť cieľ, ktorý smernica navrhuje v snahe zaručiť rovnakú ochranu spotrebiteľov tovarov a služieb zakúpených na diaľku ako je to zabezpečené pri uzatváraní zmlúv na mieste. |
| --- | --- |

3.2.11

EHSV sa nazdáva, že je nevyhnutne potrebné adekvátne zvážiť tieto otázky, aby bolo možné dosiahnuť cieľ, ktorý smernica navrhuje v snahe zaručiť rovnakú ochranu spotrebiteľov tovarov a služieb zakúpených na diaľku ako je to zabezpečené pri uzatváraní zmlúv na mieste.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komisia sa výslovne rozhodla vylúčiť z rámca svojich pripomienok a záverov aspekty ako nevyžiadané zásielky a služby, platba kartou a súdny alebo administratívny proces.

1

nevyžiadané zásielky a služby

platba kartou

súdny alebo administratívny proces

(2)  Stanovisko EHSV publikované v Ú. v. ES C 19, 25.1.1993, s. 111, ktorého spravodajcom bol Roberto BONVICINI.

2

(3)  Stanovisko EHSV publikované v Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 43, ktorého spravodajcom bol Manuel ATAÍDE FERREIRA

3

(4)  Pozri okrem iných aj: „La protection des consommateurs acheteurs ŕ distance“ (Ochrana spotrebiteľa pri kúpe na diaľku), zápisnica zo seminára organizovaného centrom CEDOC, ktorú vypracoval Bernd Stauder v roku 1999, medzi najvýznamnejšie patria texty Hansa MICKLITZA, Julesa STUYCKA, Petera ROTTA a Gerainta HOWELLSA (Bruylant, 1999).

4

La protection des consommateurs acheteurs ŕ distance

(5)  Belgicko (?), Maďarsko, Lotyšsko, Litva.

5

(6)  Pozri napr. článok 3, ods.2 „Komisia ... domnieva sa ...“ a ods. 3 „Komisia je presvedčená ...“.

6

(7)  „EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis“ (Prehľad právnych predpisov ES v oblasti práv spotrebiteľa – komparatívna analýza), Prof. Dr. Hans Schulte-Nolke, Dr. Christian Twigg-Flesner a Dr. Martin Ebers, 12. decembra 2006, Univerzita v Bielefelde (pripravené pre Európsku komisiu v rámci zmluvy o poskytovaní služieb č. 17.020100/04/389299: „Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis“)

7

„EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis“

(8)  KOM(2006) 744 v konečnom znení z 8.2.2007, ku ktorej je už vytvorená študijná skupina EHSV na vypracovanie príslušného stanoviska, ktorého spravodajcom bude pán ADAMS.

8

(9)  Jej potrebu nedávno spochybnili aj niektoré z najlepších odborných publikácií (pozri „The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives“ (Potreba európskeho zmluvného práva – empirické a právne perspektívy), JAN SMITS, Europa Law Publishing, Groningen, 2005).

9

„The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives“

(10)  V skutočnosti bol z 22 právnych nástrojov Spoločenstva, ktoré stanovila Komisia v máji 2003, rozsah v súčasnosti zúžený len na 8 smerníc.

10

(11)  Využitie nariadenia by umožnilo vyriešiť rôzne situácie opísané Komisiou, v ktorých smernica o predaji na diaľku nebola transponovaná alebo bola transponovaná nesprávne, napríklad pokiaľ ide o článok 4 ods. 2 o princípe dobrej viery, článok 6 o lehotách na náhradu pri uplatnení práva na odstúpenie od zmluvy a v prípade vyňatia z práva na odstúpenie od zmluvy. Takéto nariadenie by mohlo konkrétne pokrývať oblasti ako napríklad definícia pojmov, rozsah ich uplatnenia na tovar a osoby a prípadné výnimky, ďalej štruktúru, obsah, rozsah a čas poskytnutia informácií, plnenie a dôsledky práva na odstúpenie od zmluvy, plnenie zmluvy a spôsoby platby ako aj princípy dobrej viery, ktoré sú v obchode obzvlášť relevantné.

11

(12)  Napríklad pojmy „organizovaný plán predaja“, „prevádzkovateľ prostriedku komunikácie na diaľku“, „práva na nehnuteľnosti“, najmä tie, ktoré sa týkajú časovo vymedzeného využívania nehnuteľností, „bežný roznášateľ“, „prepravné služby“, vrátane prenájmu dopravných prostriedkov, „špecifické podmienky“, „trvalé médium“, atď.

12

(13)  Smernica 2005/29/ES z 11. mája 2005, Ú. v. ES L 149, 11.6.2006. Stanovisko EHSV, Ú. v. ES C 108, 30.4.2004.

13

(14)  Pozri Cristine AMATO, „Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori“ (Smerom k európskemu právu v oblasti práv spotrebiteľa), str. 329, Gruffé Editore, Milano, 2003.

14

Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori“

(15)  Bolo by potrebné pripomenúť, že Rada pri schválení smernice 97/7/ES vydala vyhlásenie, ktorým vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosť zjednotiť spôsob vypočítania lehoty na zváženie existujúcej v smerniciach o ochrane spotrebiteľa.

15

(16)  Napr. pojem „leilăo“ (dražba) v portugalskom právnom poriadku nie právne to isté ako „vente aux enchčres“ vo francúzskom právnom poriadku, ani „auction“ v anglosaskom právnom poriadku, či „vendita all'asta“ v talianskom právnom poriadku.

16

(17)  Pozri významný článok Prof. Gerarda SPINDLERA, Universita v Gottingene, „Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive“ (Internetové aukcie verzus ochrana spotrebiteľa: Prípad smernice o predaji na diaľku), v German Law Journal, 2005, 06 č.3 str. 725 a nasl.

17

„Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive“

(18)  Ako to už okrem iného bol o vyjadrené v stanovisku na tému Návrh týkajúci sa poskytovania finančných služieb na diaľku (stanovisko EHSV publikované v Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 43), ktorého spravodajcom bol Manuel ATAÍDE FERREIRA. Rovnaké bolo stanovisko Európskeho parlamentu v dvoch čítaniach.

18

(19)  Smernica 2000/31/ES z 8. júna 2000, Ú. v. ES L 178, 17.7.2000. Rovnaký názor už výbor vyjadril v stanovisku k tejto smernici publikovanom v Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 36, ktorého spravodajcom bol Harald GLATZ.

19

(20)  Pozri zvláštne vydanie Eurobarometer 252 „Consumer protection in the Internal Market“ (Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu), september 2006, žiadosť GR SANCO a koordinácia GR COMM. Tieto údaje však poskytujú aspoň niektoré indikácie o všeobecných tendenciách v orientácii spotrebiteľov vzhľadom na kroky Spoločenstva v oblasti vytvárania vnútorného trhu.

20

Consumer protection in the Internal Market

(21)  Smernica 1999/44/ES z 25. mája 1999, Ú. v. ES L 171, 7.7.1999. EHSV už vo svojom stanovisku na tému Návrh smernice o predaji na diaľku vyjadril názor, že spotrebiteľ by mal dostať informácie o rôznych spôsoboch záruky, najmä v prípade neplnenia alebo neskorého plnenia zmluvy.

21

(22)  EHSV už vyjadril svoj názor na túto problematiku v stanovisku k smernici o predaji na diaľku a upozornil Komisiu na potrebu znovu zabezpečiť finančné záujmy a predchádzať rizikám, ktoré sú dôsledkom neplnenia zmluvy, napríklad prostredníctvom stanovenia pokút. EHSV tiež navrhol, aby podniky v danom odvetví vytvorili záručný fond, ktorý by pokrýval takéto situácie.

22

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/855/EHS o zlúčení a splynutí akciových spoločností a smernica Rady 82/891/EHS o rozdelení akciových spoločností so zreteľom na požiadavku týkajúcu sa správy nezávislého znalca v súvislosti so zlúčením alebo rozdelením“

KOM(2007) 91 v konečnom znení – 2007/0035 (COD)

(2007/C 175/08)

Rada sa 29. marca 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. mája 2007. Samostatnou spravodajkyňou bola pani SÁNCHEZ MIGUEL.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) prijal 143 hlasmi za, pričom 26 členovia hlasovali proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Návrh, ktorý pripravuje Komisia, na úpravu riadenia fúzií a rozdelení akciových spoločností sa začleňuje do rámca plánu na modernizáciu práva spoločností a na zlepšenie riadenia podnikov v EÚ (1). Tento návrh obsahuje akčný plán, ktorý v krátkodobom, strednodobom i dlhodobom horizonte dopĺňa rozsiahlu úpravu predpisov, ktorá sa netýka len dokončenia vypracovania zostávajúcich návrhov smerníc. |
| --- | --- |

1.1

Návrh, ktorý pripravuje Komisia, na úpravu riadenia fúzií a rozdelení akciových spoločností sa začleňuje do rámca plánu na modernizáciu práva spoločností a na zlepšenie riadenia podnikov v EÚ (1). Tento návrh obsahuje akčný plán, ktorý v krátkodobom, strednodobom i dlhodobom horizonte dopĺňa rozsiahlu úpravu predpisov, ktorá sa netýka len dokončenia vypracovania zostávajúcich návrhov smerníc.

| 1.2 | Zo všeobecnejšieho hľadiska sa okrem toho v Prílohe III akčného programu na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii (2) uvádza desať konkrétnych návrhov „zrýchlených opatrení“, ktorých cieľom je obmedziť počet menších požiadaviek, ktoré nemenia úroveň ochrany právnych predpisov. Toto je cieľom prejednávaného návrhu, ktorý sa zameriava len na otázku upustenia od znaleckej správy o projektoch fúzií a rozdelení, pokiaľ sa na tom dohodnú „všetci“ akcionári. |
| --- | --- |

1.2

Zo všeobecnejšieho hľadiska sa okrem toho v Prílohe III akčného programu na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii (2) uvádza desať konkrétnych návrhov „zrýchlených opatrení“, ktorých cieľom je obmedziť počet menších požiadaviek, ktoré nemenia úroveň ochrany právnych predpisov. Toto je cieľom prejednávaného návrhu, ktorý sa zameriava len na otázku upustenia od znaleckej správy o projektoch fúzií a rozdelení, pokiaľ sa na tom dohodnú „všetci“ akcionári.

| 1.3 | Treba poznamenať, že už smernica 2005/56/ES týkajúca sa cezhraničných fúzií kapitálových spoločností (3) v článku 8 ods. 4 spomína možnosť výnimky v súvislosti s povinnosťou vypracovať znaleckú správu o projektoch fúzií, pokiaľ sa na tom dohodnú všetci spoločníci. Podobne posledná úprava smernice 77/91/EHS týkajúca sa zakladania akciových spoločností, ako aj udržiavania a zmeny ich základného imania (4) uvádza dva nové články, 10 a) a 10 b), na základe ktorých znalecká správa nie je potrebná pri nepeňažných vkladoch, pokiaľ vzniknú také okolnosti, ktoré zaručia skutočnú hodnotu vložených aktív. |
| --- | --- |

1.3

Treba poznamenať, že už smernica 2005/56/ES týkajúca sa cezhraničných fúzií kapitálových spoločností (3) v článku 8 ods. 4 spomína možnosť výnimky v súvislosti s povinnosťou vypracovať znaleckú správu o projektoch fúzií, pokiaľ sa na tom dohodnú všetci spoločníci. Podobne posledná úprava smernice 77/91/EHS týkajúca sa zakladania akciových spoločností, ako aj udržiavania a zmeny ich základného imania (4) uvádza dva nové články, 10 a) a 10 b), na základe ktorých znalecká správa nie je potrebná pri nepeňažných vkladoch, pokiaľ vzniknú také okolnosti, ktoré zaručia skutočnú hodnotu vložených aktív.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Cieľom tejto úpravy smerníc o fúziách a rozdelení akciových spoločností je zosúladiť ich obsah so smernicou o cezhraničných fúziách v oblasti účasti znalcov pri príprave správy o projekte fúzie či rozdelenia, a to v prípade, že s tým budú súhlasiť všetci akcionári a držitelia cenných papierov s hlasovacím právom. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom tejto úpravy smerníc o fúziách a rozdelení akciových spoločností je zosúladiť ich obsah so smernicou o cezhraničných fúziách v oblasti účasti znalcov pri príprave správy o projekte fúzie či rozdelenia, a to v prípade, že s tým budú súhlasiť všetci akcionári a držitelia cenných papierov s hlasovacím právom.

3.   Pripomienky k návrhu

| 3.1 | EHSV so záujmom sleduje proces zjednodušovania a hlavne znižovania administratívnej záťaže v európskych podnikoch. V tomto smere chápe výbor obsah predloženého návrhu, ktorý v prvom rade chráni záujmy akcionárov tým, že vyžaduje ich jednomyseľný súhlas v prípade, keď nemá byť vypracovaná znalecká správa o projektoch fúzií a rozdelení akciových spoločností. |
| --- | --- |

3.1

EHSV so záujmom sleduje proces zjednodušovania a hlavne znižovania administratívnej záťaže v európskych podnikoch. V tomto smere chápe výbor obsah predloženého návrhu, ktorý v prvom rade chráni záujmy akcionárov tým, že vyžaduje ich jednomyseľný súhlas v prípade, keď nemá byť vypracovaná znalecká správa o projektoch fúzií a rozdelení akciových spoločností.

| 3.2 | Napriek tomu si EHSV všíma pretrvávajúce problémy, predovšetkým pri fúziách veľkých spoločností, kde ide o veľkú rozmanitosť akcionárov, z ktorých väčšina sú investori. Nepriame spravovanie akcií môže spôsobiť to, že sa menšinoví akcionári budú cítiť nechránení a nútení akceptovať dohody schválené subjektmi, ktoré sú správcami cenných papierov. I keď je pravda, že aktuálne platné predpisy povoľujú právo na námietky voči fúziám a rozdeleniam v prípade nesúhlasu s ekonomickými výsledkami spomínaných obchodných operácií, predovšetkým v prípade výmen akcií, skutočné uplatnenie tohto práva bude vo veľkej miere skomplikované práve neexistenciou znaleckej správy o projekte fúzie. |
| --- | --- |

3.2

Napriek tomu si EHSV všíma pretrvávajúce problémy, predovšetkým pri fúziách veľkých spoločností, kde ide o veľkú rozmanitosť akcionárov, z ktorých väčšina sú investori. Nepriame spravovanie akcií môže spôsobiť to, že sa menšinoví akcionári budú cítiť nechránení a nútení akceptovať dohody schválené subjektmi, ktoré sú správcami cenných papierov. I keď je pravda, že aktuálne platné predpisy povoľujú právo na námietky voči fúziám a rozdeleniam v prípade nesúhlasu s ekonomickými výsledkami spomínaných obchodných operácií, predovšetkým v prípade výmen akcií, skutočné uplatnenie tohto práva bude vo veľkej miere skomplikované práve neexistenciou znaleckej správy o projekte fúzie.

| 3.3 | EHSV sa preto domnieva, že veritelia a zamestnanci spoločností sa cítia nechránení z dôvodu nedostatku informácií spôsobeného neexistenciou objektívneho ohodnotenia znalcami. Veriteľom sa síce po zverejnení oznámenia o fúzii právo námietky priznáva, pokiaľ by nemali zaručené svoje pohľadávky. Nesmie sa však zabúdať na to, že ani smernica o fúzii, ani smernica o rozdelení nestanovuje žiadne práva zamestnancov, pričom smernica o cezhraničných fúziách im priznáva možnosť účasti (článok 16), čím sa uľahčuje dosiahnutie lepších výsledkov prostredníctvom primeraných informačných kanálov. |
| --- | --- |

3.3

EHSV sa preto domnieva, že veritelia a zamestnanci spoločností sa cítia nechránení z dôvodu nedostatku informácií spôsobeného neexistenciou objektívneho ohodnotenia znalcami. Veriteľom sa síce po zverejnení oznámenia o fúzii právo námietky priznáva, pokiaľ by nemali zaručené svoje pohľadávky. Nesmie sa však zabúdať na to, že ani smernica o fúzii, ani smernica o rozdelení nestanovuje žiadne práva zamestnancov, pričom smernica o cezhraničných fúziách im priznáva možnosť účasti (článok 16), čím sa uľahčuje dosiahnutie lepších výsledkov prostredníctvom primeraných informačných kanálov.

| 3.4 | Účinnosť právneho predpisu závisí od toho, či sú zaručené práva všetkých strán zúčastnených na právnych operáciách, v tomto prípade na fúziách a rozdeleniach. Pretože sú to zložité operácie, treba vytvoriť nástroje, ktoré by zlepšili transparentnosť, aby medzi dotknutými stranami nevznikali konflikty. Odmietnutie znaleckej správy na základe súhlasu všetkých akcionárov by sa malo realizovať v rámci podmienok stanovených v článku 10 písm. a) smernice 2006/68/ES, t.j. pokiaľ ide o akcie vo forme obchodovateľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu alebo o akcie, ktoré boli nedávno ohodnotené nezávislými znalcami, pretože v takom prípade je ich hodnota preukázateľná a zodpovedá príslušným predpisom. |
| --- | --- |

3.4

Účinnosť právneho predpisu závisí od toho, či sú zaručené práva všetkých strán zúčastnených na právnych operáciách, v tomto prípade na fúziách a rozdeleniach. Pretože sú to zložité operácie, treba vytvoriť nástroje, ktoré by zlepšili transparentnosť, aby medzi dotknutými stranami nevznikali konflikty. Odmietnutie znaleckej správy na základe súhlasu všetkých akcionárov by sa malo realizovať v rámci podmienok stanovených v článku 10 písm. a) smernice 2006/68/ES, t.j. pokiaľ ide o akcie vo forme obchodovateľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu alebo o akcie, ktoré boli nedávno ohodnotené nezávislými znalcami, pretože v takom prípade je ich hodnota preukázateľná a zodpovedá príslušným predpisom.

4.   Závery

| 4.1 | EHSV uznáva, že návrh úpravy smerníc o fúzií a rozdelení akciových spoločností smeruje k zníženiu administratívnej záťaže v európskych podnikoch. Napriek tomu treba mať na pamäti, že tento druh právnych operácií sa častejšie uskutočňuje vo veľkých kapitálových spoločnostiach, v ktorých existujú súčasne akcionári – správcovia cenných papierov a akcionári – investori, a títo majú rozličné záujmy. Akcionári – investori sa snažia o maximálny zisk pri výmene svojich akcií. |
| --- | --- |

4.1

EHSV uznáva, že návrh úpravy smerníc o fúzií a rozdelení akciových spoločností smeruje k zníženiu administratívnej záťaže v európskych podnikoch. Napriek tomu treba mať na pamäti, že tento druh právnych operácií sa častejšie uskutočňuje vo veľkých kapitálových spoločnostiach, v ktorých existujú súčasne akcionári – správcovia cenných papierov a akcionári – investori, a títo majú rozličné záujmy. Akcionári – investori sa snažia o maximálny zisk pri výmene svojich akcií.

| 4.2 | Zmyslom tejto reformy by mala byť snaha nájsť spoločný záujem všetkých strán zainteresovaných do spomínaných právnych operácií. Znalecké hodnotenia zabezpečujú väčšiu transparentnosť a dôveryhodnosť ponúk rozpracovaných v projektoch fúzií a rozdelení, pretože znalci sú za svoje posudky zodpovední, a z toho dôvodu stanovujú objektívne kritériá pre obsah týchto projektov. |
| --- | --- |

4.2

Zmyslom tejto reformy by mala byť snaha nájsť spoločný záujem všetkých strán zainteresovaných do spomínaných právnych operácií. Znalecké hodnotenia zabezpečujú väčšiu transparentnosť a dôveryhodnosť ponúk rozpracovaných v projektoch fúzií a rozdelení, pretože znalci sú za svoje posudky zodpovední, a z toho dôvodu stanovujú objektívne kritériá pre obsah týchto projektov.

| 4.3 | EHSV okrem toho berie na vedomie skutočnosť, že základné pravidlá účasti znalcov sa nachádzajú v článkoch 10, 10 a) a 10 b) druhej smernice, v ktorej sa stanovujú podmienky vynechania znaleckej správy, pokiaľ preukázateľne existuje nedávno vykonané ohodnotenie majetku. |
| --- | --- |

4.3

EHSV okrem toho berie na vedomie skutočnosť, že základné pravidlá účasti znalcov sa nachádzajú v článkoch 10, 10 a) a 10 b) druhej smernice, v ktorej sa stanovujú podmienky vynechania znaleckej správy, pokiaľ preukázateľne existuje nedávno vykonané ohodnotenie majetku.

| 4.4 | Na druhej strane je EHSV presvedčený, že sa nesmie zabúdať na ustanovenia 10. smernice, nielen preto, že bola publikovaná nedávno, ale aj preto, že je lepšie zosúladená s novými kritériami záujmov chránených predpismi podnikov, ktoré zohľadňujú nielen akcionárov a veriteľov, ale aj zamestnancov, ktorí sú súčasťou štruktúry podniku. V tomto zmysle sa EHSV domnieva, že rozsah daného návrhu by mal byť rozšírený v súlade s článkom 16 spomínanej smernice, pretože lepšie zodpovedá podstate harmonizácie vnútroštátnych predpisov v oblasti fúzií a rozdelení. |
| --- | --- |

4.4

Na druhej strane je EHSV presvedčený, že sa nesmie zabúdať na ustanovenia 10. smernice, nielen preto, že bola publikovaná nedávno, ale aj preto, že je lepšie zosúladená s novými kritériami záujmov chránených predpismi podnikov, ktoré zohľadňujú nielen akcionárov a veriteľov, ale aj zamestnancov, ktorí sú súčasťou štruktúry podniku. V tomto zmysle sa EHSV domnieva, že rozsah daného návrhu by mal byť rozšírený v súlade s článkom 16 spomínanej smernice, pretože lepšie zodpovedá podstate harmonizácie vnútroštátnych predpisov v oblasti fúzií a rozdelení.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: KOM (2003) 284 v konečnom znení.

1

(2)  KOM(2007) 23 v konečnom znení.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1.

3

(4)  Smernica 2006/68/ES, Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006.

4

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, o ktorých sa hlasovalo naraz, boli v priebehu diskusie zamietnuté, ale získali štvrtinu odovzdaných hlasov:

1)   Vyškrtnúť bod 3.2:

| „3.2 | Napriek tomu si EHSV vší
  ma pretrvávajúce problémy, predovšetkým pri fúziách veľkých spoločností, kde ide o veľkú rozmanitosť akcionárov, z ktorých väčšina sú investori. Nepriame spravovanie akcií môže spôsobiť to, že sa menšinoví akcionári budú cítiť nechránení a nútení akceptovať dohody schválené subjektmi, ktoré sú správcami cenných papierov. I keď je pravda, že aktuálne platné predpisy povoľujú právo na námietky voči fúziám a rozdeleniam v prípade nesúhlasu s ekonomickými výsledkami spomínaných obchodných operácií, predovšetkým v prípade výmen akcií, skutočné uplatnenie tohto práva bude vo veľkej miere skomplikované práve neexistenciou znaleckej správy o projekte fúzie.
  “ |
| --- | --- |

„3.2

Zdôvodnenie

Cieľom zmeny a doplnenia smerníc o fúziách a rozdelení akciových spoločností je zosúladenie ich obsahu s obsahom smernice o cezhraničnom zlučovaní spoločností, a to konkrétne v otázke vypracovania znaleckej správy o predbežných podmienkach fúzie alebo rozdelenia za predpokladu, že sa tak všetci akcionári alebo držitelia príslušných hlasovacích práv dohodli. Návrh na zjednodušenie postupu podporí výkonnosť a konkurencieschopnosť spoločností, a to bez toho, aby obmedzil ochranu minoritných akcionárov a veriteľov spoločnosti.

Pokiaľ sa budú rozhodnutia prijímať jednomyseľne, nebudú sa už vyskytovať problémy opísané v bode 3.2. Spoločný manažment je volený akcionármi, a to zabezpečuje ochranu práv akcionárov. Preto sa už problém toho, že by boli prijímané rozhodnutia, s ktorými malí akcionári nesúhlasia nebude vyskytovať, keďže sa vyžaduje aj ich súhlas.

2)   Vyškrtnúť bod 3.3:

| „3.3 | EHSV sa preto domnieva, že veritelia a zamestnanci spoločností sa cítia nechránení z dôvodu nedostatku informácií spôsobeného neexistenciou objektívneho ohodnotenia znalcami. Veriteľom sa síce po zverejnení oznámenia o fúzii právo námietky priznáva, pokiaľ by nemali zaručené svoje pohľadávky. Nesmie sa však zabúdať na to, že ani smernica o fúzii, ani smernica o rozdelení nestanovuje žiadne práva zamestnancov, pričom smernica o cezhraničných fúziách im priznáva možnosť účasti (článok 16), čím sa uľahčuje dosiahnutie lepších výsledkov prostredníctvom primeraných informačných kanálov.
  “ |
| --- | --- |

„3.3

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o bod 3.3, je potrebné spresniť, že fúzia aj rozdelenie sú otázky, ktoré sa týkajú len spoločností. Veritelia majú svoje uznané a nedotknuteľné právo postaviť sa proti predloženiu ponuky alebo projektu fúzie. Právna úprava, ktorú navrhuje Komisia neuvádza, že by tieto práva mali byť zrušené, len postupy zjednodušuje. Otázka práv zamestnancov a skutočnosť, či existuje alebo neexistuje návrh a objektívne znalecké ocenenie, na situácii nič nemení. Okrem toho sú náklady na vypracovanie takejto znaleckej správy často veľmi vysoké, a prostriedky tak zostávajú k dispozícii na prípadné zlepšenie pracovných podmienok alebo práv zamestnancov.

3)   Vyškrtnúť bod 3.4:

| „3.4 | Účinnosť právneho predpisu závisí od toho, či sú zaručené práva všetkých strán zúčastnených na právnych operáciách, v tomto prípade na fúziách a rozdeleniach. Pretože sú to zložité operácie, treba vytvoriť nástroje, ktoré by zlepšili transparentnosť, aby medzi dotknutými stranami nevznikali konflikty. Odmietnutie znaleckej správy na základe súhlasu všetkých akcionárov by sa malo realizovať v rámci podmienok stanovených v článku 10 písm. a) smernice 2006/68/ES, t.j. pokiaľ ide o akcie vo forme obchodovateľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu alebo o akcie, ktoré boli nedávno ohodnotené nezávislými znalcami, pretože v takom prípade je ich hodnota preukázateľná a zodpovedá príslušným predpisom.
  “ |
| --- | --- |

„3.4

Zdôvodnenie

Bod 3.4 návrhu stanoviska odkazuje na článok 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/68/ES zo 6. septembra 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 77/91/EHS, pokiaľ ide o zakladanie akciových spoločností, udržiavanie a zmenu ich základného imania. Tento článok sa v tomto prípade neuplatňuje a predložený návrh smernice ho nemení ani nedopĺňa. Článok 10a smernice 2006/68/ES stanovuje podmienky vykonania predbežného ocenenia schváleným nezávislým znalcom a možnosť vykonania následného opätovného ocenenia na základe podnetu a pod dohľadom správnych alebo riadiacich orgánov. Pri nevykonaní takéhoto ocenenia majú minoritní akcionári, ktorí držia spolu aspoň 5 % upísaného základného imania, právo požadovať vykonanie tohto ocenenia nezávislým expertom. Keďže sa tieto ustanovenia vzťahujú na extrémne zriedkavú a jasne zadefinovanú situáciu, a vzhľadom na skutočnosť, že je potrebné jednomyseľné rozhodnutie všetkých akcionárov, možnosť vzniku konfliktov medzi rôznymi stranami tak, ako to opisuje bod 3.4, už nie je daná.

4)   Upraviť bod 4.1:

| „4.1 | EHSV uznáva, že návrh úpravy smerníc o fúzií a rozdelení akciových spoločností smeruje k zníženiu administratívnej záťaže v európskych podnikoch, a preto schvaľuje navrhované ustanovenia. Napriek tomu treba mať na pamäti, že tento druh právnych operácií sa častejšie uskutočňuje vo veľkých kapitálových spoločnostiach, v ktorých existujú súčasne akcionári – správcovia cenných papierov a akcionári – investori, a títo majú rozličné záujmy. Akcionári – investori sa s
  nažia o maximálny zisk pri výmene svojich akcií.“ |
| --- | --- |

„4.1

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

5)   Vyškrtnúť bod 4.2:

| „4.2 | Zmyslom tejto reformy by mala byť snaha nájsť spoločný záujem všetkých strán zainteresovaných do spomínaných právnych operácií. Znalecké hodnotenia zabezpečujú väčšiu transparentnosť a dôveryhodnosť ponúk rozpracovaných v projektoch fúzií a rozdelení, pretože znalci sú za svoje posudky zodpovední, a z toho dôvodu stanovujú objektívne kritériá pre obsah týchto projektov.“ |
| --- | --- |

„4.2

Zdôvodnenie

Navrhuje sa vypustiť body 4.2, 4.3 a 4.4 z dôvodu argumentov uvedených pri navrhovanom vypustení bodov 3.2, 3.3 a 3.4.

6)   Vyškrtnúť bod 4.3:

| „4.3 | EHSV okrem toho berie na vedomie skutočnosť, že základné pravidlá účasti znalcov sa nachádzajú v článkoch 10, 10 a) a 10 b) druhej smernice, v ktorej sa stanovujú podmienky vynechania znaleckej správy, pokiaľ preukázateľne existuje nedávno vykonané ohodnotenie majetku.“ |
| --- | --- |

„4.3

Zdôvodnenie

Navrhuje sa vypustiť body 4.2, 4.3 a 4.4 z dôvodu argumentov uvedených pri navrhovanom vypustení bodov 3.2, 3.3 a 3.4.

7)   Vyškrtnúť bod 4.4:

| „4.4 | Na druhej strane je EHSV presvedčený, že sa nesmie zabúdať na ustanovenia 10. smernice, nielen preto, že bola publikovaná nedávno, ale aj preto, že je lepšie zosúladená s novými kritériami záujmov chránených predpismi podnikov, ktoré zohľadňujú nielen akcionárov a veriteľov, ale aj zamestnancov, ktorí sú súčasťou štruktúry podniku. V tomto zmysle sa EHSV domnieva, že rozsah daného návrhu by mal byť rozšírený v súlade s článkom 16 spomínanej smernice, pretože lepšie zodpovedá podstate harmonizácie vnútroštátnych predpisov v oblasti fúzií a rozdelení.“ |
| --- | --- |

„4.4

Zdôvodnenie

Navrhuje sa vypustiť body 4.2, 4.3 a 4.4 z dôvodu argumentov uvedených pri navrhovanom vypustení bodov 3.2, 3.3 a 3.4.

Výsledok hlasovania:

Výsledok hlasovania:

za: 44

proti: 104

zdržali sa: 28

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 11 týkajúce sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín“

KOM(2007) 90, konečné znenie – 2007/0037 (COD)

(2007/C 175/09)

Rada sa 27. marca 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán GKOFAS rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Návrh predložený EHSV sa týka úpravy nariadenia č. 11 o odstránení diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín. |
| --- | --- |

1.1

Návrh predložený EHSV sa týka úpravy nariadenia č. 11 o odstránení diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín.

| 1.2 | V súvislosti s politikou Spoločenstva usilujúcou sa o „lepšiu právnu úpravu“ sa EHSV domnieva, že je obzvlášť dôležité a nutné znížiť administratívne zaťaženie, ktoré existujúce právne predpisy ukladajú podnikom, pretože ide o podstatný prvok pre zlepšenie ich konkurencieschopnosti a uskutočnenie lisabonských cieľov. Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu sociálnemu a hospodárskemu výboru a Výboru regiónov „Strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii“ a oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu sociálnemu a hospodárskemu výboru a Výboru regiónov „Akčný program na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii“ určite prispievajú k realizácii tohto cieľa. |
| --- | --- |

1.2

V súvislosti s politikou Spoločenstva usilujúcou sa o „lepšiu právnu úpravu“ sa EHSV domnieva, že je obzvlášť dôležité a nutné znížiť administratívne zaťaženie, ktoré existujúce právne predpisy ukladajú podnikom, pretože ide o podstatný prvok pre zlepšenie ich konkurencieschopnosti a uskutočnenie lisabonských cieľov. Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu sociálnemu a hospodárskemu výboru a Výboru regiónov „Strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii“ a oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu sociálnemu a hospodárskemu výboru a Výboru regiónov „Akčný program na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii“ určite prispievajú k realizácii tohto cieľa.

| 1.3 | Prvá zmena a doplnenie sa týka nariadenia č. 11. Toto nariadenie bolo prijaté už dávno a týka sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. EHSV schvaľuje zrušenie povinnosti poskytovať informácie o trasách, vzdialenostiach, cenách a iných podmienkach prepravy a umožniť využitie záznamov o zásielke s cieľom poskytnúť informácie o zostávajúcich požiadavkách týkajúcich sa súčasného prepravného dokladu, pretože to umožní zníženie zbytočného administratívneho zaťaženia, pričom je naďalej dostupná rovnaká úroveň dôležitých informácií. |
| --- | --- |

1.3

Prvá zmena a doplnenie sa týka nariadenia č. 11. Toto nariadenie bolo prijaté už dávno a týka sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. EHSV schvaľuje zrušenie povinnosti poskytovať informácie o trasách, vzdialenostiach, cenách a iných podmienkach prepravy a umožniť využitie záznamov o zásielke s cieľom poskytnúť informácie o zostávajúcich požiadavkách týkajúcich sa súčasného prepravného dokladu, pretože to umožní zníženie zbytočného administratívneho zaťaženia, pričom je naďalej dostupná rovnaká úroveň dôležitých informácií.

| 1.4 | EHSV teda schvaľuje úpravu nariadenia č. 11 a najmä vypustenie článku 5, ako i vypustenie piatej a šiestej zarážky v článku 6 ods. 1. EHSV tiež súhlasí s vypustením tretej vety v článku 6 ods. 2 a nahradením odseku 3 tohto článku takto: „Ak existujúce doklady, ako napr. záznamy o zásielke alebo akýkoľvek iný prepravný doklad, obsahujú všetky podrobnosti uvedené v odseku 1 a v spojení so záznamovými a účtovnými systémami prepravcu umožňujú úplnú kontrolu ceny a podmienok prepravy, takže formy diskriminácie uvedené v článku 75 ods. 1 zmluvy sa tým môžu odstrániť, alebo je možné sa im vyhnúť, od prepravcu sa nevyžaduje predloženie nových dokladov.“ |
| --- | --- |

1.4

EHSV teda schvaľuje úpravu nariadenia č. 11 a najmä vypustenie článku 5, ako i vypustenie piatej a šiestej zarážky v článku 6 ods. 1. EHSV tiež súhlasí s vypustením tretej vety v článku 6 ods. 2 a nahradením odseku 3 tohto článku takto: „Ak existujúce doklady, ako napr. záznamy o zásielke alebo akýkoľvek iný prepravný doklad, obsahujú všetky podrobnosti uvedené v odseku 1 a v spojení so záznamovými a účtovnými systémami prepravcu umožňujú úplnú kontrolu ceny a podmienok prepravy, takže formy diskriminácie uvedené v článku 75 ods. 1 zmluvy sa tým môžu odstrániť, alebo je možné sa im vyhnúť, od prepravcu sa nevyžaduje predloženie nových dokladov.“

| 1.5 | EHSV schvaľuje navrhovanú úpravu nariadenia č. 852/2004, ktorou sa má pre niektoré podniky ustanoviť výnimka z požiadavky článku 5 ods. l nariadenia (ES) č. 852/2004, pričom tieto podniky musia spĺňať všetky ostatné požiadavky uvedeného nariadenia. Podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 852/2004 všetky podniky, ktorými sú najmä malé podniky prevažne predávajúce svoje výrobky priamo konečnému spotrebiteľovi, ako napr. pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, ktoré sú mikropodnikmi v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúceho sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov, zavádzajú, implementujú a zachovávajú trvalý postup alebo postupy založené na zásadách analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP). |
| --- | --- |

1.5

EHSV schvaľuje navrhovanú úpravu nariadenia č. 852/2004, ktorou sa má pre niektoré podniky ustanoviť výnimka z požiadavky článku 5 ods. l nariadenia (ES) č. 852/2004, pričom tieto podniky musia spĺňať všetky ostatné požiadavky uvedeného nariadenia. Podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 852/2004 všetky podniky, ktorými sú najmä malé podniky prevažne predávajúce svoje výrobky priamo konečnému spotrebiteľovi, ako napr. pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, ktoré sú mikropodnikmi v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúceho sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov, zavádzajú, implementujú a zachovávajú trvalý postup alebo postupy založené na zásadách analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP).

| 1.6 | EHSV sa však domnieva, že výnimka udelená uvedeným podnikom, ktoré predávajú svoje výrobky priamo konečnému spotrebiteľovi, t. j. pekárňam, mäsiarstvam, predajniam potravín, trhovým stánkom, reštauráciám a barom, by mala byť rozšírená na malé podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúceho sa definície potravinárskych mikropodnikov, malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

1.6

EHSV sa však domnieva, že výnimka udelená uvedeným podnikom, ktoré predávajú svoje výrobky priamo konečnému spotrebiteľovi, t. j. pekárňam, mäsiarstvam, predajniam potravín, trhovým stánkom, reštauráciám a barom, by mala byť rozšírená na malé podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúceho sa definície potravinárskych mikropodnikov, malých a stredných podnikov.

| 1.7 | Pokiaľ ide o doplnenie článku 5 nariadenia č. 852, bude treba prijať dva parametre a začleniť do nich tiež malé podniky (rozumie sa samozrejme kategória, ktorá podľa definície môže zamestnávať najviac 50 osôb, čo predstavuje príliš veľký počet zamestnancov pre udelenie výnimky z postupov HACCP) alebo ak by boli začlenené do pôsobnosti nariadenia, vytvoriť ustanovenia a obmedzenia pre potravinárske podniky. |
| --- | --- |

1.7

Pokiaľ ide o doplnenie článku 5 nariadenia č. 852, bude treba prijať dva parametre a začleniť do nich tiež malé podniky (rozumie sa samozrejme kategória, ktorá podľa definície môže zamestnávať najviac 50 osôb, čo predstavuje príliš veľký počet zamestnancov pre udelenie výnimky z postupov HACCP) alebo ak by boli začlenené do pôsobnosti nariadenia, vytvoriť ustanovenia a obmedzenia pre potravinárske podniky.

| 1.8 | Prvým parametrom by mala byť povinnosť prísne dodržiavať hygienické predpisy a osobitné hygienické požiadavky vymedzené v článku 4 nariadenia č. 852/2004, ako i povinnosť školiť zamestnancov. Tieto dve podmienky by boli dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravín a zároveň by podnikom uľahčili plniť si právne záväzky. |
| --- | --- |

1.8

Prvým parametrom by mala byť povinnosť prísne dodržiavať hygienické predpisy a osobitné hygienické požiadavky vymedzené v článku 4 nariadenia č. 852/2004, ako i povinnosť školiť zamestnancov. Tieto dve podmienky by boli dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravín a zároveň by podnikom uľahčili plniť si právne záväzky.

| 1.9 | V snahe udeliť malým potravinárskym podnikom výnimku (ide samozrejme o zariadenia, ktoré podľa definície nemajú viac ako 50 zamestnancov) by mohol druhý, doplňujúci parameter, špecifický pre tieto podniky, spočívať v tom, že počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa a kuchyňa) by nesmel byť vyšší ako 10 osôb v každej zmene. Podnik bude mať povinnosť vopred poskytnúť zoznam osôb, ktorí budú pracovať na príprave výrobkov. |
| --- | --- |

1.9

V snahe udeliť malým potravinárskym podnikom výnimku (ide samozrejme o zariadenia, ktoré podľa definície nemajú viac ako 50 zamestnancov) by mohol druhý, doplňujúci parameter, špecifický pre tieto podniky, spočívať v tom, že počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa a kuchyňa) by nesmel byť vyšší ako 10 osôb v každej zmene. Podnik bude mať povinnosť vopred poskytnúť zoznam osôb, ktorí budú pracovať na príprave výrobkov.

| 1.10 | Zavedením takéhoto rozlíšenia, ale tiež koncepčného objasnenia sa dodržiavajú ustanovenia odporúčania 2003/361/ES a stanovujú sa výrobné obmedzenia a obmedzenia týkajúce sa zmien osobitne pre potravinárske podniky akými sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, tak, že sa rešpektujú podmienky potrebné pre ochranu a zachovanie verejného zdravia. |
| --- | --- |

1.10

Zavedením takéhoto rozlíšenia, ale tiež koncepčného objasnenia sa dodržiavajú ustanovenia odporúčania 2003/361/ES a stanovujú sa výrobné obmedzenia a obmedzenia týkajúce sa zmien osobitne pre potravinárske podniky akými sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, tak, že sa rešpektujú podmienky potrebné pre ochranu a zachovanie verejného zdravia.

2.   Úvod

| 2.1 | Komisia požiadala EHSV, aby vypracoval stanovisko k nariadeniu č. 11, ktoré sa týka odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 týkajúceho sa hygieny potravín. |
| --- | --- |

2.1

Komisia požiadala EHSV, aby vypracoval stanovisko k nariadeniu č. 11, ktoré sa týka odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 týkajúceho sa hygieny potravín.

| 2.2 | Pokiaľ ide o nariadenie č. 11 týkajúce sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, návrh skúma možnosť zrušenia zastaraných požiadaviek, ako i úpravy niektorých požiadaviek s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie podnikov. Podľa článku 5 sa konkrétne od prepravných podnikov (ako aj od vlád členských štátov) vyžadovalo, aby do 1. júla 1961 poskytli informácie o sadzbách, cenách a podmienkach prepravy. Článok 6 ods. 1 nariadenia vyžaduje prepravný doklad obsahujúci určité informácie o odosielateľovi, druhu prepravovaného tovaru, mieste pôvodu a mieste určenia tovaru, ako aj o stanovenej trase alebo prepravnej vzdialenosti, vrátane hraničných priechodov, ak je to potrebné. Keďže tieto posledné informácie nie sú už ďalej nutné na dosiahnutie cieľov nariadenia, môžu sa vypustiť. Tretia veta článku 6 ods. 2 nariadenia stanovuje pre prepravcu povinnosť vyhotoviť kópiu, v ktorej sa uvádzajú úplné a konečné prepravné poplatky, akékoľvek iné poplatky a ak je to potrebné, akékoľvek zľavy alebo iné faktory ovplyvňujúce cenu a podmienky prepravy. Táto veta sa môže vypustiť, keďže v súčasnosti sú tieto informácie k dispozícii v účtovných systémoch. Článok 6 ods. 3 obsahuje výslovný odkaz na záznamy o zásielke, ktoré sú známe a často používané v sektore vnútrozemskej prepravy. Tento odkaz prináša prepravným podnikom väčšiu právnu istotu, keďže objasňuje, že ak tieto záznamy o zásielke obsahujú všetky podrobné informácie podľa článku 6 ods. 1, sú dostačujúce. |
| --- | --- |

2.2

Pokiaľ ide o nariadenie č. 11 týkajúce sa odstránenia diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, návrh skúma možnosť zrušenia zastaraných požiadaviek, ako i úpravy niektorých požiadaviek s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie podnikov. Podľa článku 5 sa konkrétne od prepravných podnikov (ako aj od vlád členských štátov) vyžadovalo, aby do 1. júla 1961 poskytli informácie o sadzbách, cenách a podmienkach prepravy. Článok 6 ods. 1 nariadenia vyžaduje prepravný doklad obsahujúci určité informácie o odosielateľovi, druhu prepravovaného tovaru, mieste pôvodu a mieste určenia tovaru, ako aj o stanovenej trase alebo prepravnej vzdialenosti, vrátane hraničných priechodov, ak je to potrebné. Keďže tieto posledné informácie nie sú už ďalej nutné na dosiahnutie cieľov nariadenia, môžu sa vypustiť. Tretia veta článku 6 ods. 2 nariadenia stanovuje pre prepravcu povinnosť vyhotoviť kópiu, v ktorej sa uvádzajú úplné a konečné prepravné poplatky, akékoľvek iné poplatky a ak je to potrebné, akékoľvek zľavy alebo iné faktory ovplyvňujúce cenu a podmienky prepravy. Táto veta sa môže vypustiť, keďže v súčasnosti sú tieto informácie k dispozícii v účtovných systémoch. Článok 6 ods. 3 obsahuje výslovný odkaz na záznamy o zásielke, ktoré sú známe a často používané v sektore vnútrozemskej prepravy. Tento odkaz prináša prepravným podnikom väčšiu právnu istotu, keďže objasňuje, že ak tieto záznamy o zásielke obsahujú všetky podrobné informácie podľa článku 6 ods. 1, sú dostačujúce.

| 2.3 | Ďalšie „zrýchlené opatrenie“ sa vzťahuje na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín. Jeho účelom je vyňať malé potravinárske podniky, schopné zabezpečiť hygienu potravín jednoducho implementáciou ostatných požiadaviek nariadenia (ES) č. 852/2004 z požiadavky zaviesť, implementovať a zachovávať trvalý postup alebo postupy založené na zásadách analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP). Táto výnimka sa uplatňuje na mikropodniky, ktoré prevažne predávajú potraviny priamo konečnému spotrebiteľovi. |
| --- | --- |

2.3

Ďalšie „zrýchlené opatrenie“ sa vzťahuje na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín. Jeho účelom je vyňať malé potravinárske podniky, schopné zabezpečiť hygienu potravín jednoducho implementáciou ostatných požiadaviek nariadenia (ES) č. 852/2004 z požiadavky zaviesť, implementovať a zachovávať trvalý postup alebo postupy založené na zásadách analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP). Táto výnimka sa uplatňuje na mikropodniky, ktoré prevažne predávajú potraviny priamo konečnému spotrebiteľovi.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV súhlasí so zmenou a doplnením nariadenia č. 11 o odstránení diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. Táto zmena skúma možnosť zrušenia zastaraných požiadaviek, ako i zmeny a doplnenia niektorých požiadaviek s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie podnikov. |
| --- | --- |

3.1

EHSV súhlasí so zmenou a doplnením nariadenia č. 11 o odstránení diskriminácie v oblasti cien a podmienok dopravy pri uplatňovaní článku 79 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. Táto zmena skúma možnosť zrušenia zastaraných požiadaviek, ako i zmeny a doplnenia niektorých požiadaviek s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie podnikov.

| 3.2 | EHSV sa nazdáva, že pri úprave nariadenia (ES) č. 852/2004 je dôležité zohľadniť tiež malé podniky v zmysle odporúčania 2003/361/ES zo 6. mája 2003. Prax ukázala, že je nutná určitá miera flexibility pre tieto podniky. |
| --- | --- |

3.2

EHSV sa nazdáva, že pri úprave nariadenia (ES) č. 852/2004 je dôležité zohľadniť tiež malé podniky v zmysle odporúčania 2003/361/ES zo 6. mája 2003. Prax ukázala, že je nutná určitá miera flexibility pre tieto podniky.

| 3.3 | Je treba uznať, že podobne ako v prípade mikropodnikov, nie je ani v prípade niektorých malých podnikov možné definovať kritéria HACCP. Možno definovať jedine kritické kontrolné body (CCP) práve preto, že uchovávanie dokumentov je obťažné a neprimerane zvyšuje záťaž podnikov. |
| --- | --- |

3.3

Je treba uznať, že podobne ako v prípade mikropodnikov, nie je ani v prípade niektorých malých podnikov možné definovať kritéria HACCP. Možno definovať jedine kritické kontrolné body (CCP) práve preto, že uchovávanie dokumentov je obťažné a neprimerane zvyšuje záťaž podnikov.

| 3.4 | V zmysle odporúčania 2003/361/ES sú mikropodniky také podniky, ktoré nemajú celkovo viac ako 10 zamestnancov a ich ročný obrat neprekračuje 2 milióny eur. Táto kategorizácia by mohla byť správna pokiaľ ide o počet zamestnancov podnikov niektorých členských štátov. Avšak v pomere k tomuto počtu zamestnancov v týchto členských štátoch je obrat 2 milióny eur prehnaný. |
| --- | --- |

3.4

V zmysle odporúčania 2003/361/ES sú mikropodniky také podniky, ktoré nemajú celkovo viac ako 10 zamestnancov a ich ročný obrat neprekračuje 2 milióny eur. Táto kategorizácia by mohla byť správna pokiaľ ide o počet zamestnancov podnikov niektorých členských štátov. Avšak v pomere k tomuto počtu zamestnancov v týchto členských štátoch je obrat 2 milióny eur prehnaný.

| 3.5 | Definícia kategorizácie podnikov, ktorú obsahuje odporúčanie 2003/361/ES, nestanovuje žiadne rozlíšenie medzi podnikmi, t. j. či ide o potravinárske, resp. reštauračné podniky, alebo obchodné podniky, aspoň pokiaľ ide o objem aktív; kritérium 2 milióny eur sa doplnilo najmä pre obchodné podniky, pretože prinajmenšom v niektorých členských krajinách môže obrat obchodného podniku iba s 3 zamestnancami prekročiť 1,5 miliónov eur. Táto definícia je neprijateľná, okrem určitého druhu podnikov, pre ktoré sa upravila. Z tohto dôvodu je logické, aspoň pokiaľ ide o toto stanovisko, že za mikropodniky nemožno považovať potravinárske, resp. reštauračné podniky, pôsobiace v rôznych členských štátoch iba vtedy, ak majú menej ako 10 zamestnancov a ich obrat neprekračuje 2 milióny eur. Existujú členské štáty, v ktorých potravinárske, resp. reštauračné podniky pracujú v dvojzmennej prevádzke, pričom počet ich zamestnancov vo veľkej miere prekračuje 10 osôb a ich obrat je oveľa nižší ako 500 000 eur. |
| --- | --- |

3.5

Definícia kategorizácie podnikov, ktorú obsahuje odporúčanie 2003/361/ES, nestanovuje žiadne rozlíšenie medzi podnikmi, t. j. či ide o potravinárske, resp. reštauračné podniky, alebo obchodné podniky, aspoň pokiaľ ide o objem aktív; kritérium 2 milióny eur sa doplnilo najmä pre obchodné podniky, pretože prinajmenšom v niektorých členských krajinách môže obrat obchodného podniku iba s 3 zamestnancami prekročiť 1,5 miliónov eur. Táto definícia je neprijateľná, okrem určitého druhu podnikov, pre ktoré sa upravila. Z tohto dôvodu je logické, aspoň pokiaľ ide o toto stanovisko, že za mikropodniky nemožno považovať potravinárske, resp. reštauračné podniky, pôsobiace v rôznych členských štátoch iba vtedy, ak majú menej ako 10 zamestnancov a ich obrat neprekračuje 2 milióny eur. Existujú členské štáty, v ktorých potravinárske, resp. reštauračné podniky pracujú v dvojzmennej prevádzke, pričom počet ich zamestnancov vo veľkej miere prekračuje 10 osôb a ich obrat je oveľa nižší ako 500 000 eur.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | V súvislosti s kategorizáciou podnikov sa skúmaný text odvoláva na odporúčanie 2003/361/ES, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie postupov HACCP. EHSV sa domnieva, že by sa odporúčanie malo uplatniť podľa celkom iného prístupu. |
| --- | --- |

4.1

V súvislosti s kategorizáciou podnikov sa skúmaný text odvoláva na odporúčanie 2003/361/ES, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie postupov HACCP. EHSV sa domnieva, že by sa odporúčanie malo uplatniť podľa celkom iného prístupu.

| 4.2 | Pokiaľ ide o doplnenie článku 5 nariadenia č. 852/2004, bude treba prijať dva parametre a začleniť do nich tiež malé podniky (rozumie sa samozrejme kategória, ktorá podľa definície môže zamestnávať najviac 50 osôb, čo predstavuje príliš veľký počet zamestnancov pre udelenie výnimky z postupov HACCP) alebo ak by boli začlenené do pôsobnosti nariadenia, vytvoriť ustanovenia a obmedzenia pre stravovacie zariadenia. |
| --- | --- |

4.2

Pokiaľ ide o doplnenie článku 5 nariadenia č. 852/2004, bude treba prijať dva parametre a začleniť do nich tiež malé podniky (rozumie sa samozrejme kategória, ktorá podľa definície môže zamestnávať najviac 50 osôb, čo predstavuje príliš veľký počet zamestnancov pre udelenie výnimky z postupov HACCP) alebo ak by boli začlenené do pôsobnosti nariadenia, vytvoriť ustanovenia a obmedzenia pre stravovacie zariadenia.

| 4.3 | Prvým parametrom by mala byť povinnosť prísne dodržiavať hygienické predpisy a osobitné hygienické požiadavky stanovené v článku 4 nariadenia č. 852/2004, ako i povinnosť školiť zamestnancov. Tieto dve podmienky by boli dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravín a zároveň by podnikom uľahčili plniť so svoje právne záväzky. |
| --- | --- |

4.3

Prvým parametrom by mala byť povinnosť prísne dodržiavať hygienické predpisy a osobitné hygienické požiadavky stanovené v článku 4 nariadenia č. 852/2004, ako i povinnosť školiť zamestnancov. Tieto dve podmienky by boli dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravín a zároveň by podnikom uľahčili plniť so svoje právne záväzky.

| 4.4 | V snahe udeliť výnimku malým potravinárskym podnikom (ide samozrejme o zariadenia, ktoré podľa definície nemajú viac ako 50 zamestnancov) by mohol druhý, doplňujúci parameter, špecifický pre podniky ako sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, spočívať v tom, že počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa a kuchyňa) by nesmel byť vyšší ako 10 osôb v každej zmene. Podnik bude mať povinnosť vopred poskytnúť zoznam osôb, ktorí budú pracovať na príprave jedál. |
| --- | --- |

4.4

V snahe udeliť výnimku malým potravinárskym podnikom (ide samozrejme o zariadenia, ktoré podľa definície nemajú viac ako 50 zamestnancov) by mohol druhý, doplňujúci parameter, špecifický pre podniky ako sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, spočívať v tom, že počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa a kuchyňa) by nesmel byť vyšší ako 10 osôb v každej zmene. Podnik bude mať povinnosť vopred poskytnúť zoznam osôb, ktorí budú pracovať na príprave jedál.

| 4.5 | Zavedením takéhoto rozlíšenia, ale tiež koncepčného objasnenia sa dodržiavajú ustanovenia odporúčania 2003/361/ES a stanovujú sa výrobné obmedzenia a obmedzenia týkajúce sa zmien osobitne pre potravinárske podniky akými sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, tak, že sa rešpektujú podmienky potrebné pre ochranu a zachovanie verejného zdravia. |
| --- | --- |

4.5

Zavedením takéhoto rozlíšenia, ale tiež koncepčného objasnenia sa dodržiavajú ustanovenia odporúčania 2003/361/ES a stanovujú sa výrobné obmedzenia a obmedzenia týkajúce sa zmien osobitne pre potravinárske podniky akými sú pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary, tak, že sa rešpektujú podmienky potrebné pre ochranu a zachovanie verejného zdravia.

| 4.6 | Podľa EHSV treba zvlášť do článku 5 odseku 3 nariadenia (ES) č. 852/2004 doplniť túto vetu: |
| --- | --- |

4.6

Podľa EHSV treba zvlášť do článku 5 odseku 3 nariadenia (ES) č. 852/2004 doplniť túto vetu:

| 4.6.1 | „Bez toho, aby boli dotknuté ostatné požiadavky tohto nariadenia, sa odsek 1 môže upraviť tak, aby malé potravinárske podniky, pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary v zmysle vysvetľujúceho odporúčania 2003/361/ES boli taktiež zahrnuté do výnimky z dodržiavania požiadaviek HACCP, ak budú prísne dodržiavať hygienické predpisy, osobitné hygienické požiadavky, tak ako ich vymedzuje článok 4 nariadenia č. 852/2004 a povinne školiť zamestnancov, čo bude dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravinárskych výrobkov a zároveň uľahčí podnikom plniť si svoje právne záväzky. Základnou podmienkou, ktorú treba dodržiavať, je zachovanie verejného zdravia.“ |
| --- | --- |

4.6.1

„Bez toho, aby boli dotknuté ostatné požiadavky tohto nariadenia, sa odsek 1 môže upraviť tak, aby malé potravinárske podniky, pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary v zmysle vysvetľujúceho odporúčania 2003/361/ES boli taktiež zahrnuté do výnimky z dodržiavania požiadaviek HACCP, ak budú prísne dodržiavať hygienické predpisy, osobitné hygienické požiadavky, tak ako ich vymedzuje článok 4 nariadenia č. 852/2004 a povinne školiť zamestnancov, čo bude dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravinárskych výrobkov a zároveň uľahčí podnikom plniť si svoje právne záväzky. Základnou podmienkou, ktorú treba dodržiavať, je zachovanie verejného zdravia.“

| 4.6.2 | „Aby mohla byť malým potravinárskym podnikom (pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary) udelená výnimka, ide samozrejme o zariadenia, ktorých počet zamestnancov neprekračuje 50 osôb, bude treba dodržiavať tento doplňujúci parameter: počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa – kuchyňa) nesmie byť vyšší ako 10 v každej zmene.“ |
| --- | --- |

4.6.2

„Aby mohla byť malým potravinárskym podnikom (pekárne, mäsiarstva, predajne potravín, trhové stánky, reštaurácie a bary) udelená výnimka, ide samozrejme o zariadenia, ktorých počet zamestnancov neprekračuje 50 osôb, bude treba dodržiavať tento doplňujúci parameter: počet osôb pracujúcich na príprave výrobkov (prípravovňa – kuchyňa) nesmie byť vyšší ako 10 v každej zmene.“

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o montáži osvetľovacích zariadení a zariadení svetelnej signalizácie na kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktoroch“

KOM(2007) 192, v konečnom znení – 2007/0066 (COD)

(2007/C 175/10)

Rada Európskej únie sa 11. mája 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nevyžaduje si žiadne pripomienky, rozhodol sa na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) 162 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 sa hlasovania zdržali, zaujať k predloženému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vývoze a dovoze nebezpečných chemikálií“

KOM(2006) 745, konečné znenie – 2006/0246 (COD)

(2007/C 175/11)

Rada sa 21. decembra 2006 podľa článkov 133 a 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2007. Spravodajcom bol pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) 148 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 1 člen hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vždy podporoval aktívnu úlohu Európskej komisie pri realizácii a uplatňovaní Rotterdamského dohovoru o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení (PIC) pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode ako aj Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach (POP). |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vždy podporoval aktívnu úlohu Európskej komisie pri realizácii a uplatňovaní Rotterdamského dohovoru o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení (PIC) pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode ako aj Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach (POP).

| 1.2 | Výbor súhlasí s potrebou harmonizovaného prístupu zo strany Komisie zameraného na zlepšenie ochrany zdravia ľudí a životného prostredia v dovážajúcich krajinách, najmä v tých rozvojových, ako aj s potrebou zavádzania jednoduchých, jasných a transparentných mechanizmov založených na hladko fungujúcich a konzistentných postupoch s cieľom zabezpečiť, bez zbytočného zaťažovania a prieťahov, zodpovedajúcu informovanosť krajín, ktoré dovážajú nebezpečné chemikálie. |
| --- | --- |

1.2

Výbor súhlasí s potrebou harmonizovaného prístupu zo strany Komisie zameraného na zlepšenie ochrany zdravia ľudí a životného prostredia v dovážajúcich krajinách, najmä v tých rozvojových, ako aj s potrebou zavádzania jednoduchých, jasných a transparentných mechanizmov založených na hladko fungujúcich a konzistentných postupoch s cieľom zabezpečiť, bez zbytočného zaťažovania a prieťahov, zodpovedajúcu informovanosť krajín, ktoré dovážajú nebezpečné chemikálie.

| 1.3 | Výbor sa nazdáva, že prísnejšie požiadavky, obsiahnuté v nariadení (ES) č. 304/2003 zrušenom Súdnym dvorom EÚ kvôli chybnému právnemu základu, a prevzaté do nového návrhu nariadenia, sú prvkom zásadného významu pre všeobecnú bezpečnosť nakladania s nebezpečnými chemikáliami. |
| --- | --- |

1.3

Výbor sa nazdáva, že prísnejšie požiadavky, obsiahnuté v nariadení (ES) č. 304/2003 zrušenom Súdnym dvorom EÚ kvôli chybnému právnemu základu, a prevzaté do nového návrhu nariadenia, sú prvkom zásadného významu pre všeobecnú bezpečnosť nakladania s nebezpečnými chemikáliami.

| 1.4 | Výbor súhlasí so zámerom Komisie využiť opravu právneho základu nariadenia na zvýšenie účinnosti legislatívy Spoločenstva a právnej istoty v úzkom prepojení s nariadením (ES) č. 1907/2006 o právnych predpisoch v oblasti chemických látok (REACH), ktoré vstúpi do platnosti v júni 2007. |
| --- | --- |

1.4

Výbor súhlasí so zámerom Komisie využiť opravu právneho základu nariadenia na zvýšenie účinnosti legislatívy Spoločenstva a právnej istoty v úzkom prepojení s nariadením (ES) č. 1907/2006 o právnych predpisoch v oblasti chemických látok (REACH), ktoré vstúpi do platnosti v júni 2007.

| 1.5 | Výbor sa nazdáva, že nové právne predpisy by mali obsahovať na jednej strane požiadavku na vypracovanie užívateľských príručiek a informačnej dokumentácie a na strane druhej požiadavku na organizovanie kurzov odbornej prípravy na základe noriem Spoločenstva zameraných predovšetkým na colných úradníkov s účasťou zodpovedných pracovníkov oddelení Komisie a najmä Spoločného výskumného centra (SVC). |
| --- | --- |

1.5

Výbor sa nazdáva, že nové právne predpisy by mali obsahovať na jednej strane požiadavku na vypracovanie užívateľských príručiek a informačnej dokumentácie a na strane druhej požiadavku na organizovanie kurzov odbornej prípravy na základe noriem Spoločenstva zameraných predovšetkým na colných úradníkov s účasťou zodpovedných pracovníkov oddelení Komisie a najmä Spoločného výskumného centra (SVC).

| 1.5.1 | Výbor zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa na označenia a v kartách obsahujúcich technické údaje používal jazyk dovážajúcej krajiny. |
| --- | --- |

1.5.1

Výbor zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa na označenia a v kartách obsahujúcich technické údaje používal jazyk dovážajúcej krajiny.

| 1.6 | EHSV sa nazdáva, že možno v plnej miere súhlasiť s poskytnutím možnosti dočasne pokračovať vo vývoze, kým prebieha postup na získanie výslovného súhlasu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV sa nazdáva, že možno v plnej miere súhlasiť s poskytnutím možnosti dočasne pokračovať vo vývoze, kým prebieha postup na získanie výslovného súhlasu.

| 1.7 | Výbor sa nazdáva, že kľúčovým prvkom účinného, správneho a transparentného fungovania mechanizmov sú systémy colnej kontroly a plná spolupráca medzi colnými úradmi a národnými orgánmi (PNO) poverenými uplatňovaním nariadenia. |
| --- | --- |

1.7

Výbor sa nazdáva, že kľúčovým prvkom účinného, správneho a transparentného fungovania mechanizmov sú systémy colnej kontroly a plná spolupráca medzi colnými úradmi a národnými orgánmi (PNO) poverenými uplatňovaním nariadenia.

| 1.8 | Výbor zdôrazňuje, že návrhy obsahujúce vylepšenia kombinovanej nomenklatúry a vytvorenie špecifickej verzie databázy Edexim pre colné orgány musia byť nevyhnutne sprevádzané systematickou osvetovou činnosťou v oblasti informovanosti a odbornej prípravy, ktorá bude harmonizovaná na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.8

Výbor zdôrazňuje, že návrhy obsahujúce vylepšenia kombinovanej nomenklatúry a vytvorenie špecifickej verzie databázy Edexim pre colné orgány musia byť nevyhnutne sprevádzané systematickou osvetovou činnosťou v oblasti informovanosti a odbornej prípravy, ktorá bude harmonizovaná na úrovni Spoločenstva.

| 1.8.1 | V tejto súvislosti EHSV považuje za rozhodne nedostačujúce ľudské a finančné zdroje, ktoré má Komisia a predovšetkým SVC k dispozícii na svojich pracoviskách, a ktoré by mali zabezpečiť:






  — | vypracovanie balíčkov harmonizovaných opatrení v oblasti informovanosti a odbornej prípravy, |
| --- | --- | --- |

1.8.1

V tejto súvislosti EHSV považuje za rozhodne nedostačujúce ľudské a finančné zdroje, ktoré má Komisia a predovšetkým SVC k dispozícii na svojich pracoviskách, a ktoré by mali zabezpečiť:

—

vypracovanie balíčkov harmonizovaných opatrení v oblasti informovanosti a odbornej prípravy,

| — | správnosť technických kariet bezpečnostných údajov pre užívateľské medzičlánky a konečných užívateľov, predovšetkým pre pracovníkov, |
| --- | --- |

—

správnosť technických kariet bezpečnostných údajov pre užívateľské medzičlánky a konečných užívateľov, predovšetkým pre pracovníkov,

| — | dialóg doplnený o technickú pomoc dovážajúcim krajinám, predovšetkým rozvojovým a reformným krajinám, |
| --- | --- |

—

dialóg doplnený o technickú pomoc dovážajúcim krajinám, predovšetkým rozvojovým a reformným krajinám,

| — | väčšiu informovanosť občianskej spoločnosti o existujúcich rizikách a ich predchádzaní. |
| --- | --- |

—

väčšiu informovanosť občianskej spoločnosti o existujúcich rizikách a ich predchádzaní.

2.   Zdôvodnenie

| 2.1 | Výbor sa už v minulosti (1) priaznivo vyjadril o zámeroch a mechanizmoch obsiahnutých v Rotterdamskom dohovore (2), ktorým sa zaviedol postup pre udeľovanie predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení pre niektoré nebezpečné chemikálie, pričom sa zároveň zlepšil prístup k informáciám a poskytla sa technická pomoc rozvojovým krajinám. |
| --- | --- |

2.1

Výbor sa už v minulosti (1) priaznivo vyjadril o zámeroch a mechanizmoch obsiahnutých v Rotterdamskom dohovore (2), ktorým sa zaviedol postup pre udeľovanie predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení pre niektoré nebezpečné chemikálie, pričom sa zároveň zlepšil prístup k informáciám a poskytla sa technická pomoc rozvojovým krajinám.

| 2.2 | Výbor súhlasil s pozíciou členských štátov, podľa ktorých bolo vhodné ísť nad rámec ustanovení dohovoru s cieľom poskytovať technickú pomoc rozvojovým krajinám (3). |
| --- | --- |

2.2

Výbor súhlasil s pozíciou členských štátov, podľa ktorých bolo vhodné ísť nad rámec ustanovení dohovoru s cieľom poskytovať technickú pomoc rozvojovým krajinám (3).

| 2.3 | Nariadením (ES) č. 304/2003 upravujúcim vývoz a dovoz nebezpečných chemikálií, ktoré bolo prijaté 18. januára 2003 a nadobudlo platnosť 7. marca 2003, sa mal predovšetkým vykonávať Rotterdamský dohovor o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode. |
| --- | --- |

2.3

Nariadením (ES) č. 304/2003 upravujúcim vývoz a dovoz nebezpečných chemikálií, ktoré bolo prijaté 18. januára 2003 a nadobudlo platnosť 7. marca 2003, sa mal predovšetkým vykonávať Rotterdamský dohovor o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode.

| 2.3.1 | Uvedené nariadenie však obsahovalo niektoré ustanovenia, ktoré prekračovali rámec požiadaviek dohovoru. |
| --- | --- |

2.3.1

Uvedené nariadenie však obsahovalo niektoré ustanovenia, ktoré prekračovali rámec požiadaviek dohovoru.

| 2.4 | Konkrétne podľa tohto nariadenia má vývozca pred samotným uskutočnením vývozu chemikálie uvedenej v zozname nariadenia oznamovaciu povinnosť voči poverenému národnému orgánu. Po overení úplnosti údajov je oznámenie doručené Komisii, ktorá ho zaregistruje vo svojej databáze Edexim ako vývozné oznámenie Spoločenstva, pričom uvedie presné údaje o chemikálii a dovážajúcej krajine. |
| --- | --- |

2.4

Konkrétne podľa tohto nariadenia má vývozca pred samotným uskutočnením vývozu chemikálie uvedenej v zozname nariadenia oznamovaciu povinnosť voči poverenému národnému orgánu. Po overení úplnosti údajov je oznámenie doručené Komisii, ktorá ho zaregistruje vo svojej databáze Edexim ako vývozné oznámenie Spoločenstva, pričom uvedie presné údaje o chemikálii a dovážajúcej krajine.

| 2.5 | Podobne v prípade dovozu chemikálie do Spoločenstva z tretej krajiny Komisia dostane príslušné vývozné oznámenie, potvrdí jeho príjem a zaregistruje ho do databázy Edexim. |
| --- | --- |

2.5

Podobne v prípade dovozu chemikálie do Spoločenstva z tretej krajiny Komisia dostane príslušné vývozné oznámenie, potvrdí jeho príjem a zaregistruje ho do databázy Edexim.

| 2.6 | Všeobecnejšie povedané, Komisia je zodpovedná za zabezpečenie účinnej implementácie nariadenia, čo zahŕňa spracovanie vývozných ako aj dovozných oznámení. |
| --- | --- |

2.6

Všeobecnejšie povedané, Komisia je zodpovedná za zabezpečenie účinnej implementácie nariadenia, čo zahŕňa spracovanie vývozných ako aj dovozných oznámení.

| 2.7 | Postup oznamovania vývozu v EÚ sa v súčasnosti vzťahuje na asi 130 chemikálií a skupín chemikálií, ktoré sú uvedené v časti 1 prílohy I nariadenia (ES) č. 304/2003 (4). |
| --- | --- |

2.7

Postup oznamovania vývozu v EÚ sa v súčasnosti vzťahuje na asi 130 chemikálií a skupín chemikálií, ktoré sú uvedené v časti 1 prílohy I nariadenia (ES) č. 304/2003 (4).

| 2.8 | Okrem toho sú definované jasné požiadavky týkajúce sa balenia a označovania. |
| --- | --- |

2.8

Okrem toho sú definované jasné požiadavky týkajúce sa balenia a označovania.

| 2.9 | Nariadenie (ES) č. 304/2003 obsahuje aj ustanovenia o pokutách v prípade porušení a spresňuje, že tieto pokuty musia byť „účinné, primerané a odrádzajúce“ a musia byť stanovené členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.9

Nariadenie (ES) č. 304/2003 obsahuje aj ustanovenia o pokutách v prípade porušení a spresňuje, že tieto pokuty musia byť „účinné, primerané a odrádzajúce“ a musia byť stanovené členskými štátmi.

| 2.9.1 | Navyše nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH), ktoré bolo schválené 18. decembra 2006, vstúpi do platnosti 1. júna 2007 (5). |
| --- | --- |

2.9.1

Navyše nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH), ktoré bolo schválené 18. decembra 2006, vstúpi do platnosti 1. júna 2007 (5).

| 2.10 | Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojich rozsudkoch vo veci C-94/03 a C-178/03 (oba z 10. januára 2006) rozhodol, že právny základ nariadenia (ES) č. 304/2003 mali tvoriť články 133 a 175 Zmluvy o ES, a nie len článok 175, a že preto musí byť toto nariadenie zrušené. Súdny dvor však zároveň uviedol, že účinky uvedeného nariadenia sa zachovajú v primeranej lehote až do prijatia nového nariadenia založeného na vhodných právnych základoch. |
| --- | --- |

2.10

Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojich rozsudkoch vo veci C-94/03 a C-178/03 (oba z 10. januára 2006) rozhodol, že právny základ nariadenia (ES) č. 304/2003 mali tvoriť články 133 a 175 Zmluvy o ES, a nie len článok 175, a že preto musí byť toto nariadenie zrušené. Súdny dvor však zároveň uviedol, že účinky uvedeného nariadenia sa zachovajú v primeranej lehote až do prijatia nového nariadenia založeného na vhodných právnych základoch.

| 2.11 | V správe o období rokov 2003 až 2005 (6) predloženej 30. novembra 2006 v súlade s článkom 21 nariadenia (ES) č. 304/2003 boli preskúmané nasledujúce aspekty:






  — | situácia vo veci implementácie nariadenia, |
| --- | --- | --- |

2.11

V správe o období rokov 2003 až 2005 (6) predloženej 30. novembra 2006 v súlade s článkom 21 nariadenia (ES) č. 304/2003 boli preskúmané nasledujúce aspekty:

—

situácia vo veci implementácie nariadenia,

| — | problémy, ktoré sa vyskytli vo fázach zavádzania postupov, |
| --- | --- |

—

problémy, ktoré sa vyskytli vo fázach zavádzania postupov,

| — | zmeny a doplnenia nariadenia potrebné na zvýšenie jeho účinnosti. |
| --- | --- |

—

zmeny a doplnenia nariadenia potrebné na zvýšenie jeho účinnosti.

| 2.12 | V súčasnosti majú všetky členské štáty k dispozícii potrebné právne predpisy a administratívne systémy na implementáciu a uplatňovanie nariadenia: doteraz bolo spracovaných 2 273 vývozných oznámení (z ktorých viac ako 80 % prišlo z Nemecka, Spojeného kráľovstva, Holandska, Francúzska a Španielska). Zvýšil sa aj celkový počet dovážajúcich krajín, zo 70 v roku 2003 na 101 v roku 2005. |
| --- | --- |

2.12

V súčasnosti majú všetky členské štáty k dispozícii potrebné právne predpisy a administratívne systémy na implementáciu a uplatňovanie nariadenia: doteraz bolo spracovaných 2 273 vývozných oznámení (z ktorých viac ako 80 % prišlo z Nemecka, Spojeného kráľovstva, Holandska, Francúzska a Španielska). Zvýšil sa aj celkový počet dovážajúcich krajín, zo 70 v roku 2003 na 101 v roku 2005.

| 2.13 | Kritickým prvkom systému sú systémy colnej kontroly, preto je potrebná intenzívnejšia spolupráca a pravidelná výmena informácií medzi poverenými národnými orgánmi a colnými úradmi, ako aj jasnejšie ustanovenia, predovšetkým čo sa týka osobitných povinností vývozcov, a využívanie lepších nástrojov pri kontrole kombinovanej nomenklatúry a integrovanej colnej tarify TARIC. |
| --- | --- |

2.13

Kritickým prvkom systému sú systémy colnej kontroly, preto je potrebná intenzívnejšia spolupráca a pravidelná výmena informácií medzi poverenými národnými orgánmi a colnými úradmi, ako aj jasnejšie ustanovenia, predovšetkým čo sa týka osobitných povinností vývozcov, a využívanie lepších nástrojov pri kontrole kombinovanej nomenklatúry a integrovanej colnej tarify TARIC.

| 2.14 | Výbor súhlasí s potrebou harmonizovaného prístupu zo strany Komisie zameraného na zlepšenie ochrany zdravia ľudí a životného prostredia v dovážajúcich krajinách, najmä v rozvojových, ako aj s potrebou zavádzania jednoduchých, jasných a transparentných mechanizmov založených na hladko fungujúcich a konzistentných postupoch, ktoré by umožnili bez zbytočnej byrokratickej záťaže a prieťahov, aby sa zabezpečila zodpovedajúca informovanosť krajín o vývoze nebezpečných chemikálií a látok z EÚ. |
| --- | --- |

2.14

Výbor súhlasí s potrebou harmonizovaného prístupu zo strany Komisie zameraného na zlepšenie ochrany zdravia ľudí a životného prostredia v dovážajúcich krajinách, najmä v rozvojových, ako aj s potrebou zavádzania jednoduchých, jasných a transparentných mechanizmov založených na hladko fungujúcich a konzistentných postupoch, ktoré by umožnili bez zbytočnej byrokratickej záťaže a prieťahov, aby sa zabezpečila zodpovedajúca informovanosť krajín o vývoze nebezpečných chemikálií a látok z EÚ.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Okrem vyriešenia problému s nesprávnym právnym základom, ktorý viedol k zrušeniu nariadenia (ES) č. 304/2003, návrh nového nariadenia Komisie obsahuje v porovnaní s minulosťou zmeny a doplnenia týchto aspektov:






  — | nový právny základ, |
| --- | --- | --- |

3.1

Okrem vyriešenia problému s nesprávnym právnym základom, ktorý viedol k zrušeniu nariadenia (ES) č. 304/2003, návrh nového nariadenia Komisie obsahuje v porovnaní s minulosťou zmeny a doplnenia týchto aspektov:

—

nový právny základ,

| — | nové definície: potrebné je rozšírenie definície pojmu „vývozca“ a oprava definície pojmu „prípravok“, |
| --- | --- |

—

nové definície: potrebné je rozšírenie definície pojmu „vývozca“ a oprava definície pojmu „prípravok“,

| — | nový postup výslovného súhlasu, |
| --- | --- |

—

nový postup výslovného súhlasu,

| — | posilnenie a sprísnenie colných kontrol, |
| --- | --- |

—

posilnenie a sprísnenie colných kontrol,

| — | nové pravidlá komitologického postupu (7). |
| --- | --- |

—

nové pravidlá komitologického postupu (7).

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor potvrdzuje svoju plnú podporu stratégiám Spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja, vrátane dobrovoľného rámca SAICM (8), a zdôrazňuje potrebu preventívneho prístupu k nakladaniu s nebezpečnými chemikáliami s cieľom predísť možným negatívnym účinkom na ľudské zdravie a životné prostredie, tak ako to mal opakovane (9) možnosť potvrdiť vo svojich príspevkoch k schváleniu legislatívnych ustanovení REACH. |
| --- | --- |

4.1

Výbor potvrdzuje svoju plnú podporu stratégiám Spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja, vrátane dobrovoľného rámca SAICM (8), a zdôrazňuje potrebu preventívneho prístupu k nakladaniu s nebezpečnými chemikáliami s cieľom predísť možným negatívnym účinkom na ľudské zdravie a životné prostredie, tak ako to mal opakovane (9) možnosť potvrdiť vo svojich príspevkoch k schváleniu legislatívnych ustanovení REACH.

| 4.2 | Práve v tejto súvislosti EHSV podporoval zavedenie systému REACH a najmä presun zodpovednosti na podniky vyrábajúce, dovážajúce alebo používajúce chemické látky za predloženie dokumentácie o týchto chemikáliách na ich registráciu a prvé posúdenie nebezpečnosti (hodnotenie rizika). Z tohto dôvodu EHSV pozitívne zhodnotil vytvorenie európskeho systému registrácie a orgánu Spoločenstva na jeho správu (10). |
| --- | --- |

4.2

Práve v tejto súvislosti EHSV podporoval zavedenie systému REACH a najmä presun zodpovednosti na podniky vyrábajúce, dovážajúce alebo používajúce chemické látky za predloženie dokumentácie o týchto chemikáliách na ich registráciu a prvé posúdenie nebezpečnosti (hodnotenie rizika). Z tohto dôvodu EHSV pozitívne zhodnotil vytvorenie európskeho systému registrácie a orgánu Spoločenstva na jeho správu (10).

| 4.2.1 | EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci oznámení v rámci špecifických právnych predpisov v oblasti nebezpečných chemikálií preverila zoznam produktov nebezpečných pre zdravie ľudí a životné prostredie a nahradila ich menej nebezpečnými výrobkami a prípravkami v prípadoch, kde výskum a technologická inovácia ponúkajú konkrétne otestované alternatívne riešenia. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci oznámení v rámci špecifických právnych predpisov v oblasti nebezpečných chemikálií preverila zoznam produktov nebezpečných pre zdravie ľudí a životné prostredie a nahradila ich menej nebezpečnými výrobkami a prípravkami v prípadoch, kde výskum a technologická inovácia ponúkajú konkrétne otestované alternatívne riešenia.

| 4.3 | EHSV vždy podporoval aktívnu úlohu Európskej komisie pri realizácii a uplatňovaní Rotterdamského dohovoru o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení (PIC) pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode ako aj Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach (POP), zameraného na zastavenie výroby a používania istých chemikálií, vrátane 9 druhov pesticídov. Výbor mal mimochodom nedávno možnosť vyjadriť sa k tejto problematike (11). |
| --- | --- |

4.3

EHSV vždy podporoval aktívnu úlohu Európskej komisie pri realizácii a uplatňovaní Rotterdamského dohovoru o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení (PIC) pre určité nebezpečné chemikálie a pesticídy v medzinárodnom obchode ako aj Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach (POP), zameraného na zastavenie výroby a používania istých chemikálií, vrátane 9 druhov pesticídov. Výbor mal mimochodom nedávno možnosť vyjadriť sa k tejto problematike (11).

| 4.4 | Výbor sa nazdáva, že prísnejšie požiadavky, obsiahnuté v nariadení (ES) č. 304/2003 zrušenom Súdnym dvorom EÚ kvôli chybnému právnemu základu a prevzaté do nového návrhu nariadenia (12), sú prvkom zásadného významu pre všeobecnú bezpečnosť nakladania s nebezpečnými chemikáliami. |
| --- | --- |

4.4

Výbor sa nazdáva, že prísnejšie požiadavky, obsiahnuté v nariadení (ES) č. 304/2003 zrušenom Súdnym dvorom EÚ kvôli chybnému právnemu základu a prevzaté do nového návrhu nariadenia (12), sú prvkom zásadného významu pre všeobecnú bezpečnosť nakladania s nebezpečnými chemikáliami.

| 4.5 | Výbor sa tiež nazdáva, že by bolo potrebné zmeniť a doplniť právne predpisy, aby sa odstránili nedostatky pri implementácii a zavádzaní opatrení, na ktoré poukázala správa o období rokov 2003 až 2005. |
| --- | --- |

4.5

Výbor sa tiež nazdáva, že by bolo potrebné zmeniť a doplniť právne predpisy, aby sa odstránili nedostatky pri implementácii a zavádzaní opatrení, na ktoré poukázala správa o období rokov 2003 až 2005.

| 4.6 | Výbor teda súhlasí so zámerom Komisie využiť opravu právneho základu nariadenia v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora EÚ (k čomu sa mal možnosť svojho času vyjadriť (13)) na zvýšenie účinnosti legislatívy Spoločenstva a dosiahnutie vyššej zrozumiteľnosti, a transparentnosti a zvýšenej právnej istoty tak pre vývozcov ako aj pre dovozcov. |
| --- | --- |

4.6

Výbor teda súhlasí so zámerom Komisie využiť opravu právneho základu nariadenia v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora EÚ (k čomu sa mal možnosť svojho času vyjadriť (13)) na zvýšenie účinnosti legislatívy Spoločenstva a dosiahnutie vyššej zrozumiteľnosti, a transparentnosti a zvýšenej právnej istoty tak pre vývozcov ako aj pre dovozcov.

| 4.7 | EHSV považuje za vhodné zaručiť právnu istotu, jednoznačnosť a transparentnosť nových právnych predpisov Spoločenstva tým, že sa spresnia definície pojmov „vývozca“ a „prípravok“ a „chemikália podliehajúca PIC postupu“. |
| --- | --- |

4.7

EHSV považuje za vhodné zaručiť právnu istotu, jednoznačnosť a transparentnosť nových právnych predpisov Spoločenstva tým, že sa spresnia definície pojmov „vývozca“ a „prípravok“ a „chemikália podliehajúca PIC postupu“.

| 4.8 | S cieľom prispieť k procesu zjednodušovania a odstraňovania zbytočnej byrokratickej záťaže ako aj skracovania lehôt sa EHSV nazdáva, že možno v plnej miere súhlasiť s poskytnutím možnosti dočasne pokračovať vo vývoze, kým prebiehajú postupy na získanie výslovného súhlasu, ako napríklad zrušenie požiadavky výslovného súhlasu v prípade „chemikálií, ktoré sú určené na vývoz do krajín OECD“. |
| --- | --- |

4.8

S cieľom prispieť k procesu zjednodušovania a odstraňovania zbytočnej byrokratickej záťaže ako aj skracovania lehôt sa EHSV nazdáva, že možno v plnej miere súhlasiť s poskytnutím možnosti dočasne pokračovať vo vývoze, kým prebiehajú postupy na získanie výslovného súhlasu, ako napríklad zrušenie požiadavky výslovného súhlasu v prípade „chemikálií, ktoré sú určené na vývoz do krajín OECD“.

| 4.9 | Výbor rovnako zdôrazňuje dôležitosť možnosti zasielania všetkých žiadostí o súhlas a pravidelné preskúmanie prostredníctvom Komisie s cieľom predchádzať zbytočnému prekrývaniu alebo zdvojeniu úsilia, ako aj nedorozumeniam a neistote v dovážajúcich krajinách. Výbor sa nazdáva, že ľudské a finančné zdroje, ktoré sú na tento účel k dispozícii na pracoviskách Komisie a predovšetkým SVC, musia byť schopné zabezpečiť aj balíčky harmonizovaných opatrení v oblasti informovanosti a odbornej prípravy, príručky a sprievodné karty bezpečnostných údajov pre jednotlivé kategórie užívateľov a v neposlednom rade i dialóg s dovážajúcimi krajinami, predovšetkým rozvojovými, s cieľom zistiť a riešiť problémy súvisiace s vývoznými a dovoznými oznámeniami. |
| --- | --- |

4.9

Výbor rovnako zdôrazňuje dôležitosť možnosti zasielania všetkých žiadostí o súhlas a pravidelné preskúmanie prostredníctvom Komisie s cieľom predchádzať zbytočnému prekrývaniu alebo zdvojeniu úsilia, ako aj nedorozumeniam a neistote v dovážajúcich krajinách. Výbor sa nazdáva, že ľudské a finančné zdroje, ktoré sú na tento účel k dispozícii na pracoviskách Komisie a predovšetkým SVC, musia byť schopné zabezpečiť aj balíčky harmonizovaných opatrení v oblasti informovanosti a odbornej prípravy, príručky a sprievodné karty bezpečnostných údajov pre jednotlivé kategórie užívateľov a v neposlednom rade i dialóg s dovážajúcimi krajinami, predovšetkým rozvojovými, s cieľom zistiť a riešiť problémy súvisiace s vývoznými a dovoznými oznámeniami.

| 4.9.1 | Vzhľadom na závažnosť pracovných úrazov často spôsobených nebezpečnými chemikáliami a so zreteľom na dohovory Medzinárodnej organizácie práce (ILO) (14) výbor opätovne zdôrazňuje dôležitosť používania oficiálneho jazyka dovážajúcej krajiny pre informácie obsiahnuté v označení a karte s technickými údajmi bezpečnostných údajov; to všetko v prospech medzispotrebiteľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým pracovníkov v poľnohospodárstve a MSP. |
| --- | --- |

4.9.1

Vzhľadom na závažnosť pracovných úrazov často spôsobených nebezpečnými chemikáliami a so zreteľom na dohovory Medzinárodnej organizácie práce (ILO) (14) výbor opätovne zdôrazňuje dôležitosť používania oficiálneho jazyka dovážajúcej krajiny pre informácie obsiahnuté v označení a karte s technickými údajmi bezpečnostných údajov; to všetko v prospech medzispotrebiteľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým pracovníkov v poľnohospodárstve a MSP.

| 4.10 | Výbor sa nazdáva, že kľúčovým prvkom účinného, správneho a transparentného fungovania navrhovaných mechanizmov sú systémy colnej kontroly a plná spolupráca medzi colnými úradmi a národnými orgánmi (PNO) poverenými uplatňovaním nariadenia. Návrhy obsahujúce zlepšenia v podobe zahrnutia „varovných signálov“ do kombinovanej nomenklatúry a vytvorenia špecifickej verzie databázy Edexim pre colné orgány musia byť nevyhnutne sprevádzané systematickou a harmonizovanou osvetovou činnosťou v oblasti informovanosti a odbornej prípravy na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.10

Výbor sa nazdáva, že kľúčovým prvkom účinného, správneho a transparentného fungovania navrhovaných mechanizmov sú systémy colnej kontroly a plná spolupráca medzi colnými úradmi a národnými orgánmi (PNO) poverenými uplatňovaním nariadenia. Návrhy obsahujúce zlepšenia v podobe zahrnutia „varovných signálov“ do kombinovanej nomenklatúry a vytvorenia špecifickej verzie databázy Edexim pre colné orgány musia byť nevyhnutne sprevádzané systematickou a harmonizovanou osvetovou činnosťou v oblasti informovanosti a odbornej prípravy na úrovni Spoločenstva.

| 4.11 | Výbor sa nazdáva, že nové právne predpisy, predovšetkým pre novo pristupujúce krajiny, by mali obsahovať požiadavku na vypracovanie užívateľských príručiek a informačnej dokumentácie ako aj na organizovanie kurzov odbornej prípravy na základe noriem Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.11

Výbor sa nazdáva, že nové právne predpisy, predovšetkým pre novo pristupujúce krajiny, by mali obsahovať požiadavku na vypracovanie užívateľských príručiek a informačnej dokumentácie ako aj na organizovanie kurzov odbornej prípravy na základe noriem Spoločenstva.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z 20. júna 2002 na tému: „Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o vývoze a dovoze nebezpečných chemikálií“, Ú. v. ES C 241, 7.10.2002, s. 50.

1

(2)  Rotterdamský dohovor, ktorý bol podpísaný 11. septembra 1998 a vstúpil do platnosti 24. februára 2004, upravuje vývoz a dovoz niektorých nebezpečných chemikálií a pesticídov a vychádza zo základného princípu udeľovania predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení (takzvaný postup PIC, prior informed consent) zo strany dovozcu chemikálie. V súčasnosti viac než 30 chemikálií podlieha podľa Rotterdamského dohovoru postupu PIC.

2

prior informed consent

(3)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

3

(4)  Následne zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 777/2006.

4

(5)  Pozri ITACA, č. 3 (december 2006) s. 8 – ROMA, Sergio Gigli.

5

(6)  Pozri KOM(2006) 747, konečné znenie, z 30. novembra 2006.

6

(7)  Pozri rozhodnutie 1999/468/ES zmenené a doplnené 1. júla 2006.

7

(8)  SAICM, Strategic Approach to International Chemicals Management- UNEP

8

(9)  Pozri stanoviská CESE 524/2004 a CESE 850/2005 na tému legislatívy o chemických látkach (REACH), Ú. v. ES C 112, 30.4.2004 a Ú. v. ES C 294, 25.11.2005.

9

(10)  Pozri stanovisko CESE 524/2004 bod 3.1, Ú. v. ES C 112, 30.4.2004.

10

(11)  Pozri stanovisko NAT/331, CESE 23/2007, Ú. v. ES C 93, 27.4.2007.

11

(12)  Podľa ustanovení Spoločenstva vývoz každej chemikálie resp. každého prípravku proti škodcom, ktoré sú v EÚ zakázané alebo podliehajú prísnym právnym predpisom, ako aj zlúčenín obsahujúcich tieto výrobky, musí sprevádzať oznámenie a výslovný súhlas dovozcu. To platí pre produkty, ktoré spĺňajú podmienky na PIC oznamovanie, aj keď nepatria do oblasti pôsobnosti dohovoru a nepatria k výrobkom, ktoré podliehajú PIC postupu.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou 1, bod 5.10.

13

(14)  Pozri článok 7 a 8 Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o bezpečnosti pri používaní chemikálií pri práci č. 170 z roku 1990 a článok 9, 10 a 22 Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o zabránení väčším priemyselným haváriám č. 174 z roku 1993

14

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh“

KOM (2006) 388, v konečnom znení – 2006/0136 COD

(2007/C 175/12)

Rada sa 15. septembra 2006 rozhodla podľa článku 37 ods. 2 a článku 152 ods. 4 písm. b) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2007. Spravodajcom bol pán VAN OORSCHOT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. – 31. mája 2007 (schôdza z 31. mája 2007) 65 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie záverov a odporúčaní

| 1.1 | EHSV pozitívne prijal návrh Komisie, ktorého konečným cieľom je nové nariadenie o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (fungicídov, insekticídov, herbicídov a iných prípravkov určených pre poľnohospodárstvo a záhradníctvo). |
| --- | --- |

1.1

EHSV pozitívne prijal návrh Komisie, ktorého konečným cieľom je nové nariadenie o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (fungicídov, insekticídov, herbicídov a iných prípravkov určených pre poľnohospodárstvo a záhradníctvo).

| 1.2 | Ďalšou prioritou najvyššieho významu, okrem uvádzania bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín na trh, je trvalo udržateľné a bezpečné používanie týchto prípravkov. EHSV preto víta, že Komisia zároveň s návrhom nariadenia, ku ktorému sa má výbor vyjadriť, predložila aj návrh smernice, ktorou by sa malo riadiť trvalo udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

1.2

Ďalšou prioritou najvyššieho významu, okrem uvádzania bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín na trh, je trvalo udržateľné a bezpečné používanie týchto prípravkov. EHSV preto víta, že Komisia zároveň s návrhom nariadenia, ku ktorému sa má výbor vyjadriť, predložila aj návrh smernice, ktorou by sa malo riadiť trvalo udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín.

| 1.3 | EHSV konštatuje, že v úvahách vyslovených v návrhu sa kladie veľký dôraz na prevenciu a na obmedzenie negatívnych účinkov týchto prípravkov na človeka a na životné prostredie. Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné zabrániť škodlivým účinkom týchto prípravkov na životné prostredie a na človeka. EHSV zdôrazňuje, že z hľadiska trvalej udržateľnosti treba vziať do úvahy, vo vhodnej miere, aj hospodárske záujmy. Väčšina dnešných spotrebiteľov sa čoraz viac zaujíma o produkty biologického poľnohospodárstva a najmä o kvalitné produkty, ktoré by navyše boli dostupné po celý rok a za prijateľné ceny. V tejto súvislosti je nevyhnutnou podmienkou, aby bol výrobok bezpečný pre spotrebiteľa. Vyžaduje si to veľa úsilia v hodnotovom reťazci poľnohospodárskej produkcie. Z tohto hľadiska je nevyhnutná dostatočná dostupnosť bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

1.3

EHSV konštatuje, že v úvahách vyslovených v návrhu sa kladie veľký dôraz na prevenciu a na obmedzenie negatívnych účinkov týchto prípravkov na človeka a na životné prostredie. Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné zabrániť škodlivým účinkom týchto prípravkov na životné prostredie a na človeka. EHSV zdôrazňuje, že z hľadiska trvalej udržateľnosti treba vziať do úvahy, vo vhodnej miere, aj hospodárske záujmy. Väčšina dnešných spotrebiteľov sa čoraz viac zaujíma o produkty biologického poľnohospodárstva a najmä o kvalitné produkty, ktoré by navyše boli dostupné po celý rok a za prijateľné ceny. V tejto súvislosti je nevyhnutnou podmienkou, aby bol výrobok bezpečný pre spotrebiteľa. Vyžaduje si to veľa úsilia v hodnotovom reťazci poľnohospodárskej produkcie. Z tohto hľadiska je nevyhnutná dostatočná dostupnosť bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín.

| 1.4 | EHSV sa obáva zavedenia kritérií schválenia prípravkov na ochranu rastlín na základe vlastností účinných látok a následkov, ktoré by to mohlo mať na inováciu nových a kvalitnejších prípravkov. Ak sa tieto kritériá budú dôsledne uplatňovať, mohlo by sa stať, že látka, ktorá nesplní jedno z kritérií, nezíska povolenie, hoci prináša zlepšenie z hľadiska všetkých ostatných kritérií. EHSV žiada, aby hodnotenie rizika viac prihliadalo na skutočné použitie prípravku a na jeho pôsobenie na človeka, ktorý mu je vystavený. |
| --- | --- |

1.4

EHSV sa obáva zavedenia kritérií schválenia prípravkov na ochranu rastlín na základe vlastností účinných látok a následkov, ktoré by to mohlo mať na inováciu nových a kvalitnejších prípravkov. Ak sa tieto kritériá budú dôsledne uplatňovať, mohlo by sa stať, že látka, ktorá nesplní jedno z kritérií, nezíska povolenie, hoci prináša zlepšenie z hľadiska všetkých ostatných kritérií. EHSV žiada, aby hodnotenie rizika viac prihliadalo na skutočné použitie prípravku a na jeho pôsobenie na človeka, ktorý mu je vystavený.

| 1.5 | Podľa názoru EHSV predstavujú návrh povolenia pre určitú zónu a vzájomné uznávanie povolení prvý krok k úplnej európskej harmonizácii povolení. EHSV navrhuje, aby sa umožnilo vzájomné uznávanie povolení medzi zónami, pokiaľ ide o (susedné) krajiny s podobnými poľnohospodárskymi a podnebnými podmienkami. |
| --- | --- |

1.5

Podľa názoru EHSV predstavujú návrh povolenia pre určitú zónu a vzájomné uznávanie povolení prvý krok k úplnej európskej harmonizácii povolení. EHSV navrhuje, aby sa umožnilo vzájomné uznávanie povolení medzi zónami, pokiaľ ide o (susedné) krajiny s podobnými poľnohospodárskymi a podnebnými podmienkami.

| 1.6 | EHSV sa prikláňa k princípu porovnávacieho hodnotenia prípravkov obsahujúcich látky, ktoré sa majú nahradiť. Zasadzuje sa však za to, aby sa hodnotenie týchto látok robilo menej často a aby sa uplatňovala obvyklá lehota na ochranu údajov súvisiacich s týmito látkami, čím sa zachová určitá vôľa priemyslu investovať do týchto látok a predíde sa tak problémom v poľnohospodárskej oblasti. |
| --- | --- |

1.6

EHSV sa prikláňa k princípu porovnávacieho hodnotenia prípravkov obsahujúcich látky, ktoré sa majú nahradiť. Zasadzuje sa však za to, aby sa hodnotenie týchto látok robilo menej často a aby sa uplatňovala obvyklá lehota na ochranu údajov súvisiacich s týmito látkami, čím sa zachová určitá vôľa priemyslu investovať do týchto látok a predíde sa tak problémom v poľnohospodárskej oblasti.

| 1.7 | Podľa názoru EHSV nie je návrh dostatočne stimulujúci z hľadiska povolení prípravkov na ochranu rastlín na vedľajšie použitie. EHSV navrhuje dve zlepšenia: predovšetkým zaviesť postup, podľa ktorého bude mať prvý žiadateľ tým dlhšiu lehotu na ochranu údajov, čím viac pribudne vedľajších použití, okrem toho EHSV vyzýva Komisiu, aby uľahčila vypracovanie aktualizovaného zoznamu všetkých povolených (vedľajších) použití určeného pre členské štáty. |
| --- | --- |

1.7

Podľa názoru EHSV nie je návrh dostatočne stimulujúci z hľadiska povolení prípravkov na ochranu rastlín na vedľajšie použitie. EHSV navrhuje dve zlepšenia: predovšetkým zaviesť postup, podľa ktorého bude mať prvý žiadateľ tým dlhšiu lehotu na ochranu údajov, čím viac pribudne vedľajších použití, okrem toho EHSV vyzýva Komisiu, aby uľahčila vypracovanie aktualizovaného zoznamu všetkých povolených (vedľajších) použití určeného pre členské štáty.

2.   Úvod

2.1   Všeobecné pripomienky

| 2.1.1 | Prípravky na ochranu rastlín sa používajú na účel ochrany a v záujme zdravia rastlín. Umožňujú poľnohospodárom zvyšovať výnosy a pružnejšie produkovať, čo je zárukou spoľahlivej produkcie bezpečných (potravinárskych) výrobkov za prijateľné ceny a vo vlastnom regióne. |
| --- | --- |

2.1.1

Prípravky na ochranu rastlín sa používajú na účel ochrany a v záujme zdravia rastlín. Umožňujú poľnohospodárom zvyšovať výnosy a pružnejšie produkovať, čo je zárukou spoľahlivej produkcie bezpečných (potravinárskych) výrobkov za prijateľné ceny a vo vlastnom regióne.

| 2.1.2 | Väčšina európskych spotrebiteľov má čoraz väčšie požiadavky, čo sa týka kvality stravy a dostupnosti potravín po celý rok. Bezpečnosť potravín sa vlastne považuje za absolútnu podmienku a za samozrejmosť. Pre poľnohospodársky výrobný reťazec je to veľká výzva. Aby sa mohlo vyhovieť požiadavkám tejto veľkej skupiny spotrebiteľov, je nevyhnutné mať k dispozícii dostatočne široký výber bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

2.1.2

Väčšina európskych spotrebiteľov má čoraz väčšie požiadavky, čo sa týka kvality stravy a dostupnosti potravín po celý rok. Bezpečnosť potravín sa vlastne považuje za absolútnu podmienku a za samozrejmosť. Pre poľnohospodársky výrobný reťazec je to veľká výzva. Aby sa mohlo vyhovieť požiadavkám tejto veľkej skupiny spotrebiteľov, je nevyhnutné mať k dispozícii dostatočne široký výber bezpečných a kvalitných prípravkov na ochranu rastlín.

| 2.1.3 | Používanie prípravkov na ochranu rastlín však môže mať dôsledky na poľnohospodárske ekosystémy, môže byť nebezpečné pre zdravie používateľov, ovplyvniť kvalitu potravín a mať nepriaznivé účinky na zdravie spotrebiteľov, najmä ak v potravinách zostávajú škodlivé rezíduá prípravkov na ochranu rastlín z dôvodu neuváženého používania týchto prípravkov (ktoré nie je v súlade s osvedčenými postupmi). |
| --- | --- |

2.1.3

Používanie prípravkov na ochranu rastlín však môže mať dôsledky na poľnohospodárske ekosystémy, môže byť nebezpečné pre zdravie používateľov, ovplyvniť kvalitu potravín a mať nepriaznivé účinky na zdravie spotrebiteľov, najmä ak v potravinách zostávajú škodlivé rezíduá prípravkov na ochranu rastlín z dôvodu neuváženého používania týchto prípravkov (ktoré nie je v súlade s osvedčenými postupmi).

2.2   Regulačný rámec

| 2.2.1 | Cieľom navrhovaného nariadenia je nahradiť súčasnú smernicu 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, ktorá sa zameriava na predchádzanie rizikám pri zdroji prostredníctvom veľmi obsiahleho postupu hodnotenia rizika každej účinnej látky a prípravkov, ktoré túto látku obsahujú, pred možným povolením ich uvedenia na trh a používania. |
| --- | --- |

2.2.1

Cieľom navrhovaného nariadenia je nahradiť súčasnú smernicu 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, ktorá sa zameriava na predchádzanie rizikám pri zdroji prostredníctvom veľmi obsiahleho postupu hodnotenia rizika každej účinnej látky a prípravkov, ktoré túto látku obsahujú, pred možným povolením ich uvedenia na trh a používania.

| 2.2.2 | Navrhovaným nariadením sa ruší aj súčasná smernica 79/117/EHS, ktorou sa zakazuje uvedenie na trh a používanie prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich určité účinné látky. |
| --- | --- |

2.2.2

Navrhovaným nariadením sa ruší aj súčasná smernica 79/117/EHS, ktorou sa zakazuje uvedenie na trh a používanie prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich určité účinné látky.

| 2.2.3 | Právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín zahŕňajú aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS, ktorá stanovuje maximálne hladiny rezíduí (MRL) účinných látok v poľnohospodárskej výrobe. |
| --- | --- |

2.2.3

Právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín zahŕňajú aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS, ktorá stanovuje maximálne hladiny rezíduí (MRL) účinných látok v poľnohospodárskej výrobe.

| 2.2.4 | Navrhované nariadenie bolo predložené zároveň s návrhom smernice Európskeho parlamentu a rady, ktorou sa stanovuje rámec pre akciu Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného využívania pesticídov (KOM(2006) 373, konečné znenie). Cieľom smernice je riadiť používanie a distribúciu pesticídov, v prípadoch, keď sa týmito fázami nezaoberá nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

2.2.4

Navrhované nariadenie bolo predložené zároveň s návrhom smernice Európskeho parlamentu a rady, ktorou sa stanovuje rámec pre akciu Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného využívania pesticídov (KOM(2006) 373, konečné znenie). Cieľom smernice je riadiť používanie a distribúciu pesticídov, v prípadoch, keď sa týmito fázami nezaoberá nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska.

2.3   Kontext návrhu

| 2.3.1 | Európsky parlament a Rada požiadali v roku 2001, po hodnotení smernice 91/414/EHS, ktoré uskutočnila Komisia, o opätovné preskúmanie tejto smernice s cieľom:






  — | stanoviť kritériá schválenia účinných látok; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Európsky parlament a Rada požiadali v roku 2001, po hodnotení smernice 91/414/EHS, ktoré uskutočnila Komisia, o opätovné preskúmanie tejto smernice s cieľom:

—

stanoviť kritériá schválenia účinných látok;

| — | posilniť kritériá schválenia veľmi nebezpečných látok; |
| --- | --- |

—

posilniť kritériá schválenia veľmi nebezpečných látok;

| — | zaviesť zjednodušený postup pre nízkorizikové látky; |
| --- | --- |

—

zaviesť zjednodušený postup pre nízkorizikové látky;

| — | zaviesť zásadu porovnávacieho hodnotenia a nahradenia; |
| --- | --- |

—

zaviesť zásadu porovnávacieho hodnotenia a nahradenia;

| — | zlepšiť vzájomné uznávanie zavedením zón na povoľovanie prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

—

zlepšiť vzájomné uznávanie zavedením zón na povoľovanie prípravkov na ochranu rastlín.

| 2.3.2 | Po intenzívnom poradnom období (5 rokov) zainteresovaných strán a po vyhodnotení vplyvu predstavila Komisia v júli v roku 2006 svoj návrh revízie smernice 91/414/EHS. V snahe zjednodušiť a zharmonizovať právne predpisy v členských štátoch EÚ sa rozhodla nahradiť smernicu nariadením. |
| --- | --- |

2.3.2

Po intenzívnom poradnom období (5 rokov) zainteresovaných strán a po vyhodnotení vplyvu predstavila Komisia v júli v roku 2006 svoj návrh revízie smernice 91/414/EHS. V snahe zjednodušiť a zharmonizovať právne predpisy v členských štátoch EÚ sa rozhodla nahradiť smernicu nariadením.

2.4   Zhrnutie návrhu

| 2.4.1 | Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat zostavuje pozitívny zoznam účinných látok na úrovni Spoločenstva. Schvaľovanie účinných látok sa uskutočňuje na základe jasných kritérií, ktoré majú zabezpečiť vysoký stupeň ochrany ľudí, zvierat a životného prostredia. |
| --- | --- |

2.4.1

Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat zostavuje pozitívny zoznam účinných látok na úrovni Spoločenstva. Schvaľovanie účinných látok sa uskutočňuje na základe jasných kritérií, ktoré majú zabezpečiť vysoký stupeň ochrany ľudí, zvierat a životného prostredia.

| 2.4.2 | Pri hodnotení účinnej látky sa musí potvrdiť, že pre užívateľa a spotrebiteľa existuje aspoň jeden bezpečný spôsob použitia, a nesmie byť zistený žiaden neprijateľný účinok na životné prostredie. Pre rôzne fázy hodnotenia a rozhodovania v procese schvaľovania účinných látok boli stanovené presné lehoty. |
| --- | --- |

2.4.2

Pri hodnotení účinnej látky sa musí potvrdiť, že pre užívateľa a spotrebiteľa existuje aspoň jeden bezpečný spôsob použitia, a nesmie byť zistený žiaden neprijateľný účinok na životné prostredie. Pre rôzne fázy hodnotenia a rozhodovania v procese schvaľovania účinných látok boli stanovené presné lehoty.

| 2.4.3 | Členské štáty budú aj naďalej zodpovedné za vydávanie vnútroštátnych povolení prípravkov na ochranu rastlín, pričom tieto prípravky musia byť v súlade so zoznamom schválených účinných látok. |
| --- | --- |

2.4.3

Členské štáty budú aj naďalej zodpovedné za vydávanie vnútroštátnych povolení prípravkov na ochranu rastlín, pričom tieto prípravky musia byť v súlade so zoznamom schválených účinných látok.

| 2.4.4 | Pri posudzovaní žiadostí o povolenie na vnútroštátnej úrovni musia členské štáty, v prípade potreby, používať jednotné kritériá a zohľadniť situáciu na území daného štátu. |
| --- | --- |

2.4.4

Pri posudzovaní žiadostí o povolenie na vnútroštátnej úrovni musia členské štáty, v prípade potreby, používať jednotné kritériá a zohľadniť situáciu na území daného štátu.

| 2.4.5 | Pre látky s nízkym a bežným rizikom navrhuje Komisia vytvoriť systém „povolení v rámci zóny“, ktorý nastoľuje povinné vzájomné uznávanie povolení prípravkov na ochranu rastlín. Podľa tohto systému žiadosť o vnútroštátne povolenie účinnej látky vyhodnotí členský štát z jednej z troch navrhovaných klimatických oblastí (Komisia rozdeľuje EÚ na tri oblasti). Látka môže byť povolená len v členských štátoch, v ktorých jej výrobca podal žiadosť o vzájomné uznanie povolenia. |
| --- | --- |

2.4.5

Pre látky s nízkym a bežným rizikom navrhuje Komisia vytvoriť systém „povolení v rámci zóny“, ktorý nastoľuje povinné vzájomné uznávanie povolení prípravkov na ochranu rastlín. Podľa tohto systému žiadosť o vnútroštátne povolenie účinnej látky vyhodnotí členský štát z jednej z troch navrhovaných klimatických oblastí (Komisia rozdeľuje EÚ na tri oblasti). Látka môže byť povolená len v členských štátoch, v ktorých jej výrobca podal žiadosť o vzájomné uznanie povolenia.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Význam prípravkov na ochranu rastlín pre kvalitné zásobovanie potravinami v EÚ

| 3.1.1 | V preambule navrhovaného nariadenia sa uvádzajú dôvody, ktoré viedli vypracovaniu tohto návrhu. Treba k nim jednoznačne pridať význam dostatočnej dostupnosti prípravkov na ochranu rastlín pre bezpečné, isté a kvalitné zásobovanie potravinami v prospech takého náročného spotrebiteľa, akým je európsky spotrebiteľ. |
| --- | --- |

3.1.1

V preambule navrhovaného nariadenia sa uvádzajú dôvody, ktoré viedli vypracovaniu tohto návrhu. Treba k nim jednoznačne pridať význam dostatočnej dostupnosti prípravkov na ochranu rastlín pre bezpečné, isté a kvalitné zásobovanie potravinami v prospech takého náročného spotrebiteľa, akým je európsky spotrebiteľ.

3.2   Dočasné povolenia za určitých podmienok

| 3.2.1 | V navrhovanom dokumente nemá členský štát možnosť udeliť dočasné povolenie na vnútroštátnej úrovni. Môže to spôsobiť, že sa v porovnaní so súčasnou situáciou vylepšené látky dostanú na trh neskôr. Komisia sa pokúša tomu zabrániť skrátením lehôt, čo by umožnilo rýchlejšie zapísať nové látky do pozitívneho zoznamu. |
| --- | --- |

3.2.1

V navrhovanom dokumente nemá členský štát možnosť udeliť dočasné povolenie na vnútroštátnej úrovni. Môže to spôsobiť, že sa v porovnaní so súčasnou situáciou vylepšené látky dostanú na trh neskôr. Komisia sa pokúša tomu zabrániť skrátením lehôt, čo by umožnilo rýchlejšie zapísať nové látky do pozitívneho zoznamu.

| 3.2.2 | EHSV navrhuje zahrnúť do nariadenia možnosť udeliť dočasné povolenie na vnútroštátnej úrovni v prípade, že boli stanovené termíny prekročené z dôvodu administratívnych prieťahov a že bola splnená povinnosť vyplývajúca z nariadenia (ES) č. 396/2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov. |
| --- | --- |

3.2.2

EHSV navrhuje zahrnúť do nariadenia možnosť udeliť dočasné povolenie na vnútroštátnej úrovni v prípade, že boli stanovené termíny prekročené z dôvodu administratívnych prieťahov a že bola splnená povinnosť vyplývajúca z nariadenia (ES) č. 396/2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Prístup k riziku pri uplatňovaní podmienok na schválenie

| 4.1.1 | Článok 4 návrhu sa zaoberá kritériami schválenia účinných látok a v tomto ohľade sa odvoláva na prílohu II. Pri prísnom uplatňovaní týchto kritérií sa môže stať, že jediná vlastnosť bude stačiť na to, aby účinná látka nebola schválená, pretože musia byť splnené všetky požiadavky. |
| --- | --- |

4.1.1

Článok 4 návrhu sa zaoberá kritériami schválenia účinných látok a v tomto ohľade sa odvoláva na prílohu II. Pri prísnom uplatňovaní týchto kritérií sa môže stať, že jediná vlastnosť bude stačiť na to, aby účinná látka nebola schválená, pretože musia byť splnené všetky požiadavky.

| 4.1.2 | Takéto kritériá schválenia prípravkov na ochranu rastlín, ktoré spočívajú výlučne na vlastnostiach ich účinných látok a ktoré neberú do úvahy ani skutočné použitie prípravku ani jeho pôsobenie na človeka, ktorý mu je vystavený, spochybňujú princíp rozhodovania založený na hodnotení rizika. Výsledkom bude, že postupne z trhu vymizne celý rad súčasných prípravkov/použití, ktoré by mohli byť užitočné, keď bude potrebný veľký počet prípravkov. |
| --- | --- |

4.1.2

Takéto kritériá schválenia prípravkov na ochranu rastlín, ktoré spočívajú výlučne na vlastnostiach ich účinných látok a ktoré neberú do úvahy ani skutočné použitie prípravku ani jeho pôsobenie na človeka, ktorý mu je vystavený, spochybňujú princíp rozhodovania založený na hodnotení rizika. Výsledkom bude, že postupne z trhu vymizne celý rad súčasných prípravkov/použití, ktoré by mohli byť užitočné, keď bude potrebný veľký počet prípravkov.

| 4.1.3 | Článok 4 sa tak stavia proti tomu, aby sa na trhu objavili obnovené prípravky, ktoré sa síce vyznačujú zlepšením vo všetkých kritériách, ale jedno z nich nespĺňajú. EHSV nemôže súhlasiť s týmto prístupom, ktorý zbytočne brzdí inováciu pri vytváraní nových a lepších látok. Výbor zastáva názor, že tieto kritériá schválenia treba uplatňovať len na určovanie kandidátov na nahradenie a nie na odmietanie prípravkov už vopred, bez hlbšieho hodnotenia. |
| --- | --- |

4.1.3

Článok 4 sa tak stavia proti tomu, aby sa na trhu objavili obnovené prípravky, ktoré sa síce vyznačujú zlepšením vo všetkých kritériách, ale jedno z nich nespĺňajú. EHSV nemôže súhlasiť s týmto prístupom, ktorý zbytočne brzdí inováciu pri vytváraní nových a lepších látok. Výbor zastáva názor, že tieto kritériá schválenia treba uplatňovať len na určovanie kandidátov na nahradenie a nie na odmietanie prípravkov už vopred, bez hlbšieho hodnotenia.

4.2   Rozšírenie povolenia v rámci zóny a vzájomného uznávania

| 4.2.1 | EHSV sa domnieva, že systém povolenia v rámci zóny a vzájomného uznávania povolení je dôležitým krokom ku globálnemu európskemu harmonizovanému režimu pre uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV sa domnieva, že systém povolenia v rámci zóny a vzájomného uznávania povolení je dôležitým krokom ku globálnemu európskemu harmonizovanému režimu pre uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh.

| 4.2.2 | Zavedenie povinného vzájomného uznávania povolení v členských štátoch tej istej zóny súbežne s obvyklým postupom udeľovania povolení na vnútroštátnej úrovni umožňuje vyhnúť sa nadmernému úsiliu v členských štátoch a zabezpečiť rýchlejšiu dostupnosť obnovených a ekologických prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

4.2.2

Zavedenie povinného vzájomného uznávania povolení v členských štátoch tej istej zóny súbežne s obvyklým postupom udeľovania povolení na vnútroštátnej úrovni umožňuje vyhnúť sa nadmernému úsiliu v členských štátoch a zabezpečiť rýchlejšiu dostupnosť obnovených a ekologických prípravkov na ochranu rastlín.

| 4.2.3 | EHSV navrhuje umožniť vzájomné uznávanie povolení medzi zónami, pokiaľ ide o susedné krajiny, v ktorých sú podobné výrobné podmienky. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV navrhuje umožniť vzájomné uznávanie povolení medzi zónami, pokiaľ ide o susedné krajiny, v ktorých sú podobné výrobné podmienky.

| 4.2.4 | Čo sa týka použitia v skleníku alebo na ošetrenie po zbere, Komisia navrhuje prístup, podľa ktorého bude vzájomné uznávanie povolení pre všetky členské štáty v každej zóne povinné (článok 39). Podľa názoru EHSV by bolo potrebné rozšíriť tento systém na ošetrovanie semien ako dôležitý pilier integrovaného boja (IPM). |
| --- | --- |

4.2.4

Čo sa týka použitia v skleníku alebo na ošetrenie po zbere, Komisia navrhuje prístup, podľa ktorého bude vzájomné uznávanie povolení pre všetky členské štáty v každej zóne povinné (článok 39). Podľa názoru EHSV by bolo potrebné rozšíriť tento systém na ošetrovanie semien ako dôležitý pilier integrovaného boja (IPM).

4.3   Úprava porovnávacieho hodnotenia

| 4.3.1 | Čo sa týka prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú kritickejšie látky (ktoré by sa mali nahradiť), musí členský štát do štyroch rokov po udelení povolenia vykonať porovnávacie hodnotenie (článok 48). Cieľom tohto hodnotenia je nájsť alternatívny prípravok, ktorý by mohol nahradiť škodlivý prípravok, ak tento nie je aj naďalej užitočný na ochranu rastlín v prípade odolnosti škodcov. |
| --- | --- |

4.3.1

Čo sa týka prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú kritickejšie látky (ktoré by sa mali nahradiť), musí členský štát do štyroch rokov po udelení povolenia vykonať porovnávacie hodnotenie (článok 48). Cieľom tohto hodnotenia je nájsť alternatívny prípravok, ktorý by mohol nahradiť škodlivý prípravok, ak tento nie je aj naďalej užitočný na ochranu rastlín v prípade odolnosti škodcov.

| 4.3.2 | EHSV zastáva názor, že vypracúvanie hodnotenia každé štyri roky ako aj sedemročná lehota na ochranu dokumentácie pri látkach, ktoré sa majú nahradiť, nezaručujú dostatočnú bezpečnosť pre priemysel a povedú k predčasnému stiahnutiu týchto prípravkov z trhu, čo by sa mohlo negatívne odraziť na dostupnosti prípravkov, najmä v prípade odolnosti a vedľajšieho použitia. |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV zastáva názor, že vypracúvanie hodnotenia každé štyri roky ako aj sedemročná lehota na ochranu dokumentácie pri látkach, ktoré sa majú nahradiť, nezaručujú dostatočnú bezpečnosť pre priemysel a povedú k predčasnému stiahnutiu týchto prípravkov z trhu, čo by sa mohlo negatívne odraziť na dostupnosti prípravkov, najmä v prípade odolnosti a vedľajšieho použitia.

| 4.3.3 | EHSV sa zasadzuje za to, aby sa hodnotenie týchto látok robilo menej často a aby sa pri látkach, ktoré sa majú nahradiť, uplatňovala obvyklá lehota na ochranu údajov, čím sa zachová určitá vôľa priemyslu investovať do týchto látok a predíde sa tak prekážkam v poľnohospodárskej oblasti a v hodnotovom reťazci smerom k spotrebiteľovi. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV sa zasadzuje za to, aby sa hodnotenie týchto látok robilo menej často a aby sa pri látkach, ktoré sa majú nahradiť, uplatňovala obvyklá lehota na ochranu údajov, čím sa zachová určitá vôľa priemyslu investovať do týchto látok a predíde sa tak prekážkam v poľnohospodárskej oblasti a v hodnotovom reťazci smerom k spotrebiteľovi.

4.4   Nedostatok stimulov pre vedľajšie použitia

| 4.4.1 | Článok 49 dáva možnosť predovšetkým profesionálnym používateľom a profesionálnym organizáciám, aby požiadali o rozšírenie povolenia prípravku na vedľajšie použitia. Článok tiež vyzýva členské štáty, aby zoznam vedľajších použití pravidelne aktualizovali. |
| --- | --- |

4.4.1

Článok 49 dáva možnosť predovšetkým profesionálnym používateľom a profesionálnym organizáciám, aby požiadali o rozšírenie povolenia prípravku na vedľajšie použitia. Článok tiež vyzýva členské štáty, aby zoznam vedľajších použití pravidelne aktualizovali.

| 4.4.2 | EHSV víta tento článok, konštatuje však, že neponúka dosť stimulov pre držiteľov povolení, aby pracovali na rozšírení na vedľajšie použitia. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV víta tento článok, konštatuje však, že neponúka dosť stimulov pre držiteľov povolení, aby pracovali na rozšírení na vedľajšie použitia.

| 4.4.3 | EHSV navrhuje udeliť držiteľom povolení bonus v podobe predĺženia lehoty na ochranu údajov, ak po pridelení povolenia ako prví požiadali o niekoľko rozšírení na vedľajšie použitie. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV navrhuje udeliť držiteľom povolení bonus v podobe predĺženia lehoty na ochranu údajov, ak po pridelení povolenia ako prví požiadali o niekoľko rozšírení na vedľajšie použitie.

| 4.4.4 | EHSV navrhuje, aby namiesto zoznamu pre každý členský štát, ktorý sa spomína v článku 49 ods. 6, Komisia uľahčila vypracovanie centrálneho európskeho zoznamu vedľajších použití, ku ktorému budú mať členské štáty prístup. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV navrhuje, aby namiesto zoznamu pre každý členský štát, ktorý sa spomína v článku 49 ods. 6, Komisia uľahčila vypracovanie centrálneho európskeho zoznamu vedľajších použití, ku ktorému budú mať členské štáty prístup.

4.5   Informovanosť

| 4.5.1 | V nariadení sa stanovuje prípadná povinnosť pred použitím prípravku informovať všetkých susedov, ktorí by mohli byť vystavení postreku a ktorí o informovanie požiadali (článok 30). |
| --- | --- |

4.5.1

V nariadení sa stanovuje prípadná povinnosť pred použitím prípravku informovať všetkých susedov, ktorí by mohli byť vystavení postreku a ktorí o informovanie požiadali (článok 30).

| 4.5.2 | EHSV sa domnieva, že pri používaní prípravkov na ochranu rastlín by bolo vhodné preukázať transparentnosť, ale že navrhovaná povinnosť informovať podkopáva dôveru voči právnym predpisom, o ktoré sa opiera uvádzanie týchto prípravkov na trh. Ide tu skutočne o používanie prípravkov, ktoré sa považujú za bezpečné, zatiaľ čo povinnosť informovať môže vzbudiť opačný dojem. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV sa domnieva, že pri používaní prípravkov na ochranu rastlín by bolo vhodné preukázať transparentnosť, ale že navrhovaná povinnosť informovať podkopáva dôveru voči právnym predpisom, o ktoré sa opiera uvádzanie týchto prípravkov na trh. Ide tu skutočne o používanie prípravkov, ktoré sa považujú za bezpečné, zatiaľ čo povinnosť informovať môže vzbudiť opačný dojem.

| 4.5.3 | EHSV zastáva názor, že uplatňovanie tohto článku nie je zárukou vzájomného pochopenia medzi používateľmi a ich susedmi, ale že môže práve narušiť sociálnu súdržnosť vo vidieckych komunitách, nakoľko povinnosť informovať môže vyvolať dojem, že sa používajú prípravky, ktoré nie sú bezpečné. Z toho dôvodu je toto ustanovenie kontraproduktívne. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV zastáva názor, že uplatňovanie tohto článku nie je zárukou vzájomného pochopenia medzi používateľmi a ich susedmi, ale že môže práve narušiť sociálnu súdržnosť vo vidieckych komunitách, nakoľko povinnosť informovať môže vyvolať dojem, že sa používajú prípravky, ktoré nie sú bezpečné. Z toho dôvodu je toto ustanovenie kontraproduktívne.

V Bruseli 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva“

KOM(2006) 818 v konečnom znení – 2006/0304 (COD)

(2007/C 175/13)

Rada sa 8. februára 2007 rozhodla podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2007. Spravodajcom bol pán ADAMS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30.-31 mája 2007 (schôdza z 31. mája) 50 hlasmi za, pričom 8 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor víta návrh smernice, ktorý predstavuje starostlivo premyslený a pragmatický prístup k zmierneniu a kompenzácii rýchle rastúceho objemu skleníkových plynov produkovaných leteckým priemyslom. |
| --- | --- |

1.1

Výbor víta návrh smernice, ktorý predstavuje starostlivo premyslený a pragmatický prístup k zmierneniu a kompenzácii rýchle rastúceho objemu skleníkových plynov produkovaných leteckým priemyslom.

| 1.2 | Začlenením letectva do pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v rámci Spoločenstva (ETS) sa potenciálne posilní samotný systém a zvýši sa jeho účinnosť ako vynikajúceho modelu riešenia problematiky emisií CO2 na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

1.2

Začlenením letectva do pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v rámci Spoločenstva (ETS) sa potenciálne posilní samotný systém a zvýši sa jeho účinnosť ako vynikajúceho modelu riešenia problematiky emisií CO2 na celosvetovej úrovni.

| 1.3 | Návrh je realistický. Berie do úvahy silu politických, ekonomických a spotrebiteľských tlakov na neustály rozvoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy, zatiaľ čo využíva trhový mechanizmus systému obchodovania s emisnými kvótami na kompenzáciu jedného z hlavných škodlivých vonkajších vplyvov leteckého priemyslu. |
| --- | --- |

1.3

Návrh je realistický. Berie do úvahy silu politických, ekonomických a spotrebiteľských tlakov na neustály rozvoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy, zatiaľ čo využíva trhový mechanizmus systému obchodovania s emisnými kvótami na kompenzáciu jedného z hlavných škodlivých vonkajších vplyvov leteckého priemyslu.

| 1.4 | Návrh má však niekoľko citlivých miest. Stojí a padá na ETS – systéme, ktorý kritizovali mnohé zainteresované strany a ktorý ešte musí dokázať svoje opodstatnenie a naopak závisí od spravodlivého prideľovania kvót emisií CO2, nápaditých a inovatívnych investícií do znižovania objemu CO2 a presadzovania národných alokačných plánov v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.4

Návrh má však niekoľko citlivých miest. Stojí a padá na ETS – systéme, ktorý kritizovali mnohé zainteresované strany a ktorý ešte musí dokázať svoje opodstatnenie a naopak závisí od spravodlivého prideľovania kvót emisií CO2, nápaditých a inovatívnych investícií do znižovania objemu CO2 a presadzovania národných alokačných plánov v členských štátoch.

| 1.5 | EHSV víta začlenenie všetkých letov do alebo z Európy od roku 2012 do tohto systému, avšak nazdáva sa, že počiatočným termínom by mal byť rok 2011 tak, ako pre európskych prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

1.5

EHSV víta začlenenie všetkých letov do alebo z Európy od roku 2012 do tohto systému, avšak nazdáva sa, že počiatočným termínom by mal byť rok 2011 tak, ako pre európskych prevádzkovateľov.

| 1.6 | Výbor si všíma, že smernica umožňuje, aby do systému vstúpili externé flexibilné projektové kredity z Kjótskeho spoločného plnenia alebo Mechanizmu čistého rozvoja (JI/CDM). Podpora zníženia emisií CO2, certifikovaných systémov obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti v rozvíjajúcich sa krajinách je pozitívom za predpokladu, že sa aj naďalej bude vykonávať prísny audit. |
| --- | --- |

1.6

Výbor si všíma, že smernica umožňuje, aby do systému vstúpili externé flexibilné projektové kredity z Kjótskeho spoločného plnenia alebo Mechanizmu čistého rozvoja (JI/CDM). Podpora zníženia emisií CO2, certifikovaných systémov obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti v rozvíjajúcich sa krajinách je pozitívom za predpokladu, že sa aj naďalej bude vykonávať prísny audit.

| 1.7 | EHSV berie do úvahy zložitosť tejto otázky, ale nazdáva sa, že návrh je do určitej miery nejasný a nedarí sa mu jasne prezentovať svoje výhody. Návrh sa rôznymi spôsobmi a na rôznych úrovniach týka EÚ ako celku, jednotlivých členských štátov, rôznych priemyselných odvetví a verejnosti. Mal by sa zdôrazniť najmä pozitívny potenciál smernice pri podpore a posilnení systému obchodovania s emisnými kvótami. Ďalej je potrebné poznamenať, že bude potrebné získať aj aktívnu a dodatočnú podporu ostatných útvarov Komisie zodpovedných za dopravu, energetiku a výskum. |
| --- | --- |

1.7

EHSV berie do úvahy zložitosť tejto otázky, ale nazdáva sa, že návrh je do určitej miery nejasný a nedarí sa mu jasne prezentovať svoje výhody. Návrh sa rôznymi spôsobmi a na rôznych úrovniach týka EÚ ako celku, jednotlivých členských štátov, rôznych priemyselných odvetví a verejnosti. Mal by sa zdôrazniť najmä pozitívny potenciál smernice pri podpore a posilnení systému obchodovania s emisnými kvótami. Ďalej je potrebné poznamenať, že bude potrebné získať aj aktívnu a dodatočnú podporu ostatných útvarov Komisie zodpovedných za dopravu, energetiku a výskum.

| 1.8 | Výbor preto odporúča, |
| --- | --- |

1.8

Výbor preto odporúča,

| 1.8.1 | aby sa začlenenie letectva do ETS využilo na revíziu tohto systému, opravu existujúcich chýb a posilnenie slabých miest, čím by sa umožnilo vytvorenie pravého a efektívneho trhu s kvótami na emisie CO2, ktorý predstavuje kritický prvok v podpore záväzku EÚ dosiahnuť do roku 2020 20 % zníženie emisií CO2; |
| --- | --- |

1.8.1

aby sa začlenenie letectva do ETS využilo na revíziu tohto systému, opravu existujúcich chýb a posilnenie slabých miest, čím by sa umožnilo vytvorenie pravého a efektívneho trhu s kvótami na emisie CO2, ktorý predstavuje kritický prvok v podpore záväzku EÚ dosiahnuť do roku 2020 20 % zníženie emisií CO2;

| 1.8.2 | aby sa navrhovaný emisný limit znížil, čím by letectvo bolo prinútené viac sa prispôsobiť ostatným priemyselným odvetviam, ktoré už v ETS sú; |
| --- | --- |

1.8.2

aby sa navrhovaný emisný limit znížil, čím by letectvo bolo prinútené viac sa prispôsobiť ostatným priemyselným odvetviam, ktoré už v ETS sú;

| 1.8.3 | aby bolo navrhované bezplatné prideľovanie kvót prevádzkovateľom zrušené alebo výrazne zredukované, čo by si vyžadovalo, aby boli všetky alebo aspoň väčšina kvót prideľovaná prostredníctvom aukcií; |
| --- | --- |

1.8.3

aby bolo navrhované bezplatné prideľovanie kvót prevádzkovateľom zrušené alebo výrazne zredukované, čo by si vyžadovalo, aby boli všetky alebo aspoň väčšina kvót prideľovaná prostredníctvom aukcií;

| 1.8.4 | aby bol uplatnený bežný limit pri kúpe kreditov zo systémov JI/CDM, čím by sa zabezpečilo značné zníženie emisií v rámci EÚ; |
| --- | --- |

1.8.4

aby bol uplatnený bežný limit pri kúpe kreditov zo systémov JI/CDM, čím by sa zabezpečilo značné zníženie emisií v rámci EÚ;

| 1.8.5 | aby bol vopred navrhnutý spôsob akým budú dôsledky smernice prezentované verejnosti. Malo by to nielen ďalej zvýšiť povedomie o vplyve leteckej dopravy na klimatické zmeny, ale aj povzbudiť otvorenejší prístup k finančným dôsledkom systému pre zákazníkov a prevádzkovateľov a minimalizovať riziko neočakávaného a neoprávneného zisku; |
| --- | --- |

1.8.5

aby bol vopred navrhnutý spôsob akým budú dôsledky smernice prezentované verejnosti. Malo by to nielen ďalej zvýšiť povedomie o vplyve leteckej dopravy na klimatické zmeny, ale aj povzbudiť otvorenejší prístup k finančným dôsledkom systému pre zákazníkov a prevádzkovateľov a minimalizovať riziko neočakávaného a neoprávneného zisku;

| 1.8.6 | vyzvať členské štáty, aby dobrovoľne vykompenzovali emisie z letov najvyšších predstaviteľov štátov, predsedov vlád alebo ministrov, ktoré sú v súčasnosti vyňaté z administratívnych dôvodov (najmä lety vojenských jednotiek) a tým poskytli pozitívny príklad; |
| --- | --- |

1.8.6

vyzvať členské štáty, aby dobrovoľne vykompenzovali emisie z letov najvyšších predstaviteľov štátov, predsedov vlád alebo ministrov, ktoré sú v súčasnosti vyňaté z administratívnych dôvodov (najmä lety vojenských jednotiek) a tým poskytli pozitívny príklad;

| 1.8.7 | aby bol tiež pripisovaný väčší význam dodatočnej práci v oblasti opatrení na zníženie emisií uhlíka, ktoré nespadajú do systému obchodovania s emisnými kvótami. Patrí sem rušenie právnych bariér daňových a regulačných krokov, najmä pokiaľ ide o letecké palivo, obmedzenie emisií oxidov dusíka, lepšie riadenie leteckej dopravy a výskum v oblasti vyššej výkonnosti motorov a trupov lietadiel. |
| --- | --- |

1.8.7

aby bol tiež pripisovaný väčší význam dodatočnej práci v oblasti opatrení na zníženie emisií uhlíka, ktoré nespadajú do systému obchodovania s emisnými kvótami. Patrí sem rušenie právnych bariér daňových a regulačných krokov, najmä pokiaľ ide o letecké palivo, obmedzenie emisií oxidov dusíka, lepšie riadenie leteckej dopravy a výskum v oblasti vyššej výkonnosti motorov a trupov lietadiel.

2.   Úvod

| 2.1 | Letectvo bolo, a naďalej ostáva, integrálnou a dôležitou súčasťou rozširujúceho sa celosvetového hospodárstva. Letectvo je v mnohých aspektoch úspešným odvetvím. Od roku 1960 každoročne rastie v priemere o 9 %, čo je 2,4-krát vyššia miera ako pri raste celosvetového HDP. Tento rast pokračuje a pri súčasných trendoch sa letecká doprava do roku 2020 zdvojnásobí. |
| --- | --- |

2.1

Letectvo bolo, a naďalej ostáva, integrálnou a dôležitou súčasťou rozširujúceho sa celosvetového hospodárstva. Letectvo je v mnohých aspektoch úspešným odvetvím. Od roku 1960 každoročne rastie v priemere o 9 %, čo je 2,4-krát vyššia miera ako pri raste celosvetového HDP. Tento rast pokračuje a pri súčasných trendoch sa letecká doprava do roku 2020 zdvojnásobí.

| 2.2 | Tento úspech nevyhnutne spôsobuje problémy, ako napríklad rast a miestny dopad letísk, ale v kontexte klimatických zmien sa pozornosť čoraz viac zameriava na to, ako skleníkové plyny a iné emisie leteckej dopravy prispievajú ku globálnemu otepľovaniu. Letecký priemysel, ako odvetvie služieb, predstavuje približne 0,6 % hospodárskeho prínosu EÚ, ale 3,4 % z jej celkových emisií skleníkových plynov. Emisie leteckej dopravy v EÚ sa od roku 1990 zvýšili o 87 %, zatiaľ čo celkový objem emisií skleníkových plynov v EÚ zo všetkých zdrojov sa za rovnaké obdobie znížil o 3 %. |
| --- | --- |

2.2

Tento úspech nevyhnutne spôsobuje problémy, ako napríklad rast a miestny dopad letísk, ale v kontexte klimatických zmien sa pozornosť čoraz viac zameriava na to, ako skleníkové plyny a iné emisie leteckej dopravy prispievajú ku globálnemu otepľovaniu. Letecký priemysel, ako odvetvie služieb, predstavuje približne 0,6 % hospodárskeho prínosu EÚ, ale 3,4 % z jej celkových emisií skleníkových plynov. Emisie leteckej dopravy v EÚ sa od roku 1990 zvýšili o 87 %, zatiaľ čo celkový objem emisií skleníkových plynov v EÚ zo všetkých zdrojov sa za rovnaké obdobie znížil o 3 %.

| 2.3 | Medzinárodné lety sú tradične vyňaté z dane z pohonných hmôt a nespadajú do cieľov Kjótskeho protokolu. Berúc do úvahy dlhú životnosť lietadiel a možnosti ďalšej technickej a prevádzkovej účinnosti znamená rast leteckej dopravy, že objem emisií skleníkových plynov bude naďalej rásť, čo oslabí úsilie vyvinuté v ostatných odvetviach, ktorým sa darí emisie znižovať. Hoci v leteckej doprave došlo vo všeobecnosti k mnohým pozitívnym zmenám v oblasti právnej úpravy, v koordinácii a presadzovaní bezpečnosti a zabezpečenia, v otázkach životného prostredia je ťažké dosiahnuť medzinárodnú dohodu, čo môže mať tiež vplyv na obchodné záujmy. |
| --- | --- |

2.3

Medzinárodné lety sú tradične vyňaté z dane z pohonných hmôt a nespadajú do cieľov Kjótskeho protokolu. Berúc do úvahy dlhú životnosť lietadiel a možnosti ďalšej technickej a prevádzkovej účinnosti znamená rast leteckej dopravy, že objem emisií skleníkových plynov bude naďalej rásť, čo oslabí úsilie vyvinuté v ostatných odvetviach, ktorým sa darí emisie znižovať. Hoci v leteckej doprave došlo vo všeobecnosti k mnohým pozitívnym zmenám v oblasti právnej úpravy, v koordinácii a presadzovaní bezpečnosti a zabezpečenia, v otázkach životného prostredia je ťažké dosiahnuť medzinárodnú dohodu, čo môže mať tiež vplyv na obchodné záujmy.

| 2.4 | Komisia sa už nejaký čas snaží nájsť spôsob ako podporiť alebo presadiť zníženie emisií skleníkových plynov v leteckej doprave. V roku 2005 schválila oznámenie „Obmedzenie vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny“ (1). V apríli 2006 výbor vo svojom stanovisku k tomuto oznámeniu (2) dospel k záveru, že je potrebné prijať dodatočné politické opatrenia na kontrolu vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny a okrem iného odporučil začlenenie leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ. Podobný postoj zaujala aj Rada ministrov životného prostredia, Európska rada a Európsky parlament. Komisia teraz navrhuje smernicu, ktorá je predmetom predkladaného stanoviska a ktorá začleňuje leteckú dopravu do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.4

Komisia sa už nejaký čas snaží nájsť spôsob ako podporiť alebo presadiť zníženie emisií skleníkových plynov v leteckej doprave. V roku 2005 schválila oznámenie „Obmedzenie vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny“ (1). V apríli 2006 výbor vo svojom stanovisku k tomuto oznámeniu (2) dospel k záveru, že je potrebné prijať dodatočné politické opatrenia na kontrolu vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny a okrem iného odporučil začlenenie leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ. Podobný postoj zaujala aj Rada ministrov životného prostredia, Európska rada a Európsky parlament. Komisia teraz navrhuje smernicu, ktorá je predmetom predkladaného stanoviska a ktorá začleňuje leteckú dopravu do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva.

3.   Zhrnutie navrhovanej smernice

| 3.1 | V úvode navrhovanej smernice je spomenuté, že rast emisií leteckej dopravy by sa mohol do roku 2012 vyrovnať viac ako štvrtine environmentálneho podielu EÚ stanoveného na základe Kjótskeho protokolu. Ukázalo sa, že dosiahnutie medzinárodnej dohody o potrebných krokoch bude ťažké, ale zámerom navrhovanej smernice je poskytnúť model opatrení na celosvetovej úrovni a je jedinou iniciatívou, ktorá ponúka túto možnosť. |
| --- | --- |

3.1

V úvode navrhovanej smernice je spomenuté, že rast emisií leteckej dopravy by sa mohol do roku 2012 vyrovnať viac ako štvrtine environmentálneho podielu EÚ stanoveného na základe Kjótskeho protokolu. Ukázalo sa, že dosiahnutie medzinárodnej dohody o potrebných krokoch bude ťažké, ale zámerom navrhovanej smernice je poskytnúť model opatrení na celosvetovej úrovni a je jedinou iniciatívou, ktorá ponúka túto možnosť.

| 3.2 | Cieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť smernicu 2003/87/ES tak, aby sa letecká doprava začlenila do systému Spoločenstva. Hodnotenie dôsledkov, ktoré je súčasťou návrhu, dospelo k záveru, že zatiaľ čo obchodovanie s emisnými kvótami je najúčinnejším riešením na znižovanie vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny, vplyv opatrení by mal „iba malý účinok na predpovedaný rast dopytu“ a tým aj na objem emisií (3). Preto je potrebné uvedomiť si, že cieľom tohto návrhu nie je obmedziť rast leteckej dopravy ako takej, ale zabezpečiť, aby sa niektoré jej škodlivé vplyvy na životné prostredie vyrovnali prostredníctvom opatrení najmä v ostatných hospodárskych sektoroch. |
| --- | --- |

3.2

Cieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť smernicu 2003/87/ES tak, aby sa letecká doprava začlenila do systému Spoločenstva. Hodnotenie dôsledkov, ktoré je súčasťou návrhu, dospelo k záveru, že zatiaľ čo obchodovanie s emisnými kvótami je najúčinnejším riešením na znižovanie vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny, vplyv opatrení by mal „iba malý účinok na predpovedaný rast dopytu“ a tým aj na objem emisií (3). Preto je potrebné uvedomiť si, že cieľom tohto návrhu nie je obmedziť rast leteckej dopravy ako takej, ale zabezpečiť, aby sa niektoré jej škodlivé vplyvy na životné prostredie vyrovnali prostredníctvom opatrení najmä v ostatných hospodárskych sektoroch.

| 3.3 | Súčasný ETS EÚ (4) pokrýva približne 12 000 energeticky náročných priemyselných zariadení, ktoré vyprodukujú 50 % celkového objemu emisií CO2 v EÚ. Podľa návrhu dostanú letecké spoločnosti obchodovateľné kvóty na vypúšťanie určitých hladín CO2 každoročne s celkovým limitom stanoveným podľa priemernej ročnej úrovne emisií vyprodukovaných leteckým priemyslom v období troch rokov 2004-2006. Prevádzkovatelia môžu predávať nadbytočné kvóty alebo kupovať dodatočné kvóty na trhu ETS, napr. od priemyselných zariadení, ktoré znížili svoje emisie alebo od projektov využívajúcich čistú energiu v tretích krajinách na základe mechanizmov Kjótskeho protokolu. |
| --- | --- |

3.3

Súčasný ETS EÚ (4) pokrýva približne 12 000 energeticky náročných priemyselných zariadení, ktoré vyprodukujú 50 % celkového objemu emisií CO2 v EÚ. Podľa návrhu dostanú letecké spoločnosti obchodovateľné kvóty na vypúšťanie určitých hladín CO2 každoročne s celkovým limitom stanoveným podľa priemernej ročnej úrovne emisií vyprodukovaných leteckým priemyslom v období troch rokov 2004-2006. Prevádzkovatelia môžu predávať nadbytočné kvóty alebo kupovať dodatočné kvóty na trhu ETS, napr. od priemyselných zariadení, ktoré znížili svoje emisie alebo od projektov využívajúcich čistú energiu v tretích krajinách na základe mechanizmov Kjótskeho protokolu.

| 3.4 | Navrhovaná smernica pokryje emisie letov v rámci EÚ od roku 2011 a všetkých letov do a z EÚ od roku 2012. Budú pokrytí prevádzkovatelia lietadiel z EÚ ako aj z krajín mimo EÚ. Predpokladá sa, že do roku 2012 môže návrh zvýšiť cenu spiatočnej letenky v rámci Európy o 1,8-9 eur a ešte viac na diaľkové lety, napr. 8-40 eur za spiatočnú letenku do New Yorku. Veľmi mierny dopad takéhoto doplatku v cenovo pružnom leteckom priemysle je dôvodom, prečo sa zdá, že tento systém má malý vplyv na rast. |
| --- | --- |

3.4

Navrhovaná smernica pokryje emisie letov v rámci EÚ od roku 2011 a všetkých letov do a z EÚ od roku 2012. Budú pokrytí prevádzkovatelia lietadiel z EÚ ako aj z krajín mimo EÚ. Predpokladá sa, že do roku 2012 môže návrh zvýšiť cenu spiatočnej letenky v rámci Európy o 1,8-9 eur a ešte viac na diaľkové lety, napr. 8-40 eur za spiatočnú letenku do New Yorku. Veľmi mierny dopad takéhoto doplatku v cenovo pružnom leteckom priemysle je dôvodom, prečo sa zdá, že tento systém má malý vplyv na rast.

| 3.5 | Bolo by potrebné poznamenať, že Komisia uznáva, že začlenenie leteckej dopravy do ETS je len jedným z možných krokov, ktoré je potrebné podniknúť na medzinárodnej úrovni s cieľom riešiť zväčšujúci sa vplyv emisií leteckej dopravy na klímu. Navrhuje predkladanie návrhov týkajúcich sa emisií oxidov dusíka, ktoré budú nasledovať po hodnotení dôsledkov v roku 2008. Medzinárodná organizácia pre civilné letectvo (ICAO) tiež zamýšľa predložiť ďalšie návrhy na svojom valnom zhromaždení v septembri 2007, hoci sa objavujú náznaky, že rastie tlak na oslabenie a zmarenie iniciatívy EÚ. |
| --- | --- |

3.5

Bolo by potrebné poznamenať, že Komisia uznáva, že začlenenie leteckej dopravy do ETS je len jedným z možných krokov, ktoré je potrebné podniknúť na medzinárodnej úrovni s cieľom riešiť zväčšujúci sa vplyv emisií leteckej dopravy na klímu. Navrhuje predkladanie návrhov týkajúcich sa emisií oxidov dusíka, ktoré budú nasledovať po hodnotení dôsledkov v roku 2008. Medzinárodná organizácia pre civilné letectvo (ICAO) tiež zamýšľa predložiť ďalšie návrhy na svojom valnom zhromaždení v septembri 2007, hoci sa objavujú náznaky, že rastie tlak na oslabenie a zmarenie iniciatívy EÚ.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta skutočnosť, že začlenenie leteckej dopravy do ETS je na medzinárodnej úrovni prvým krokom v snahe dosiahnuť, aby letecká preprava zaplatila niektoré z environmentálnych nákladov, ktoré od svojho založenia externalizovala. Výbor tiež víta začlenenie prevádzkovateľov z krajín mimo EÚ. Okrem toho si bude navrhovaný systém vyžadovať, aby lietadlá s nižšou energetickou účinnosťou museli použiť väčšie kvóty, čo mierne podporí zvyšovanie technickej a prevádzkovej účinnosti. Keďže nízkonákladové letecké spoločnosti majú koeficient záťaže v priemere o 10 % vyšší ako tradiční prepravcovia, návrh bude mať o niečo menší vplyv na prepravcov s nízkymi cenami leteniek a zároveň podporí zvýhodnený predaj voľných miest všetkých leteckých spoločností. |
| --- | --- |

4.1

EHSV víta skutočnosť, že začlenenie leteckej dopravy do ETS je na medzinárodnej úrovni prvým krokom v snahe dosiahnuť, aby letecká preprava zaplatila niektoré z environmentálnych nákladov, ktoré od svojho založenia externalizovala. Výbor tiež víta začlenenie prevádzkovateľov z krajín mimo EÚ. Okrem toho si bude navrhovaný systém vyžadovať, aby lietadlá s nižšou energetickou účinnosťou museli použiť väčšie kvóty, čo mierne podporí zvyšovanie technickej a prevádzkovej účinnosti. Keďže nízkonákladové letecké spoločnosti majú koeficient záťaže v priemere o 10 % vyšší ako tradiční prepravcovia, návrh bude mať o niečo menší vplyv na prepravcov s nízkymi cenami leteniek a zároveň podporí zvýhodnený predaj voľných miest všetkých leteckých spoločností.

| 4.2 | Výbor uznáva, že opatrenia v oblasti účinnosti letových modelov, alternatívnych palív, vylepšenej konštrukcie a vyšších koeficientov záťaže do určitej miery prispejú k spomaleniu rastu emisií skleníkových plynov. Napriek tomu, že väčšina týchto opatrení bola v leteckej doprave aktívne uplatňovaná od roku 1990, v tomto období naďalej dochádza k zvyšovaniu emisií o viac ako 85 %, pričom táto úroveň následkom výrazného zvýšenia počtu cestujúcich a prepravovaného tovaru neustále rastie. |
| --- | --- |

4.2

Výbor uznáva, že opatrenia v oblasti účinnosti letových modelov, alternatívnych palív, vylepšenej konštrukcie a vyšších koeficientov záťaže do určitej miery prispejú k spomaleniu rastu emisií skleníkových plynov. Napriek tomu, že väčšina týchto opatrení bola v leteckej doprave aktívne uplatňovaná od roku 1990, v tomto období naďalej dochádza k zvyšovaniu emisií o viac ako 85 %, pričom táto úroveň následkom výrazného zvýšenia počtu cestujúcich a prepravovaného tovaru neustále rastie.

| 4.3 | Smernica navrhuje riešiť rastúci vplyv leteckej dopravy na klimatické zmeny jej začlenením do ETS EÚ. ETS EÚsám o sebe predstavuje jediný medzinárodný, trhovo orientovaný rozsiahly mechanizmus regulácie a kompenzácie emisií CO2, ktorý však čelí závažným počiatočným problémom vo svojej skúšobnej fáze, ktorá sa končí v roku 2007. Do značnej miery to bolo spôsobené nadmerným prideľovaním kvót členskými štátmi. Ak má ETS EÚ splniť svoj cieľ stať sa trhovým nástrojom na zníženie emisií CO2, je nevyhnutne potrebné, aby bola Komisia za podpory všetkých členských štátov rázna pri určovaní a uplatňovaní kvót CO2 a zabezpečila ich plnenie. |
| --- | --- |

4.3

Smernica navrhuje riešiť rastúci vplyv leteckej dopravy na klimatické zmeny jej začlenením do ETS EÚ. ETS EÚsám o sebe predstavuje jediný medzinárodný, trhovo orientovaný rozsiahly mechanizmus regulácie a kompenzácie emisií CO2, ktorý však čelí závažným počiatočným problémom vo svojej skúšobnej fáze, ktorá sa končí v roku 2007. Do značnej miery to bolo spôsobené nadmerným prideľovaním kvót členskými štátmi. Ak má ETS EÚ splniť svoj cieľ stať sa trhovým nástrojom na zníženie emisií CO2, je nevyhnutne potrebné, aby bola Komisia za podpory všetkých členských štátov rázna pri určovaní a uplatňovaní kvót CO2 a zabezpečila ich plnenie.

| 4.4 | Začlenenie leteckej dopravy do ETS by mohlo byť pre tento systém naozaj prospešné. Letectvo je menej citlivé na zmeny cien ako väčšina spracovateľských a energetických priemyslových odvetví, ktoré v súčasnej dobe produkujú väčšinu emisií CO2. Keďže podiel leteckej dopravy na emisiách CO2 sa (nevyhnutne) zvyšuje, do systému ETS pribudnú nové značné finančné prostriedky, ktoré umožnia investície do ďalšieho zníženia emisií uhlíka v ostatných odvetviach. Zatiaľ čo samotné letectvo má možno obmedzenú schopnosť realizovať toto zníženie, môže sprostredkovať finančné prostriedky umožňujúce ostatným odvetviam, aby to dokázali. |
| --- | --- |

4.4

Začlenenie leteckej dopravy do ETS by mohlo byť pre tento systém naozaj prospešné. Letectvo je menej citlivé na zmeny cien ako väčšina spracovateľských a energetických priemyslových odvetví, ktoré v súčasnej dobe produkujú väčšinu emisií CO2. Keďže podiel leteckej dopravy na emisiách CO2 sa (nevyhnutne) zvyšuje, do systému ETS pribudnú nové značné finančné prostriedky, ktoré umožnia investície do ďalšieho zníženia emisií uhlíka v ostatných odvetviach. Zatiaľ čo samotné letectvo má možno obmedzenú schopnosť realizovať toto zníženie, môže sprostredkovať finančné prostriedky umožňujúce ostatným odvetviam, aby to dokázali.

| 4.5 | Komisia napríklad odhaduje, že smernica bude mať za následok celkové zníženie emisií skleníkových plynov o 183 miliónov ton CO2 do roku 2020 v porovnaní s vývojom podľa súčasného stavu. Odhad ceny emisií CO2 počas toho obdobia nie je presný a závisí od pevného režimu prideľovania kvót, avšak ak si letecký priemysel počas toho obdobia zakúpi 100 miliónov ton za priemernú cenu 30 eur, prispeje na znižovanie emisií CO2 sumou 3 miliardy eur. |
| --- | --- |

4.5

Komisia napríklad odhaduje, že smernica bude mať za následok celkové zníženie emisií skleníkových plynov o 183 miliónov ton CO2 do roku 2020 v porovnaní s vývojom podľa súčasného stavu. Odhad ceny emisií CO2 počas toho obdobia nie je presný a závisí od pevného režimu prideľovania kvót, avšak ak si letecký priemysel počas toho obdobia zakúpi 100 miliónov ton za priemernú cenu 30 eur, prispeje na znižovanie emisií CO2 sumou 3 miliardy eur.

| 4.6 | EHSV zahájil v občianskej spoločnosti v roku 2007 rozsiahly program na podporu opatrení a osvedčených postupov týkajúcich sa klimatických zmien. Jeho súčasťou je minimalizovať ďalšie zvyšovanie emisií skleníkových plynov. Výbor síce uznáva, že tento návrh je z pragmatického pohľadu najlepším prístupom k začleneniu letectva do stratégie znižovania emisií oxidu uhličitého, musí však poznamenať, že navrhovaná smernica prakticky nebude mať žiadny vplyv na obmedzenie stále sa zväčšujúceho objemu emisií skleníkových plynov z odvetvia leteckej dopravy. To spôsobuje veľký „prezentačný“ problém. Letecký priemysel je už najrýchlejšie rastúcim zdrojom emisií skleníkových plynov v Európe a táto smernica zhovievavo podporuje tento priemysel v jeho raste bez toho, aby vyžadovala obmedzenie emisií. Verejnosť bude musieť pochopiť, že smernica môže prispieť k zhromaždeniu značných zdrojov, ktoré budú uplatnené na kompenzačné zníženie CO2. |
| --- | --- |

4.6

EHSV zahájil v občianskej spoločnosti v roku 2007 rozsiahly program na podporu opatrení a osvedčených postupov týkajúcich sa klimatických zmien. Jeho súčasťou je minimalizovať ďalšie zvyšovanie emisií skleníkových plynov. Výbor síce uznáva, že tento návrh je z pragmatického pohľadu najlepším prístupom k začleneniu letectva do stratégie znižovania emisií oxidu uhličitého, musí však poznamenať, že navrhovaná smernica prakticky nebude mať žiadny vplyv na obmedzenie stále sa zväčšujúceho objemu emisií skleníkových plynov z odvetvia leteckej dopravy. To spôsobuje veľký „prezentačný“ problém. Letecký priemysel je už najrýchlejšie rastúcim zdrojom emisií skleníkových plynov v Európe a táto smernica zhovievavo podporuje tento priemysel v jeho raste bez toho, aby vyžadovala obmedzenie emisií. Verejnosť bude musieť pochopiť, že smernica môže prispieť k zhromaždeniu značných zdrojov, ktoré budú uplatnené na kompenzačné zníženie CO2.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Pokiaľ ide o dosiahnutie stanoveného cieľa výrazného zníženia emisií z priemyslu je navrhovaná smernica terminologicky nepresná. Keďže letecké spoločnosti si môžu za trhovú cenu kupovať kvóty na pokrytie emisií prevyšujúcich maximálny stanovený limit, účinok na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckého sektoru bude minimálny, odhaduje sa na možné zníženie o 3 % do roku 2020 alebo o menej ako iba ročný rast emisií skleníkových plynov v letectve. Z vlastných údajov Komisie vyplýva, že nepodstatné zvýšenie cien leteniek bude mať len veľmi malý vplyv na dopyt po leteckej doprave. |
| --- | --- |

5.1

Pokiaľ ide o dosiahnutie stanoveného cieľa výrazného zníženia emisií z priemyslu je navrhovaná smernica terminologicky nepresná. Keďže letecké spoločnosti si môžu za trhovú cenu kupovať kvóty na pokrytie emisií prevyšujúcich maximálny stanovený limit, účinok na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckého sektoru bude minimálny, odhaduje sa na možné zníženie o 3 % do roku 2020 alebo o menej ako iba ročný rast emisií skleníkových plynov v letectve. Z vlastných údajov Komisie vyplýva, že nepodstatné zvýšenie cien leteniek bude mať len veľmi malý vplyv na dopyt po leteckej doprave.

| 5.2 | Bezplatným prideľovaním veľkej väčšiny počiatočných kvót leteckým spoločnostiam a povolením dodatočných nákupov v rámci všeobecného systému ETS (otvorený systém, nie uzavretý, pre leteckú dopravu, prípadne pre dopravu vo všeobecnosti) Komisia akceptuje súčasný stav a podniká len málo krokov na ovplyvnenie neustáleho a rýchleho rastu objemu emisií skleníkových plynov z leteckého sektora. Jadrom problému je však skutočnosť, že takéto obmedzenie je v súčasnosti politicky a ekonomicky neprijateľné. Komisia vypočítala, že ak má byť dosiahnutý aspoň nejaký pokrok, začlenenie letectva do ETS prinesie nielen určité vnútorné zníženie emisií oxidu uhličitého, ale prostredníctvom vyrovnania zvýšených emisií CO2 z letectva znížením v iných odvetviach tiež vytvorí pravý trhový impulz a finančné prostriedky na nový výskum a uplatnenie zníženia CO2 v iných oblastiach. |
| --- | --- |

5.2

Bezplatným prideľovaním veľkej väčšiny počiatočných kvót leteckým spoločnostiam a povolením dodatočných nákupov v rámci všeobecného systému ETS (otvorený systém, nie uzavretý, pre leteckú dopravu, prípadne pre dopravu vo všeobecnosti) Komisia akceptuje súčasný stav a podniká len málo krokov na ovplyvnenie neustáleho a rýchleho rastu objemu emisií skleníkových plynov z leteckého sektora. Jadrom problému je však skutočnosť, že takéto obmedzenie je v súčasnosti politicky a ekonomicky neprijateľné. Komisia vypočítala, že ak má byť dosiahnutý aspoň nejaký pokrok, začlenenie letectva do ETS prinesie nielen určité vnútorné zníženie emisií oxidu uhličitého, ale prostredníctvom vyrovnania zvýšených emisií CO2 z letectva znížením v iných odvetviach tiež vytvorí pravý trhový impulz a finančné prostriedky na nový výskum a uplatnenie zníženia CO2 v iných oblastiach.

| 5.3 | Komisia pripomína, že v uzavretom systéme obchodovania s kvótami, čiže výlučne v rámci leteckého sektora, bude cena kvóty 114 – 325 eur na rozdiel od predpokladanej ceny 30 eur za tonu. Takýto uzavretý systém pravdepodobne zvýši ceny leteniek o 8 až 30 eur za krátke lety. Zatiaľ čo táto možnosť sa môže zdať ako realistickejší spôsob ovplyvňovania dopytu ako aj podpory palivovej účinnosti a výskumu v oblasti minimalizácie emisií, nie je pravdepodobné, že získa podporu na úrovni EÚ, kde sa priority v oblasti dopravy evidentne odlišujú. Uzavretý alebo výlučne dopravný systém by celosvetovú dohodu ešte viac oddialil. |
| --- | --- |

5.3

Komisia pripomína, že v uzavretom systéme obchodovania s kvótami, čiže výlučne v rámci leteckého sektora, bude cena kvóty 114 – 325 eur na rozdiel od predpokladanej ceny 30 eur za tonu. Takýto uzavretý systém pravdepodobne zvýši ceny leteniek o 8 až 30 eur za krátke lety. Zatiaľ čo táto možnosť sa môže zdať ako realistickejší spôsob ovplyvňovania dopytu ako aj podpory palivovej účinnosti a výskumu v oblasti minimalizácie emisií, nie je pravdepodobné, že získa podporu na úrovni EÚ, kde sa priority v oblasti dopravy evidentne odlišujú. Uzavretý alebo výlučne dopravný systém by celosvetovú dohodu ešte viac oddialil.

| 5.4 | V navrhovanej smernici Komisia uznáva výskumom podloženú analýzu, že emisie lietadiel dva- až štyrikrát viac poškodzujú klímu ako emisie z ostatných odvetví priemyslu, avšak rozhodla sa nebrať ju do úvahy (5). (Je to spôsobené najmä tým, že väčšina emisií je vyprodukovaná vo vyšších vrstvách atmosféry a účinkom emisií neobsahujúcich CO2, ako napríklad kondenzačné stopy a oxidy dusíka.) Je potrebné podniknúť dodatočné kroky s cieľom znížiť alebo kompenzovať emisie oxidov dusíka. |
| --- | --- |

5.4

V navrhovanej smernici Komisia uznáva výskumom podloženú analýzu, že emisie lietadiel dva- až štyrikrát viac poškodzujú klímu ako emisie z ostatných odvetví priemyslu, avšak rozhodla sa nebrať ju do úvahy (5). (Je to spôsobené najmä tým, že väčšina emisií je vyprodukovaná vo vyšších vrstvách atmosféry a účinkom emisií neobsahujúcich CO2, ako napríklad kondenzačné stopy a oxidy dusíka.) Je potrebné podniknúť dodatočné kroky s cieľom znížiť alebo kompenzovať emisie oxidov dusíka.

| 5.5 | Letecké spoločnosti už profitujú z oslobodenia leteckého paliva od daní a bezplatné prideľovanie počiatočných kvót na emisie uhlíka bude naďalej zvyšovať ich štátom podporované zvýhodnenie voči iným odvetviam dopravy. Existuje tu riziko, že prevádzkovatelia budú využívať zavedenie systému ETS na celoplošné zvyšovanie cien. Ak by Komisia verejnosti jasne prezentovala skutočné finančné dôsledky tohto systému na náklady priemyslu, pomohlo by to zmierniť neoprávnené obohacovanie sa. |
| --- | --- |

5.5

Letecké spoločnosti už profitujú z oslobodenia leteckého paliva od daní a bezplatné prideľovanie počiatočných kvót na emisie uhlíka bude naďalej zvyšovať ich štátom podporované zvýhodnenie voči iným odvetviam dopravy. Existuje tu riziko, že prevádzkovatelia budú využívať zavedenie systému ETS na celoplošné zvyšovanie cien. Ak by Komisia verejnosti jasne prezentovala skutočné finančné dôsledky tohto systému na náklady priemyslu, pomohlo by to zmierniť neoprávnené obohacovanie sa.

| 5.6 | Osobitná pozornosť by sa mala venovať výnimkám navrhnutým v smernici. Napríklad vyňatie letov najvyšších predstaviteľov štátov, predsedov vlád alebo ministrov je obzvlášť nevhodné, pretože táto skupina by mala ísť príkladom. Hoci existujú administratívne dôvody pre udelenie tejto výnimky (najmä lety vojenských jednotiek), členské štáty by mali byť vyzvané, aby dobrovoľne vykompenzovali tieto emisie ako sa to už niektoré z nich rozhodli urobiť. |
| --- | --- |

5.6

Osobitná pozornosť by sa mala venovať výnimkám navrhnutým v smernici. Napríklad vyňatie letov najvyšších predstaviteľov štátov, predsedov vlád alebo ministrov je obzvlášť nevhodné, pretože táto skupina by mala ísť príkladom. Hoci existujú administratívne dôvody pre udelenie tejto výnimky (najmä lety vojenských jednotiek), členské štáty by mali byť vyzvané, aby dobrovoľne vykompenzovali tieto emisie ako sa to už niektoré z nich rozhodli urobiť.

| 5.7 | Keďže Komisia zvolila otvorený systém s možnosťou dodatočného nákupu, len ťažko sa hľadá zdôvodnenie, prečo lepšie nezosúladila základný termín tohto systému so súčasným záväzkom EÚ pre prvú fázu Kjótskeho protokolu (8 % zníženie v období rokov 2008 – 2012 voči úrovniam z roku 1990) a záväzkami do budúcnosti (napr. 30 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990). Stanovenie roku 2005 ako referenčného roku už umožňuje tomuto odvetviu počiatočnú pozíciu zhruba o 100 % vyššie ako stanovuje Kjótsky protokol. Samozrejme, vzhľadom na skutočnosť, že letectvo je prvým odvetvím dopravy začleneným do systému ETS EÚ, je viac ako spravodlivé, aby bolo úvodné prideľovanie kvót vykonávané na základe rovnakých princípov stanovených v pravidlách ETS EÚ. |
| --- | --- |

5.7

Keďže Komisia zvolila otvorený systém s možnosťou dodatočného nákupu, len ťažko sa hľadá zdôvodnenie, prečo lepšie nezosúladila základný termín tohto systému so súčasným záväzkom EÚ pre prvú fázu Kjótskeho protokolu (8 % zníženie v období rokov 2008 – 2012 voči úrovniam z roku 1990) a záväzkami do budúcnosti (napr. 30 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990). Stanovenie roku 2005 ako referenčného roku už umožňuje tomuto odvetviu počiatočnú pozíciu zhruba o 100 % vyššie ako stanovuje Kjótsky protokol. Samozrejme, vzhľadom na skutočnosť, že letectvo je prvým odvetvím dopravy začleneným do systému ETS EÚ, je viac ako spravodlivé, aby bolo úvodné prideľovanie kvót vykonávané na základe rovnakých princípov stanovených v pravidlách ETS EÚ.

| 5.8 | Smernica pravdepodobne nebude mať žiadny výrazný vplyv na spomalenie rastu celkových emisií letectva. Avšak skutočnosť, že prostredníctvom ETS môže stabilizovať celkové emisie CO2 a poskytnúť pritom zdroje na ich ďalšie zníženie, jednoznačne zdôvodňuje náklady a administratívnu náročnosť implementácie. Navrhovaná smernica neponúka len environmentálnu výhovorku leteckému sektoru, môže tiež pozitívne zvýšiť povedomie verejnosti, ponúknuť nové významné zdroje znižovania emisií oxidu uhličitého a poskytnúť opatrenia, prostredníctvom ktorých budú internalizované tie externé náklady, ktoré letecký priemysel mohol doteraz ignorovať. |
| --- | --- |

5.8

Smernica pravdepodobne nebude mať žiadny výrazný vplyv na spomalenie rastu celkových emisií letectva. Avšak skutočnosť, že prostredníctvom ETS môže stabilizovať celkové emisie CO2 a poskytnúť pritom zdroje na ich ďalšie zníženie, jednoznačne zdôvodňuje náklady a administratívnu náročnosť implementácie. Navrhovaná smernica neponúka len environmentálnu výhovorku leteckému sektoru, môže tiež pozitívne zvýšiť povedomie verejnosti, ponúknuť nové významné zdroje znižovania emisií oxidu uhličitého a poskytnúť opatrenia, prostredníctvom ktorých budú internalizované tie externé náklady, ktoré letecký priemysel mohol doteraz ignorovať.

V Bruseli 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 459, konečné znenie, 27.9.2005.

1

(2)  NAT/299 – Vplyvy leteckej dopravy na klímu.

2

(3)  Zhrnutie hodnotenia dôsledkov, ods. 5.3.1.

3

(4)  Pozri stručný popis ETS v prílohe I.

4

(5)  IPCC Summary for Policymakers 2007, The science of climate change.

5

http://www.ipcc.ch/pub/sarsum1.htm

---

PRÍLOHA 1

k stanovisku výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy boli plenárnym zasadnutím zamietnuté, ale podporila ich viac ako štvrtina podaných hlasov:

Bod 1.8.2

Zmeniť takto:

| „1.8.2 | aby sa
  bol navrhovaný emisný limit porovnateľný s znížil, čím by letectvo bolo prinútené viac sa prispôsobiť ostatnými priemyselnými odvetviami, ktoré už v ETS EÚ sú;“ |
| --- | --- |

„1.8.2

Hlasovanie

Za: 18

Proti: 33

Zdržali sa: 9

Bod 1.8.3

Zmeniť nasledovne:

| „1.8.3 | aby bolo navrhované bezplatné prideľovanie kvót prevádzkovateľom zrušené alebo výrazne zredukované, čo by si vyžadovalo, aby boli všetky alebo aspoň väčšina kvót prideľovaná prostre
  dníctvom aukcií


  stanovené v rámci pravidiel a usmerňujúcich dokumentov EÚ-ETS
  “ |
| --- | --- |

„1.8.3

Hlasovanie

Za: 13

Proti: 24

Zdržali sa: 6

---

PRÍLOHA 2

V roku 2005 Európska únia zaviedla celoeurópske obchodovanie s emisiami oxidu uhličitého pre odvetvia priemyslu, ktoré produkujú najviac emisií skleníkových plynov. To sa stalo predchodcom podobného systému, ktorý bude od roku 2008 fungovať v súlade s Kjótskym protokolom medzi štátmi, ktoré ho podpísali. ETS EÚ je určený na to, aby pripravil občanov Európy na Kjótsky protokol.

Systém je založený na prideľovaní emisných kvót skleníkových plynov, nazývaných kvóty EÚ, špecifickým odvetviam priemyslu prostredníctvom národných plánov prideľovania kvót pod dohľadom Európskej komisie. S kvótami možno obchodovať. Prvá fáza ETS EÚ pokrýva obdobie rokov 2005-2007, zatiaľ čo druhá fáza sa prelína s prvým obdobím Kjótskeho protokolu v období rokov 2008-2012.

Prvá fáza ETS EÚ sa vzťahuje na 7 300 podnikov a 12 000 zariadení odvetvia ťažkého priemyslu v EÚ. Patria sem: energetické zariadenia, rafinérie ropy, výrobcovia železa a ocele, drevársky a papierenský priemysel, ako aj výrobcovia cementu, skla, vápna, tehál a keramiky.

ETS stanovuje ročné ciele pre emisie oxidu uhličitého (CO2) v každej krajine EÚ a potom následne každá krajina prideľuje svoju národnú kvótu tým podnikom, ktorých továrne a závody sú najväčšími producentmi emisií oxidu uhličitého – energetické zariadenia, výrobcovia stavebných materiálov a iné podniky ťažkého priemyslu.

Kvóta EÚ dáva jej držiteľovi právo produkovať jednu tonu oxidu uhličitého. Podniky, ktoré nevyužijú všetky svoje kvóty, číže vyprodukujú menej ako sú oprávnené, môžu tieto kvóty predať. Podniky, ktoré prekročia svoje emisné ciele musia vyrovnať nadbytočné emisie kúpou kvót EÚ alebo zaplatiť pokutu vo výške 40 eur za tonu.

Aby bolo možné zvládnuť obchodovanie s emisnými kvótami a overovať podiely, ETS požaduje od členských štátov vytvorenie registra národných emisných kvót, ktorý by zaznamenal úcty všetkých podnikov zapojených do systému.

Obchodovanie prebieha prostredníctvom maklérov a elektronických výmen, ktorými sa denne obchoduje s kvótami EÚ Obchoduje sa najmä s termínovanými zmluvami kvót EÚ, čiže s kvótami uplatniteľnými v budúcnosti. Toto uplatnenie v budúcnosti znamená uplatnenie na konci kalendárneho roka, ku ktorému sa kvóty datujú.

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Nariadenie Rady, ktorým sa stanovujú osobitné pravidlá pre sektor ovocia a zeleniny a menia a dopĺňajú niektoré nariadenia“

KOM(2007) 17, konečné znenie – 2007/0012 (CNS)

(2007/C 175/14)

Rada Európskej únie sa 14. februára 2007 rozhodla podľa článkov 36 a 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2007. Spravodajcom bol pán CAMPLI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436 plenárnom zasadnutí 30. mája 2007 jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Podľa názoru EHSV môžu ciele reformy ako celok zaručiť koherentnú politiku rozvoja tohto dôležitého odvetvia poľnohospodárskeho, priemyselného a potravinárskeho hospodárstva Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1

Podľa názoru EHSV môžu ciele reformy ako celok zaručiť koherentnú politiku rozvoja tohto dôležitého odvetvia poľnohospodárskeho, priemyselného a potravinárskeho hospodárstva Európskej únie.

| 1.2 | EHSV víta potvrdenie kľúčového postavenia organizácií výrobcov v rámci spoločnej organizácie trhu s ovocím a zeleninou. |
| --- | --- |

1.2

EHSV víta potvrdenie kľúčového postavenia organizácií výrobcov v rámci spoločnej organizácie trhu s ovocím a zeleninou.

| 1.3 | EHSV považuje finančný rámec za dôležitú súčasť koherentnej politiky, ktorá je vhodná na zaručenie konkurencieschopnosti európskeho sektora ovocia a zeleniny; vyzýva preto Komisiu k hlbšiemu zamysleniu nad finančnými dosahmi inovácií, akokoľvek sú pozitívne a obhájiteľné. |
| --- | --- |

1.3

EHSV považuje finančný rámec za dôležitú súčasť koherentnej politiky, ktorá je vhodná na zaručenie konkurencieschopnosti európskeho sektora ovocia a zeleniny; vyzýva preto Komisiu k hlbšiemu zamysleniu nad finančnými dosahmi inovácií, akokoľvek sú pozitívne a obhájiteľné.

| 1.4 | EHSV konštatuje, že začlenenie nových a zásadných opatrení do prevádzkových programov (OP) v skutočnosti vedie k zníženiu finančných prostriedkov použiteľných pre investície a zamestnanosť. |
| --- | --- |

1.4

EHSV konštatuje, že začlenenie nových a zásadných opatrení do prevádzkových programov (OP) v skutočnosti vedie k zníženiu finančných prostriedkov použiteľných pre investície a zamestnanosť.

| 1.5 | EHSV podporuje stratégiu Komisie urobiť z celého prvého piliera do roku 2013 homogénny a vyvážený celok; na tento účel vyzýva Komisiu, aby aj v sektore ovocia a zeleniny stanovila vhodné mechanizmy pre prechod s cieľom uviesť všetky hospodárske subjekty patriace do tohto sektora do nového systému a súčasne poskytnúť európskemu spotrebiteľovi istotu kvalitatívne a kvantitatívne primeranej ponuky. |
| --- | --- |

1.5

EHSV podporuje stratégiu Komisie urobiť z celého prvého piliera do roku 2013 homogénny a vyvážený celok; na tento účel vyzýva Komisiu, aby aj v sektore ovocia a zeleniny stanovila vhodné mechanizmy pre prechod s cieľom uviesť všetky hospodárske subjekty patriace do tohto sektora do nového systému a súčasne poskytnúť európskemu spotrebiteľovi istotu kvalitatívne a kvantitatívne primeranej ponuky.

| 1.6 | EHSV víta politiku Komisie, ktorá je zameraná na aktívnu ochranu životného prostredia, k tomu odporúča flexibilné opatrenia, ktorými by boli ocenené postupy a prístupy rôznych hospodárskych subjektov. Čo sa týka podpory spotreby výrobkov z ovocia a zeleniny určitými skupinami spotrebiteľov, je potrebná účinnejšia stratégia v rámci horizontálnej politiky podpory. |
| --- | --- |

1.6

EHSV víta politiku Komisie, ktorá je zameraná na aktívnu ochranu životného prostredia, k tomu odporúča flexibilné opatrenia, ktorými by boli ocenené postupy a prístupy rôznych hospodárskych subjektov. Čo sa týka podpory spotreby výrobkov z ovocia a zeleniny určitými skupinami spotrebiteľov, je potrebná účinnejšia stratégia v rámci horizontálnej politiky podpory.

| 1.7 | EHSV odporúča zachovanie odbytových noriem na ochranu spotrebiteľov, predovšetkým pokiaľ ide o zdravotnú neškodnosť a pôvod výrobkov. |
| --- | --- |

1.7

EHSV odporúča zachovanie odbytových noriem na ochranu spotrebiteľov, predovšetkým pokiaľ ide o zdravotnú neškodnosť a pôvod výrobkov.

2.   Úvahy a návrhy Komisie

| 2.1 | Komisia uvádza nasledujúce ciele:






  — | zlepšiť konkurencieschopnosť ovocia a zeleniny EÚ a trhovú orientáciu alebo inými slovami – prispieť k dosiahnutiu trvalo udržateľnej výroby, ktorá je konkurencieschopná na vnútorných i vonkajších trhoch, |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisia uvádza nasledujúce ciele:

—

zlepšiť konkurencieschopnosť ovocia a zeleniny EÚ a trhovú orientáciu alebo inými slovami – prispieť k dosiahnutiu trvalo udržateľnej výroby, ktorá je konkurencieschopná na vnútorných i vonkajších trhoch,

| — | znížiť výkyvy príjmov výrobcov ovocia a zeleniny, ktoré sú dôsledkom kríz, |
| --- | --- |

—

znížiť výkyvy príjmov výrobcov ovocia a zeleniny, ktoré sú dôsledkom kríz,

| — | zvýšiť spotrebu ovocia a zeleniny v EÚ, |
| --- | --- |

—

zvýšiť spotrebu ovocia a zeleniny v EÚ,

| — | pokračovať v úsilí, ktoré tento sektor vynaložil na zachovanie a ochranu životného prostredia, |
| --- | --- |

—

pokračovať v úsilí, ktoré tento sektor vynaložil na zachovanie a ochranu životného prostredia,

| — | zjednodušiť a,kde je to možné, znížiť administratívnu záťaž kladenú na všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a,kde je to možné, znížiť administratívnu záťaž kladenú na všetky zainteresované strany.

| 2.2 | Štruktúra reformy sa opiera o tri zásadné prvky:






  — | rozpočtovú neutralitu, |
| --- | --- | --- |

2.2

Štruktúra reformy sa opiera o tri zásadné prvky:

—

rozpočtovú neutralitu,

| — | prispôsobenie spoločnej organizácie trhu (SOT) reforme SPP z roku 2003 a následne vydaným nariadeniam, |
| --- | --- |

—

prispôsobenie spoločnej organizácie trhu (SOT) reforme SPP z roku 2003 a následne vydaným nariadeniam,

| — | konsolidáciu štruktúr SOT vďaka posilneniu organizácií výrobcov (OV). |
| --- | --- |

—

konsolidáciu štruktúr SOT vďaka posilneniu organizácií výrobcov (OV).

| 2.2.1 | Komisia poukazuje na to, že uvedené ciele reformy sa stanovili na základe potreby dosiahnuť zlučiteľnosť s WTO a súlad s reformovanou SPP a platnými finančnými výhľadmi. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisia poukazuje na to, že uvedené ciele reformy sa stanovili na základe potreby dosiahnuť zlučiteľnosť s WTO a súlad s reformovanou SPP a platnými finančnými výhľadmi.

| 2.2.2 | Konštatuje, že výroba ovocia a zeleniny v EÚ-27 predstavuje 3,1 % rozpočtu Spoločenstva a 17 % celkovej poľnohospodárskej výroby EÚ. |
| --- | --- |

2.2.2

Konštatuje, že výroba ovocia a zeleniny v EÚ-27 predstavuje 3,1 % rozpočtu Spoločenstva a 17 % celkovej poľnohospodárskej výroby EÚ.

| 2.2.3 | Podľa návrhu reformy budú finančné prostriedky vyčlenené na čerstvé ovocie a zeleninu aj naďalej tvoriť 4,1 % hodnoty obchodovanej produkcie každej organizácie výrobcov, zatiaľ čo vnútroštátne horné hranice pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny budú v súlade s historickou úrovňou výdavkov každej krajiny – v prípade nových členských štátov podľa čiastok stanovených v prístupových zmluvách – prevzaté do režimu jednotnej platby. |
| --- | --- |

2.2.3

Podľa návrhu reformy budú finančné prostriedky vyčlenené na čerstvé ovocie a zeleninu aj naďalej tvoriť 4,1 % hodnoty obchodovanej produkcie každej organizácie výrobcov, zatiaľ čo vnútroštátne horné hranice pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny budú v súlade s historickou úrovňou výdavkov každej krajiny – v prípade nových členských štátov podľa čiastok stanovených v prístupových zmluvách – prevzaté do režimu jednotnej platby.

| 2.2.4 | V regiónoch, kde sú výrobcovia len v malej miere organizovaní, sa poskytujú dodatočné vnútroštátne finančné príspevky. |
| --- | --- |

2.2.4

V regiónoch, kde sú výrobcovia len v malej miere organizovaní, sa poskytujú dodatočné vnútroštátne finančné príspevky.

| 2.2.5 | Spolufinancovanie prevádzkového programu zostáva na úrovni 50 %; v niektorých osobitných prípadoch výnimočne dosahuje 60 % (cezhraničné opatrenia, medziodborové opatrenia, ekologická výroba, výrobcovia v nových členských štátoch, zlučovanie OV, najvzdialenejšie regióny, regióny, v ktorých sa predáva menej ako 20 % produkcie organizácie výrobcov). |
| --- | --- |

2.2.5

Spolufinancovanie prevádzkového programu zostáva na úrovni 50 %; v niektorých osobitných prípadoch výnimočne dosahuje 60 % (cezhraničné opatrenia, medziodborové opatrenia, ekologická výroba, výrobcovia v nových členských štátoch, zlučovanie OV, najvzdialenejšie regióny, regióny, v ktorých sa predáva menej ako 20 % produkcie organizácie výrobcov).

| 2.2.6 | Komisia môže na 100 % platiť stiahnutia z trhu až do limitu 5 % hodnoty výroby pri rozdeľovaní medzi dobročinné organizácie, väzenské zariadenia, školy, detské prázdninové tábory, nemocnice a domovy dôchodcov. |
| --- | --- |

2.2.6

Komisia môže na 100 % platiť stiahnutia z trhu až do limitu 5 % hodnoty výroby pri rozdeľovaní medzi dobročinné organizácie, väzenské zariadenia, školy, detské prázdninové tábory, nemocnice a domovy dôchodcov.

| 2.2.7 | Článok 51 nariadenia č. 1782/2003 sa má zrušiť, čím sa ovocné a zeleninové kultúry môžu začleniť do režimu jednotnej platby. |
| --- | --- |

2.2.7

Článok 51 nariadenia č. 1782/2003 sa má zrušiť, čím sa ovocné a zeleninové kultúry môžu začleniť do režimu jednotnej platby.

| 2.2.8 | Členské štáty stanovia referenčné sumy a hektáre, na ktoré je možné poskytnúť podporu v rámci režimu jednotnej platby, na základe reprezentatívneho obdobia vhodného pre trh s každým výrobkom z ovocia a zeleniny a primeraných cieľov a nediskriminačných kritérií. |
| --- | --- |

2.2.8

Členské štáty stanovia referenčné sumy a hektáre, na ktoré je možné poskytnúť podporu v rámci režimu jednotnej platby, na základe reprezentatívneho obdobia vhodného pre trh s každým výrobkom z ovocia a zeleniny a primeraných cieľov a nediskriminačných kritérií.

| 2.2.9 | Komisia stanovuje, že najmenej 20 % celkových výdavkov v rámci každého prevádzkového programu by sa malo vyčleniť na opatrenia v oblasti životného prostredia v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

2.2.9

Komisia stanovuje, že najmenej 20 % celkových výdavkov v rámci každého prevádzkového programu by sa malo vyčleniť na opatrenia v oblasti životného prostredia v poľnohospodárstve.

| 2.2.10 | Návrh neovplyvňuje platný rámec upravujúci medzinárodný obchod; navrhuje sa však zrušenie vývozných náhrad. |
| --- | --- |

2.2.10

Návrh neovplyvňuje platný rámec upravujúci medzinárodný obchod; navrhuje sa však zrušenie vývozných náhrad.

| 2.2.11 | Časť právnej úpravy sektora ovocia a zeleniny stanovená v tomto návrhu je už obsiahnutá v návrhu nariadenia o jednotnej SOT (ktorý v súčasnosti skúma Rada). |
| --- | --- |

2.2.11

Časť právnej úpravy sektora ovocia a zeleniny stanovená v tomto návrhu je už obsiahnutá v návrhu nariadenia o jednotnej SOT (ktorý v súčasnosti skúma Rada).

| 2.2.12 | Podľa návrhu Komisie sa majú následne preskúmať odbytové normy, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality, triedenia, hmotnosti, veľkosti, balenia, obalov, skladovania, dopravy, prezentácie, odbytu a označovania. Návrh Komisie potvrdzuje zásadnú úlohu organizácií výrobcov pre sektor ovocia a zeleniny tým, že






  — | mení zoznam výrobkov, pre ktoré sa môžu založiť organizácie výrobcov, |
| --- | --- | --- |

2.2.12

Podľa návrhu Komisie sa majú následne preskúmať odbytové normy, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality, triedenia, hmotnosti, veľkosti, balenia, obalov, skladovania, dopravy, prezentácie, odbytu a označovania. Návrh Komisie potvrdzuje zásadnú úlohu organizácií výrobcov pre sektor ovocia a zeleniny tým, že

—

mení zoznam výrobkov, pre ktoré sa môžu založiť organizácie výrobcov,

| — | prenáša na organizácie výrobcov zodpovednosť za opatrenia krízového riadenia, pričom výdavky na ne môžu dosahovať až jednu tretinu prevádzkového programu, |
| --- | --- |

—

prenáša na organizácie výrobcov zodpovednosť za opatrenia krízového riadenia, pričom výdavky na ne môžu dosahovať až jednu tretinu prevádzkového programu,

| — | stanovuje percentuálnu sadzbu pre priamy predaj, ktorý musia stanoviť členské štáty vo výške najmenej 10 %. |
| --- | --- |

—

stanovuje percentuálnu sadzbu pre priamy predaj, ktorý musia stanoviť členské štáty vo výške najmenej 10 %.

| 2.2.13 | Návrh uznáva medziodborové organizácie a stanovuje rozšírenie pôsobnosti pravidiel platných pre členov organizácií výrobcov na neorganizovaných výrobcov, pokiaľ na organizáciu výrobcov pripadá najmenej 60 % ponuky v príslušnej hospodárskej oblasti. |
| --- | --- |

2.2.13

Návrh uznáva medziodborové organizácie a stanovuje rozšírenie pôsobnosti pravidiel platných pre členov organizácií výrobcov na neorganizovaných výrobcov, pokiaľ na organizáciu výrobcov pripadá najmenej 60 % ponuky v príslušnej hospodárskej oblasti.

| 2.2.14 | Komisia navrhuje, aby členské štáty vypracovali národnú stratégiu, ktorá umožní hodnotiť prevádzkové programy organizácií výrobcov. |
| --- | --- |

2.2.14

Komisia navrhuje, aby členské štáty vypracovali národnú stratégiu, ktorá umožní hodnotiť prevádzkové programy organizácií výrobcov.

| 2.2.15 | Každý prevádzkový program musí obsahovať propagačné opatrenia zamerané na deti a mládež do 18 rokov. |
| --- | --- |

2.2.15

Každý prevádzkový program musí obsahovať propagačné opatrenia zamerané na deti a mládež do 18 rokov.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Podľa názoru EHSV môžu ciele reformy ako celok zaručiť koherentnú politiku rozvoja tohto dôležitého odvetvia poľnohospodárskeho, priemyselného a potravinárskeho hospodárstva Európskej únie. Komisia samotná v „dôvodoch reformy“ zdôrazňuje: „Ovocie a zeleninu (ďalej len ‚OaZ’) produkuje 1,4 milióna z 9,7 milióna poľnohospodárskych podnikov v 25 členských štátoch Európskej únie. Tento sektor zaberá 3 % obrábanej plochy a produkuje 17 % hodnoty poľnohospodárskej produkcie EÚ. Sektor čelí tlaku vysoko koncentrovaných maloobchodných reťazcov a zvýšenej konkurencie výrobkov tretích krajín. [...] Sektor OaZ dostáva približne 3,1 % zo spoločného poľnohospodárskeho rozpočtu [...]“ (1). EHSV zdôrazňuje, že sektor ovocia a zeleniny je vzhľadom k využívanej ploche výrobným odvetvím s najvyššou úrovňou zamestnanosti. Okrem toho sektor ovocia a zeleniny čelí medzinárodnej hospodárskej súťaži (negociačné rozhovory v rámci WTO, zóna voľného obchodu Európa – Stredomorie od roku 2010), ktorá bude stále viac ovplyvňovať vývoj európskej výroby ovocia a zeleniny. |
| --- | --- |

3.1

Podľa názoru EHSV môžu ciele reformy ako celok zaručiť koherentnú politiku rozvoja tohto dôležitého odvetvia poľnohospodárskeho, priemyselného a potravinárskeho hospodárstva Európskej únie. Komisia samotná v „dôvodoch reformy“ zdôrazňuje: „Ovocie a zeleninu (ďalej len ‚OaZ’) produkuje 1,4 milióna z 9,7 milióna poľnohospodárskych podnikov v 25 členských štátoch Európskej únie. Tento sektor zaberá 3 % obrábanej plochy a produkuje 17 % hodnoty poľnohospodárskej produkcie EÚ. Sektor čelí tlaku vysoko koncentrovaných maloobchodných reťazcov a zvýšenej konkurencie výrobkov tretích krajín. [...] Sektor OaZ dostáva približne 3,1 % zo spoločného poľnohospodárskeho rozpočtu [...]“ (1). EHSV zdôrazňuje, že sektor ovocia a zeleniny je vzhľadom k využívanej ploche výrobným odvetvím s najvyššou úrovňou zamestnanosti. Okrem toho sektor ovocia a zeleniny čelí medzinárodnej hospodárskej súťaži (negociačné rozhovory v rámci WTO, zóna voľného obchodu Európa – Stredomorie od roku 2010), ktorá bude stále viac ovplyvňovať vývoj európskej výroby ovocia a zeleniny.

| 3.2 | Navyše Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe c. 8/2006 s názvom „Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie v prípade operačných programov pestovateľov ovocia a zeleniny“, v ktorom kriticky skúma fungovanie organizácií výrobcov a konštatuje významný pokrok v porovnaní s počiatočnou situáciou, vyzýva k zlepšeniu monitorovania účinnosti pomoci a k cielenejšej politike s cieľom posilniť organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

3.2

Navyše Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe c. 8/2006 s názvom „Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie v prípade operačných programov pestovateľov ovocia a zeleniny“, v ktorom kriticky skúma fungovanie organizácií výrobcov a konštatuje významný pokrok v porovnaní s počiatočnou situáciou, vyzýva k zlepšeniu monitorovania účinnosti pomoci a k cielenejšej politike s cieľom posilniť organizácie výrobcov.

| 3.3 | EHSV upozorňuje na rozpor medzi vytýčenými cieľmi a výškou finančných prostriedkov vyčlenených na ich uskutočňovanie, ktoré tvoria nevyhnutnú súčasť každej koherentnej politiky. Týmto sa vyrovnáva nerovnováha SPP vzhľadom na výrobu v Stredomorí.
  EHSV konštatuje, že výška rozpočtových prostriedkov nebude návrhmi Komisie dotknutá. Okrem toho berie na vedomie, že Komisia zrušením sťahovania z trhu a vývozných náhrad docieli zvýšenie prostriedkov, ktoré by mohli byť k dispozícii pre budúce prevádzkové programy, ale ktoré by mohli zostať nevyužité a nemohli by byť investované efektívnejšími organizáciami výrobcov. |
| --- | --- |

3.3

EHSV upozorňuje na rozpor medzi vytýčenými cieľmi a výškou finančných prostriedkov vyčlenených na ich uskutočňovanie, ktoré tvoria nevyhnutnú súčasť každej koherentnej politiky. Týmto sa vyrovnáva nerovnováha SPP vzhľadom na výrobu v Stredomorí.

EHSV konštatuje, že výška rozpočtových prostriedkov nebude návrhmi Komisie dotknutá. Okrem toho berie na vedomie, že Komisia zrušením sťahovania z trhu a vývozných náhrad docieli zvýšenie prostriedkov, ktoré by mohli byť k dispozícii pre budúce prevádzkové programy, ale ktoré by mohli zostať nevyužité a nemohli by byť investované efektívnejšími organizáciami výrobcov.

| 3.4 | EHSV okrem toho konštatuje, že návrh na jednej strane do prevádzkových programov zavádza nové politicky a hospodársky významné opatrenia (riešenia trhových kríz, environmentálna politika, podporovanie spotreby) a na druhej strane zvyšuje spolufinancovanie (až do výšky 60 %) určitých opatrení, ktoré sú považované za strategicky dôležité.
  Táto nová koncepcia spolu s naďalej platnou hornou hranicou finančnej podpory Spoločenstva pre prevádzkové programy, ktorá dosahuje maximálne 4,1 % hodnoty obchodovanej produkcie OV, v skutočnosti vedie k zníženiu finančných prostriedkov použiteľných pre investície. |
| --- | --- |

3.4

EHSV okrem toho konštatuje, že návrh na jednej strane do prevádzkových programov zavádza nové politicky a hospodársky významné opatrenia (riešenia trhových kríz, environmentálna politika, podporovanie spotreby) a na druhej strane zvyšuje spolufinancovanie (až do výšky 60 %) určitých opatrení, ktoré sú považované za strategicky dôležité.

Táto nová koncepcia spolu s naďalej platnou hornou hranicou finančnej podpory Spoločenstva pre prevádzkové programy, ktorá dosahuje maximálne 4,1 % hodnoty obchodovanej produkcie OV, v skutočnosti vedie k zníženiu finančných prostriedkov použiteľných pre investície.

| 3.5 | EHSV ďalej upozorňuje na to, že zavedenie úplného oddelenia podpôr pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k zníženiu hodnoty obchodovanej produkcie a tým k zníženiu celkovo dostupných finančných prostriedkov v porovnaním s terajšou situáciou. |
| --- | --- |

3.5

EHSV ďalej upozorňuje na to, že zavedenie úplného oddelenia podpôr pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k zníženiu hodnoty obchodovanej produkcie a tým k zníženiu celkovo dostupných finančných prostriedkov v porovnaním s terajšou situáciou.

| 3.6 | Z vyššie uvedených dôvodov zastáva EHSV názor, že je potrebné uskutočniť najmenej tri úpravy, pri ktorých bude zachovaná zásada „skutočnej“ rozpočtovej neutrality:






  — | financovanie riešenia trhových kríz by sa nemalo zahŕňať do prevádzkových programov organizácií výrobcov, |
| --- | --- | --- |

3.6

Z vyššie uvedených dôvodov zastáva EHSV názor, že je potrebné uskutočniť najmenej tri úpravy, pri ktorých bude zachovaná zásada „skutočnej“ rozpočtovej neutrality:

—

financovanie riešenia trhových kríz by sa nemalo zahŕňať do prevádzkových programov organizácií výrobcov,

| — | malo by sa upustiť od hornej hranice 4,1 % pri 60-percentnom spolufinancovaní, aby aj už etablovaná organizácia výrobcov mohla naďalej plniť svoju úlohu čeliť trhovej sile veľkých maloobchodných reťazcov. (2) |
| --- | --- |

—

malo by sa upustiť od hornej hranice 4,1 % pri 60-percentnom spolufinancovaní, aby aj už etablovaná organizácia výrobcov mohla naďalej plniť svoju úlohu čeliť trhovej sile veľkých maloobchodných reťazcov. (2)

| — | zaradiť spoločné aktivity dvoch alebo viacerých organizácií výrobcov, ktoré počítajú so spolufinancovaním Spoločenstva vo výške 60 %, aby sa posilnila spolupráca medzi organizáciami výrobcov a koncentráciou ponuky. |
| --- | --- |

—

zaradiť spoločné aktivity dvoch alebo viacerých organizácií výrobcov, ktoré počítajú so spolufinancovaním Spoločenstva vo výške 60 %, aby sa posilnila spolupráca medzi organizáciami výrobcov a koncentráciou ponuky.

| 3.7 | EHSV ale berie na vedomie návrh Komisie previesť krízové riadenie na organizácie výrobcov a vyzýva Komisiu, aby stanovila jasné kritériá pre krízové riadenie a aby nástroje, ktoré sú na tento účel k dispozícii, mohli použiť všetci výrobcovia tak, aby možný zásah v krízových situáciách bol účinný a umožnil reálne získať naspäť pôvodné trhy. |
| --- | --- |

3.7

EHSV ale berie na vedomie návrh Komisie previesť krízové riadenie na organizácie výrobcov a vyzýva Komisiu, aby stanovila jasné kritériá pre krízové riadenie a aby nástroje, ktoré sú na tento účel k dispozícii, mohli použiť všetci výrobcovia tak, aby možný zásah v krízových situáciách bol účinný a umožnil reálne získať naspäť pôvodné trhy.

| 3.8 | EHSV je známe, že Komisia viackrát poukazovala na svoju dlhodobú stratégiu, podľa ktorej majú byť všetky SOT do roku 2013 zapojené do režimu jednotnej platby. EHSV považuje – aj v súlade s doteraz prijatými reformami – za možné uvažovať o primeranom prechodnom období, aby sa zohľadnili špecifiká jednotlivých členských štátov a výrobkov. EHSV si uvedomuje, že príliš rýchly postup by mohol mať rušivý vplyv na zamestnanosť a spracovateľský priemysel, ktorý musí čeliť komplexnej reštrukturalizácii, v rámci ktorej môže dôjsť aj k zatváraniu prevádzok a pre ktorú nie sú v návrhu reformy stanovené žiadne špecifické sprievodné opatrenia. |
| --- | --- |

3.8

EHSV je známe, že Komisia viackrát poukazovala na svoju dlhodobú stratégiu, podľa ktorej majú byť všetky SOT do roku 2013 zapojené do režimu jednotnej platby. EHSV považuje – aj v súlade s doteraz prijatými reformami – za možné uvažovať o primeranom prechodnom období, aby sa zohľadnili špecifiká jednotlivých členských štátov a výrobkov. EHSV si uvedomuje, že príliš rýchly postup by mohol mať rušivý vplyv na zamestnanosť a spracovateľský priemysel, ktorý musí čeliť komplexnej reštrukturalizácii, v rámci ktorej môže dôjsť aj k zatváraniu prevádzok a pre ktorú nie sú v návrhu reformy stanovené žiadne špecifické sprievodné opatrenia.

| 3.9 | EHSV berie na vedomie, že Komisia z dôvodu zlučiteľnosti s WTO považuje za potrebné nahradiť článok 51 nariadenia c. 1782/2003. To by v rámci sektora viedlo k zvýšenej súťaži medzi tradičnými pestovateľmi ovocia a zeleniny a možnými novými výrobcami. V záujme zabránenia umelému narušeniu dynamiky výnosov sektora považuje EHSV za nevyhnutné dovoliť počas prechodného obdobia členským štátom uplatňovať článok 51 selektívnym spôsobom na určité citlivé tovary alebo zaviesť nové práva pre tých pestovateľov ovocia a zeleniny, ktorí pri svojej doterajšej výrobe žiadne nepotrebovali. |
| --- | --- |

3.9

EHSV berie na vedomie, že Komisia z dôvodu zlučiteľnosti s WTO považuje za potrebné nahradiť článok 51 nariadenia c. 1782/2003. To by v rámci sektora viedlo k zvýšenej súťaži medzi tradičnými pestovateľmi ovocia a zeleniny a možnými novými výrobcami. V záujme zabránenia umelému narušeniu dynamiky výnosov sektora považuje EHSV za nevyhnutné dovoliť počas prechodného obdobia členským štátom uplatňovať článok 51 selektívnym spôsobom na určité citlivé tovary alebo zaviesť nové práva pre tých pestovateľov ovocia a zeleniny, ktorí pri svojej doterajšej výrobe žiadne nepotrebovali.

| 3.10 | EHSV berie na vedomie, že Komisia v súvislosti s obchodom s tretími krajinami navrhuje zrušenie vývozných náhrad pre sektor a konštatuje, že to prispeje k všeobecne nejednotnej politike EÚ v rôznych poľnohospodárskych odvetviach. Žiada Komisiu, aby sa vyhla udeľovaniu takých obchodných povolení, ktoré by narúšali zásadu uprednostňovania tovaru zo Spoločenstva a odporúča Komisii, aby zaručila riadne uplatňovanie colných kvót a zachovala osobitnú ochrannú doložku, zvlášť keď EÚ je najväčším dovozcom ovocia a zeleniny na svete, viac než 70 % jej dovozu pochádza z krajín, s ktorými uzavrela preferenčné obchodné dohody a niektoré výrobky tohto odvetvia sú tzv. „citlivým tovarom“. |
| --- | --- |

3.10

EHSV berie na vedomie, že Komisia v súvislosti s obchodom s tretími krajinami navrhuje zrušenie vývozných náhrad pre sektor a konštatuje, že to prispeje k všeobecne nejednotnej politike EÚ v rôznych poľnohospodárskych odvetviach. Žiada Komisiu, aby sa vyhla udeľovaniu takých obchodných povolení, ktoré by narúšali zásadu uprednostňovania tovaru zo Spoločenstva a odporúča Komisii, aby zaručila riadne uplatňovanie colných kvót a zachovala osobitnú ochrannú doložku, zvlášť keď EÚ je najväčším dovozcom ovocia a zeleniny na svete, viac než 70 % jej dovozu pochádza z krajín, s ktorými uzavrela preferenčné obchodné dohody a niektoré výrobky tohto odvetvia sú tzv. „citlivým tovarom“.

| 3.11 | EHSV síce podporuje cieľ tendenčného zjednodušovania, považuje však zachovanie obchodných noriem za dôležitý nástroj tak na ochranu spotrebiteľa v súvislosti so zdravotnou bezpečnosťou a pôvodom výrobkov, ako aj z dôvodu dôležitej úlohy takýchto noriem pre reguláciu trhu. V tomto kontexte EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ v medzinárodných obchodných pravidlách dokázala presadiť zásadu vysledovateľnosti ako základné opatrenie pri riadení rizík v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení. |
| --- | --- |

3.11

EHSV síce podporuje cieľ tendenčného zjednodušovania, považuje však zachovanie obchodných noriem za dôležitý nástroj tak na ochranu spotrebiteľa v súvislosti so zdravotnou bezpečnosťou a pôvodom výrobkov, ako aj z dôvodu dôležitej úlohy takýchto noriem pre reguláciu trhu. V tomto kontexte EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ v medzinárodných obchodných pravidlách dokázala presadiť zásadu vysledovateľnosti ako základné opatrenie pri riadení rizík v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení.

| 3.12 | EHSV považuje okrem toho za nutné, aby Európska únia s ohľadom na pracovníkov vo výrobných procesoch podporila na medzinárodnej úrovni zavádzanie a uznávanie environmentálnych a sociálnych noriem. |
| --- | --- |

3.12

EHSV považuje okrem toho za nutné, aby Európska únia s ohľadom na pracovníkov vo výrobných procesoch podporila na medzinárodnej úrovni zavádzanie a uznávanie environmentálnych a sociálnych noriem.

| 3.13 | EHSV víta politiku Komisie, ktorá je zameraná na aktívnu ochranu životného prostredia. Podľa názoru EHSV by bol systém spolufinancovania so záväzným minimálnym základom a odstupňovanými sadzbami, ktorý by bol na prospech prevádzkovým programom, ktoré slúžia uskutočňovaniu týchto cieľov podstatne účinnejší než horné hranice a percentuálne sadzby. |
| --- | --- |

3.13

EHSV víta politiku Komisie, ktorá je zameraná na aktívnu ochranu životného prostredia. Podľa názoru EHSV by bol systém spolufinancovania so záväzným minimálnym základom a odstupňovanými sadzbami, ktorý by bol na prospech prevádzkovým programom, ktoré slúžia uskutočňovaniu týchto cieľov podstatne účinnejší než horné hranice a percentuálne sadzby.

| 3.14 | Pokiaľ ide o podporovanie spotreby výrobkov z ovocia a zeleniny určitými skupinami spotrebiteľov, EHSV prisudzuje tomuto cieľu taký istý význam ako Komisia a preto ju vyzýva, aby v rámci horizontálnej politiky podpory vypracovala špecifickú stratégiu. Má však pochybnosti, či sú povinné propagačné opatrenia v rámci prevádzkových programov zmysluplné, pretože nevyhnutne môžu mať len malý rozsah. |
| --- | --- |

3.14

Pokiaľ ide o podporovanie spotreby výrobkov z ovocia a zeleniny určitými skupinami spotrebiteľov, EHSV prisudzuje tomuto cieľu taký istý význam ako Komisia a preto ju vyzýva, aby v rámci horizontálnej politiky podpory vypracovala špecifickú stratégiu. Má však pochybnosti, či sú povinné propagačné opatrenia v rámci prevádzkových programov zmysluplné, pretože nevyhnutne môžu mať len malý rozsah.

4.   Osobitné pripomienky

| 4.1 | Výbor poukazuje na skutočnosť, že návrh Komisie nenapomáha riešeniu problému pestovateľov červeného ovocia určeného na spracovanie. EHSV považuje za potrebné vytvoriť systém priamej podpory pre sektor červeného ovocia určeného na spracovanie ako aj pre iné druhy ovocia a zeleniny určené na tento účel (napr. sušené ovocie). |
| --- | --- |

4.1

Výbor poukazuje na skutočnosť, že návrh Komisie nenapomáha riešeniu problému pestovateľov červeného ovocia určeného na spracovanie. EHSV považuje za potrebné vytvoriť systém priamej podpory pre sektor červeného ovocia určeného na spracovanie ako aj pre iné druhy ovocia a zeleniny určené na tento účel (napr. sušené ovocie).

| 4.2 | EHSV víta začlenenie bylín na kulinárske účely do zoznamu výrobkov, pre ktoré môže byť založená organizácia výrobcov a vyzýva ďalej Komisiu, aby overila, či konečný zoznam obsiahnutý v návrhu zodpovedá požiadavkám všetkých oblastí EÚ. |
| --- | --- |

4.2

EHSV víta začlenenie bylín na kulinárske účely do zoznamu výrobkov, pre ktoré môže byť založená organizácia výrobcov a vyzýva ďalej Komisiu, aby overila, či konečný zoznam obsiahnutý v návrhu zodpovedá požiadavkám všetkých oblastí EÚ.

| 4.3 | Vzhľadom na predchádzajúce skúsenosti s rozdeľovaním medzi dobročinné organizácie EHSV upozorňuje Komisiu na potrebu prijať opatrenia na jeho rýchle a účinné vykonávanie. |
| --- | --- |

4.3

Vzhľadom na predchádzajúce skúsenosti s rozdeľovaním medzi dobročinné organizácie EHSV upozorňuje Komisiu na potrebu prijať opatrenia na jeho rýchle a účinné vykonávanie.

| 4.4 | EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci opatrení na bezplatné rozdeľovanie zvážila aj iné než potravinárske účely. |
| --- | --- |

4.4

EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci opatrení na bezplatné rozdeľovanie zvážila aj iné než potravinárske účely.

| 4.5 | EHSV žiada Komisiu, aby uvážila osobitné ťažkosti výrobcov z nových členských štátov pri spolufinancovaní krízového riadenia. |
| --- | --- |

4.5

EHSV žiada Komisiu, aby uvážila osobitné ťažkosti výrobcov z nových členských štátov pri spolufinancovaní krízového riadenia.

| 4.6 | Podľa názoru EHSV je stanovenie minimálnych sadzieb pre priamy predaj výrobcom v rozpore s cieľmi reformy a preto navrhuje ponechať znenie predchádzajúceho nariadenia. |
| --- | --- |

4.6

Podľa názoru EHSV je stanovenie minimálnych sadzieb pre priamy predaj výrobcom v rozpore s cieľmi reformy a preto navrhuje ponechať znenie predchádzajúceho nariadenia.

| 4.7 | EHSV nie je proti tomu, aby členské štáty vypracovali národnú stratégiu pre prevádzkové programy – aj vzhľadom na lepšie využitie existujúcich verejných štruktúr – domnieva sa však, že tieto stratégie by pre príslušný členský štát mali byť dobrovoľné a nemali by viesť k opätovnému vydávaniu zoznamov s vnútroštátnymi pozitívnymi opatreniami. |
| --- | --- |

4.7

EHSV nie je proti tomu, aby členské štáty vypracovali národnú stratégiu pre prevádzkové programy – aj vzhľadom na lepšie využitie existujúcich verejných štruktúr – domnieva sa však, že tieto stratégie by pre príslušný členský štát mali byť dobrovoľné a nemali by viesť k opätovnému vydávaniu zoznamov s vnútroštátnymi pozitívnymi opatreniami.

| 4.8 | EHSV okrem toho konštatuje, že v niektorých prípadoch sa môže vyskytnúť rozpor medzi politikou Spoločenstva zameranou na podporu koncentrácie ponuky – medzi iným zlúčením organizácií výrobcov – a opatreniami úradov na ochranu hospodárskej súťaže Spoločenstva alebo jednotlivých štátov. Žiada preto, aby pri uplatňovaní pravidiel súťaže sa bral do úvahy európsky rozmer trhu s ovocím a zeleninou. |
| --- | --- |

4.8

EHSV okrem toho konštatuje, že v niektorých prípadoch sa môže vyskytnúť rozpor medzi politikou Spoločenstva zameranou na podporu koncentrácie ponuky – medzi iným zlúčením organizácií výrobcov – a opatreniami úradov na ochranu hospodárskej súťaže Spoločenstva alebo jednotlivých štátov. Žiada preto, aby pri uplatňovaní pravidiel súťaže sa bral do úvahy európsky rozmer trhu s ovocím a zeleninou.

| 4.9 | EHSV navrhuje Komisii, aby zriadila stredisko Spoločenstva pre monitorovanie cien a obchodných zvyklostí, ktoré by pomohlo zvýšiť transparentnosť trhu v prospech všetkých hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

4.9

EHSV navrhuje Komisii, aby zriadila stredisko Spoločenstva pre monitorovanie cien a obchodných zvyklostí, ktoré by pomohlo zvýšiť transparentnosť trhu v prospech všetkých hospodárskych subjektov.

| 4.10 | EHSV, ktorý zastáva názor, že navrhovaná reforma potvrdzuje nezávislú spoločnú organizáciu trhu pre tento sektor, vyzýva Komisiu, aby do nariadenia o tzv. „jednotnej SOT“ nezaraďovala žiadne ďalšie špecifické ustanovenia o ovocí a zelenine. |
| --- | --- |

4.10

EHSV, ktorý zastáva názor, že navrhovaná reforma potvrdzuje nezávislú spoločnú organizáciu trhu pre tento sektor, vyzýva Komisiu, aby do nariadenia o tzv. „jednotnej SOT“ nezaraďovala žiadne ďalšie špecifické ustanovenia o ovocí a zelenine.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pracovný dokument Komisie SEK (2007) 75 – Smerom k reforme spoločných organizácií trhu s čerstvým a spracovaným ovocím a zeleninou – Zhrnutie analýzy vplyvu.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 44, stanovisko CESE 381/2005 – Sektor veľkých maloobchodných reťazcov – trendy a dopady na poľnohospodárov a spotrebiteľov.

2

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu“

KOM(2007) 93, konečné znenie – 2007/0036 (COD)

(2007/C 175/15)

Rada Európskej únie sa 19. apríla 2007 podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Vzhľadom na to, že výbor sa k obsahu návrhu vyjadril už vo svojom stanovisku prijatom 28. apríla 2004 (1), výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) rozhodol 159 hlasmi za, pričom 11 členovia sa zdržali hlasovania, nevypracovať nové stanovisko k predmetnému návrhu, ale odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2003/0282 COD, Ú. v. EÚ C 117, 30.4.2004.

1

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie“

(2007/C 175/16)

V súvislosti s aktivitami nemeckého predsedníctva Európskej únie požiadal listom z 26. septembra 2006 pán Michael Glos, nemecký spolkový minister hospodárstva a technológií, Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska na tému „Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie“

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. mája 2007. Spravodajcom bol pán Henri MALOSSE a pomocným spravodajcom pán Staffan NILSSON.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30.-31. mája 2007 (schôdza z 31. mája 2007) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

Spoločná stratégia na čelenie globalizácii

EÚ možno považovať za laboratórium globalizovaného sveta. Vznikla demokratickým spôsobom, bez hegemónie, rešpektuje rozmanitosť názorov a kultúr a usiluje sa o dosiahnutie hospodárskej a sociálnej súdržnosti a otvorenosti. Napriek tomu, že nové usporiadanie sveta nebude jej obrazom, musí Európska únia zastávať svoje hodnoty a zásady a konať v prospech vytvorenia celosvetového riadenia, ktoré je založené na zásadách európskeho projektu. Ak má byť EÚ vierohodná, potrebuje šíriť svoje hodnoty a svoj integračný model bez arogancie a snahy o hegemóniu. Pokiaľ Únia nebude mať spoločnú víziu ani spoločnú stratégiu pre výzvy a príležitosti v kontexte globalizácie, európski občania sa môžu cítiť vydaní napospas globalizácii a klásť si otázku, či je Európska únia vôbec užitočná.

1.1   „Celoplanetárny právny štát“

Prvým krokom Únie by mala byť ešte väčšia snaha o vytvorenie právneho štátu, ktorý by – bez zbytočnej naivity – zohľadňoval realitu a nešetril silami na dosiahnutie pokroku v oblasti budovania globalizácie s ľudskou tvárou založenej na multilateralizme namiesto na sile, na základných právach jedinca, najmä práve na prácu a dobré pracovné podmienky, na zodpovednom prístupe k prírodnému dedičstvu, na väčšej transparentnosti finančných trhov, vyššej úrovni zdravotnej starostlivosti a zabezpečení dostatku potravy pre všetkých obyvateľov, najmä najzraniteľnejšie skupiny, na kultúrnej a jazykovej rôznorodosti, účasti na vzdelávaní a šírení vedomostí pre všetkých, a to všetkými prostriedkami.

1.2   Ísť príkladom

Ako ďalší krok by EÚ sa mohla a mala usilovať o posilnenie regionálnej integrácie. Zdá sa, že – až na niekoľko málo výnimiek – sa väčšina krajín sveta zapája do rôznych procesov zbližovania, ktoré siahajú od jednoduchej spolupráce v určitej oblasti až po skutočné procesy integrácie porovnateľné s tým, ktorý prebieha v EÚ. Globalizácia by sa dala podstatne jednoduchšie regulovať, pokiaľ by EÚ bola častejšie považovaná za vzor a pokiaľ by viac koherentných združení regiónov, založených na pluralizme, rešpektovaní rôznorodosti a na uplatňovaní konsenzu, zaviedlo dialóg namiesto toho aby sa uchyľovali k použitiu pravidla silnejšieho. Regionálna integrácia je takisto určite jedným z riešení pre najzraniteľnejšie regióny sveta, pre ktoré obmedzenie trhov predstavuje neprekonateľnú nevýhodu a ktoré sa v súčasnosti nevedia samé presadiť.

1.3   Zodpovednejšie a vyrovnanejšie otvorenie obchodu

EHSV sa domnieva, že v oblasti medzinárodných obchodných vzťahov nie je bilaterálny prístup užitočný, pokiaľ nie je doplnený multilaterálnym prístupom v rámci WTO. EHSV je spokojný s pokrokom dosiahnutým v otázkach prístupu na trh, vzájomnosti, boja proti prekážkam v obchodovaní a nezákonným praktikám. EHSV navrhuje začať aj diskusiu o iných aspektoch celosvetového riadenia, ktoré majú vplyv na obchod (najmä sociálne a environmentálne normy). EÚ musí taktiež prispieť k vytvoreniu inkluzívnej stratégie tak, aby všetky rozvojové krajiny, najmä v Afrike, profitovali z procesu globalizácie.

EHSV sa domnieva, že na úrovni EÚ je potrebné správne zhodnotiť vplyv všetkých nových obchodných zmlúv, lepšie využívať ochranné nástroje v oblasti obchodu, predovšetkým na ochranu záujmov výrobcov v EÚ, a podporovať spoločné aktivity na trhoch mimo EÚ. EHSV zastáva názor, že Európsky fond pre prispôsobenie sa globalizácii by sa mal použiť ako strategický nástroj na podporu ľudí a regiónov ovplyvnených globalizáciou a byť doplnený vnútroštátnymi fondmi.

1.4   Zvýšiť tempo integrácie a zároveň zachovať kultúrnu rôznorodosť

Čím súdržnejším, integrovanejším celkom Európa bude, tým viac bude presvedčivejšia, tým viac síl bude mať na nasmerovanie diskusie smerom k multipolárnemu a zodpovednému systému celosvetového riadenia. Globalizácia môže byť v súčasnosti zdrojom príležitostí v rámci procesu európskej integrácie, pretože nás núti zintenzívniť tempo. V súčasnosti sa súperí o to, kto je rýchlejší. Kľúčom k dosiahnutiu úspechu by mohla byť inovácia, univerzálne šírenie vedomostí a demokratizácia. Je najvyšší čas dosiahnuť konečne vytvorenie skutočného vnútorného trhu, sceliť siete vzdelávania a výskumu a začať uplatňovať nové spoločné opatrenia, najmä v oblasti energetiky, životného prostredia a výskumu.

1.5   Organizovaná občianska spoločnosť ako podporovateľ globalizácie s ľudskou tvárou

Samotná Európa musí najskôr upútať svojich občanov a aktívne ich zapojiť do podpory dialógu medzi civilizáciami na celosvetovej úrovni. Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti, jej organizácií a inštitúcií ako EHSV je až doteraz nedostatočne využívaným prostriedkom. Občianska spoločnosť má v otázke globalizácie zvláštny význam, keďže medzinárodné vzťahy sú dnes nie len otázkou jednotlivých štátov, ale aj médií, sociálnych partnerov, podnikov, vedeckých a kultúrnych kruhov, združení a ostatných síl pôsobiacich v občianskej spoločnosti.

2.   Čelenie výzvam globalizácie zvolením prístupu, ktorý je takisto globálny

| 2.1 | Vývoj európskeho projektu bol od začiatku založený na otváraní sa. Postupným odstránením vnútorných prekážok bola EÚ schopná vytvoriť veľký vnútorný trh, modernizovať svoju ekonomiku, rozvinúť svoju infraštruktúru a stať sa jedným z kľúčových aktérov v medzinárodnom obchode. |
| --- | --- |

2.1

Vývoj európskeho projektu bol od začiatku založený na otváraní sa. Postupným odstránením vnútorných prekážok bola EÚ schopná vytvoriť veľký vnútorný trh, modernizovať svoju ekonomiku, rozvinúť svoju infraštruktúru a stať sa jedným z kľúčových aktérov v medzinárodnom obchode.

| 2.2 | Proces európskej integrácie je však omnoho viac než len vnútorný trh. Európska únia stanovila spoločné pravidlá, zaviedla svoj vlastný právny poriadok a riadne súdne konanie, ustanovila Chartu základných práv a zaviedla spoločné politiky. Osobitne by sa mala spomenúť politika hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá je prostriedkom na uplatňovanie zásady solidarity medzi štátmi a regiónmi. Cieľom tejto politiky je zníženie rozdielov v úrovni vývoja, ktoré sa prehĺbili po posledných rozšíreniach EÚ. |
| --- | --- |

2.2

Proces európskej integrácie je však omnoho viac než len vnútorný trh. Európska únia stanovila spoločné pravidlá, zaviedla svoj vlastný právny poriadok a riadne súdne konanie, ustanovila Chartu základných práv a zaviedla spoločné politiky. Osobitne by sa mala spomenúť politika hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá je prostriedkom na uplatňovanie zásady solidarity medzi štátmi a regiónmi. Cieľom tejto politiky je zníženie rozdielov v úrovni vývoja, ktoré sa prehĺbili po posledných rozšíreniach EÚ.

| 2.3 | Dnes sa výzva globalizácie rozvíja v úplne inom kontexte a podmienkach, charakterizovaných okrem iného celosvetovým riadením, ktoré je ešte stále v ranom štádiu; snahami uskutočňovať hegemónny program a rastúcim napätím medzi rozvinutými krajinami a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami. Táto celosvetová nerovnováha predstavuje pre Európsku úniu niečo úplne nové. |
| --- | --- |

2.3

Dnes sa výzva globalizácie rozvíja v úplne inom kontexte a podmienkach, charakterizovaných okrem iného celosvetovým riadením, ktoré je ešte stále v ranom štádiu; snahami uskutočňovať hegemónny program a rastúcim napätím medzi rozvinutými krajinami a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami. Táto celosvetová nerovnováha predstavuje pre Európsku úniu niečo úplne nové.

| 2.4 | Európsky projekt nebol pôvodne v žiadnom prípade „eurocentrický“. Už tvorcovia pôvodných zmlúv si predstavovali, že by Európske spoločenstvá mohli zahŕňať všetkých ľudí z Európy, po ich oslobodení od diktatúr, a že by mohli takisto poskytnúť vzor pre nové svetové usporiadanie založené na právnom štáte, otvorenosti a dôvere. |
| --- | --- |

2.4

Európsky projekt nebol pôvodne v žiadnom prípade „eurocentrický“. Už tvorcovia pôvodných zmlúv si predstavovali, že by Európske spoločenstvá mohli zahŕňať všetkých ľudí z Európy, po ich oslobodení od diktatúr, a že by mohli takisto poskytnúť vzor pre nové svetové usporiadanie založené na právnom štáte, otvorenosti a dôvere.

| 2.5 | Globalizácia má teda mnoho podobného s kladnými účinkami, s ktorými už majú členské štáty EÚ skúsenosti po vzájomnom otvorení svojich trhov, ako je využitie komparatívnych výhod a úspor z rozsahu a možnosti využiť novú dynamiku vývoja a nové trhy. |
| --- | --- |

2.5

Globalizácia má teda mnoho podobného s kladnými účinkami, s ktorými už majú členské štáty EÚ skúsenosti po vzájomnom otvorení svojich trhov, ako je využitie komparatívnych výhod a úspor z rozsahu a možnosti využiť novú dynamiku vývoja a nové trhy.

| 2.6 | Globalizácia však spôsobuje takisto mnoho nových výziev, ktoré si vyžadujú reakciu a často aj mimoriadne komplexné úpravy v súvislosti s mnohými ťažkosťami a asymetrickými podmienkami vo vzťahu k prístupu na trh, únikom mozgov a zachovaním viacjazyčnosti a kultúrnej rôznorodosti, migráciou, extrémne odlišnými pracovnými a výrobnými podmienkami, doteraz nepoznaným stupňom internacionalizácie kapitálu a finančných trhov, čoraz väčším ohrozením sociálnych výdobytkov v rozvinutých krajinách následkom vystavenia celosvetovej hospodárskej súťaži a nakoniec veľkými výzvami v oblasti ochrany životného prostredia, zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.6

Globalizácia však spôsobuje takisto mnoho nových výziev, ktoré si vyžadujú reakciu a často aj mimoriadne komplexné úpravy v súvislosti s mnohými ťažkosťami a asymetrickými podmienkami vo vzťahu k prístupu na trh, únikom mozgov a zachovaním viacjazyčnosti a kultúrnej rôznorodosti, migráciou, extrémne odlišnými pracovnými a výrobnými podmienkami, doteraz nepoznaným stupňom internacionalizácie kapitálu a finančných trhov, čoraz väčším ohrozením sociálnych výdobytkov v rozvinutých krajinách následkom vystavenia celosvetovej hospodárskej súťaži a nakoniec veľkými výzvami v oblasti ochrany životného prostredia, zdravia a bezpečnosti.

| 2.7 | Globalizácia nemá všade rovnaké vplyvy: hoci podporuje hospodársky a sociálny rozvoj v určitej časti sveta, iné oblasti poškodzuje: rozvinuté regióny sa musia vyrovnať s väčšou konkurenciou, a situácia málo rozvinutých krajín sa neustále zhoršuje. |
| --- | --- |

2.7

Globalizácia nemá všade rovnaké vplyvy: hoci podporuje hospodársky a sociálny rozvoj v určitej časti sveta, iné oblasti poškodzuje: rozvinuté regióny sa musia vyrovnať s väčšou konkurenciou, a situácia málo rozvinutých krajín sa neustále zhoršuje.

| 2.8 | Aby v týchto výzvach obstála, EÚ musí preukázať, že dokáže globalizáciu využiť, a nie, že sa ňou necháva viesť. EÚ musí využiť všetky príležitosti, ktoré sa naskytnú, a takisto identifikovať, aký má globalizácia vplyv na regióny, sektory a kategórie obyvateľstva, aby mohla presne stanoviť, spolu s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a inými príslušnými aktérmi občianskej spoločnosti, konkrétne opatrenia, ktoré umožnia úspešne sa potrebnej miere prispôsobiť. |
| --- | --- |

2.8

Aby v týchto výzvach obstála, EÚ musí preukázať, že dokáže globalizáciu využiť, a nie, že sa ňou necháva viesť. EÚ musí využiť všetky príležitosti, ktoré sa naskytnú, a takisto identifikovať, aký má globalizácia vplyv na regióny, sektory a kategórie obyvateľstva, aby mohla presne stanoviť, spolu s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a inými príslušnými aktérmi občianskej spoločnosti, konkrétne opatrenia, ktoré umožnia úspešne sa potrebnej miere prispôsobiť.

| 2.9 | Prístup k výzvam globalizácie nemôže byť iba ekonomický. Veľmi úzko s tým súvisia aj všetky politické, sociálne, environmentálne a takisto kultúrne otázky. Reakcia EÚ musí preto tiež obsiahnuť všetky tieto oblasti, inak hrozí nebezpečenstvo, že jej bude chýbať potrebná sila presvedčenia a presvedčivosti. |
| --- | --- |

2.9

Prístup k výzvam globalizácie nemôže byť iba ekonomický. Veľmi úzko s tým súvisia aj všetky politické, sociálne, environmentálne a takisto kultúrne otázky. Reakcia EÚ musí preto tiež obsiahnuť všetky tieto oblasti, inak hrozí nebezpečenstvo, že jej bude chýbať potrebná sila presvedčenia a presvedčivosti.

| 2.10 | Prístup regionálnej integrácie charakteristický pre Európsku úniu jej umožňuje vyjednávať v mene svojich členských štátov v rámci WTO. Vo svete existujú aj iné príklady regionálnej integrácie, ale nedosiahli štádium porovnateľné s Európou. Okrem toho tieto regionálne zoskupenia, s výnimkou zoskupenia CARICOM, ktoré združuje krajiny karibskej oblasti, nevystupujú v rámci WTO jednotne. Takýto vývoj by však mohol byť pre štruktúrovanejšie a efektívnejšie celosvetové riadenie veľkým prínosom. |
| --- | --- |

2.10

Prístup regionálnej integrácie charakteristický pre Európsku úniu jej umožňuje vyjednávať v mene svojich členských štátov v rámci WTO. Vo svete existujú aj iné príklady regionálnej integrácie, ale nedosiahli štádium porovnateľné s Európou. Okrem toho tieto regionálne zoskupenia, s výnimkou zoskupenia CARICOM, ktoré združuje krajiny karibskej oblasti, nevystupujú v rámci WTO jednotne. Takýto vývoj by však mohol byť pre štruktúrovanejšie a efektívnejšie celosvetové riadenie veľkým prínosom.

| 2.11 | V rámci EÚ sa spôsob vnímania globalizácie líši u rôznych kategórií obyvateľstva a v jednotlivých členských štátoch. Túto rôznorodosť možno chápať ako zdroj obohatenia, ale vzhľadom na skutočnosť, že tempo vývoja a rozsah výziev globalizácie rastie, je v súčasnosti potrebné prijať spoločnú stratégiu a konkrétnymi návrhmi. |
| --- | --- |

2.11

V rámci EÚ sa spôsob vnímania globalizácie líši u rôznych kategórií obyvateľstva a v jednotlivých členských štátoch. Túto rôznorodosť možno chápať ako zdroj obohatenia, ale vzhľadom na skutočnosť, že tempo vývoja a rozsah výziev globalizácie rastie, je v súčasnosti potrebné prijať spoločnú stratégiu a konkrétnymi návrhmi.

3.   Príspevok k vypracovaniu efektívnejších globálnych pravidiel na podporu dosiahnutia „globalizácie s ľudskou tvárou“

| 3.1 | Hodnoty, ktoré tvoria základ európskeho projektu (vrátane rozmanitosti, kolegiality, právneho štátu, subsidiarity a dosiahnutia rovnováhy medzi sociálno-hospodárskymi aspektmi a trvalo udržateľného rozvoja) v súčasnosti už nie sú na medzinárodnej scéne dostatočne rozšírené. |
| --- | --- |

3.1

Hodnoty, ktoré tvoria základ európskeho projektu (vrátane rozmanitosti, kolegiality, právneho štátu, subsidiarity a dosiahnutia rovnováhy medzi sociálno-hospodárskymi aspektmi a trvalo udržateľného rozvoja) v súčasnosti už nie sú na medzinárodnej scéne dostatočne rozšírené.

| 3.2 | Samotné vzťahy vo vnútri štátov nemôžu pokryť celý rozsah fenoménu globalizácie, ktorý zahŕňa okrem iného migračné toky, toky finančných zdrojov, znečistenie, škody na klíme a informačné kanály, najmä internet. Okrem štátov sú nejakým spôsobom zapojené v procese globalizácie nadnárodné podniky, finančné trhy, médiá, vedecká obec, organizovaná občianska spoločnosť a jej inštitúcie, sociálni partneri, MVO a mnoho ďalších aktérov. |
| --- | --- |

3.2

Samotné vzťahy vo vnútri štátov nemôžu pokryť celý rozsah fenoménu globalizácie, ktorý zahŕňa okrem iného migračné toky, toky finančných zdrojov, znečistenie, škody na klíme a informačné kanály, najmä internet. Okrem štátov sú nejakým spôsobom zapojené v procese globalizácie nadnárodné podniky, finančné trhy, médiá, vedecká obec, organizovaná občianska spoločnosť a jej inštitúcie, sociálni partneri, MVO a mnoho ďalších aktérov.

| 3.3 | Je preto nevyhnutné, aby EÚ mala aj naďalej rozhodujúcejšiu úlohu pri podpore celosvetového riadenia, vrátane:






  — | opätovného začatia rokovaní WTO z Dauha s cieľom dosiahnuť väčšie otvorenie obchodu; avšak sprevádzané predpismi na zabezpečenie vyrovnanejšieho a spravodlivejšieho obchodu, |
| --- | --- | --- |

3.3

Je preto nevyhnutné, aby EÚ mala aj naďalej rozhodujúcejšiu úlohu pri podpore celosvetového riadenia, vrátane:

—

opätovného začatia rokovaní WTO z Dauha s cieľom dosiahnuť väčšie otvorenie obchodu; avšak sprevádzané predpismi na zabezpečenie vyrovnanejšieho a spravodlivejšieho obchodu,

| — | vytvorenie a účinné uplatňovanie iných celosvetových predpisov, ako sú dohovory ILO (o pracovnom práve), dohovory UNESCO o kultúrnych otázkach (rozmanitosť), Kjótsky protokol o životnom prostredí, rozhodnutia Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA) týkajúce sa energetických otázok, dohovory WIPO o duševnom vlastníctve, ustanovenia WHO o zdraví, UNIDO v oblasti priemyselnej spolupráce a iné, |
| --- | --- |

—

vytvorenie a účinné uplatňovanie iných celosvetových predpisov, ako sú dohovory ILO (o pracovnom práve), dohovory UNESCO o kultúrnych otázkach (rozmanitosť), Kjótsky protokol o životnom prostredí, rozhodnutia Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA) týkajúce sa energetických otázok, dohovory WIPO o duševnom vlastníctve, ustanovenia WHO o zdraví, UNIDO v oblasti priemyselnej spolupráce a iné,

| — | koordinácia medzi rozličnými nástrojmi celosvetového riadenia, pod záštitou OSN, s cieľom zriadiť niečo ako „usmernenia“ právneho štátu, vrátane mechanizmov regulácie a jurisdikcie založených na rešpektovaní pluralizmu. |
| --- | --- |

—

koordinácia medzi rozličnými nástrojmi celosvetového riadenia, pod záštitou OSN, s cieľom zriadiť niečo ako „usmernenia“ právneho štátu, vrátane mechanizmov regulácie a jurisdikcie založených na rešpektovaní pluralizmu.

| 3.4 | Vzhľadom na tieto ciele je potrebné prijať nasledujúce opatrenia, najmä na úrovni pravidiel medzinárodného obchodu:






  — | dokončiť dohodu WTO o uľahčení obchodu, s cieľom stanoviť normy v oblasti colných predpisov a postupov, zjednodušenia a uľahčenia postupov – najmä vytvorenia systému jedného kontaktného miesta („single window“), podpory účinných, transparentných pravidiel a používania IT nástrojov, |
| --- | --- | --- |

3.4

Vzhľadom na tieto ciele je potrebné prijať nasledujúce opatrenia, najmä na úrovni pravidiel medzinárodného obchodu:

—

dokončiť dohodu WTO o uľahčení obchodu, s cieľom stanoviť normy v oblasti colných predpisov a postupov, zjednodušenia a uľahčenia postupov – najmä vytvorenia systému jedného kontaktného miesta („single window“), podpory účinných, transparentných pravidiel a používania IT nástrojov,

| — | zintenzívniť prijatie, implementáciu a rešpektovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a dohôd SPS v rámci WTO (bezpečnosť potravín, zdravie zvierat a zachovanie rastlín), ako aj ochranu a zabezpečenie dobrých životných podmienok zvierat, |
| --- | --- |

—

zintenzívniť prijatie, implementáciu a rešpektovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a dohôd SPS v rámci WTO (bezpečnosť potravín, zdravie zvierat a zachovanie rastlín), ako aj ochranu a zabezpečenie dobrých životných podmienok zvierat,

| — | účinnejšie bojovať proti pirátstvu a falšovaniu, ktoré spôsobujú značnú a neustále väčšiu škodu európskej výrobe, prijatím viacerých opatrení, najmä vypracovaním ozajstnej stratégie na účinnú ochranu práv duševného vlastníctva prostredníctvom dohody TRIPS, |
| --- | --- |

—

účinnejšie bojovať proti pirátstvu a falšovaniu, ktoré spôsobujú značnú a neustále väčšiu škodu európskej výrobe, prijatím viacerých opatrení, najmä vypracovaním ozajstnej stratégie na účinnú ochranu práv duševného vlastníctva prostredníctvom dohody TRIPS,

| — | spojiť pokrok v obchodných rokovaniach s dodržiavaním sociálnych, etických a environmentálnych noriem, |
| --- | --- |

—

spojiť pokrok v obchodných rokovaniach s dodržiavaním sociálnych, etických a environmentálnych noriem,

| — | prispieť k rozvoju kapacít rozvíjajúcich sa ekonomík (najmä Číny a Indie) a rozvojových krajín v uvedených oblastiach. |
| --- | --- |

—

prispieť k rozvoju kapacít rozvíjajúcich sa ekonomík (najmä Číny a Indie) a rozvojových krajín v uvedených oblastiach.

3.5   Iné predpisy

| 3.5.1 | Aj keby sa zaznamenal značný pokrok vo všetkých týchto obchodných otázkach, tento pokrok by sám osebe nepostačoval na to, aby sa zabezpečili požadované podmienky pre skutočný „trvalo udržateľný rozvoj“, teda cieľ, ktorý bol výslovne uznaný WTO v programe stanovenom v Dauhá. Ak sa chceme priblížiť k takémuto cieľu, budú potrebné ďalšie predpisy, pri zavádzaní ktorých môže Európska únia takisto predstavovať hnaciu silu. Tieto predpisy sa týkajú v prvom rade otázok životného prostredia, bezpečnosti, základných práv, pracovných podmienok a kultúrnej rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.5.1

Aj keby sa zaznamenal značný pokrok vo všetkých týchto obchodných otázkach, tento pokrok by sám osebe nepostačoval na to, aby sa zabezpečili požadované podmienky pre skutočný „trvalo udržateľný rozvoj“, teda cieľ, ktorý bol výslovne uznaný WTO v programe stanovenom v Dauhá. Ak sa chceme priblížiť k takémuto cieľu, budú potrebné ďalšie predpisy, pri zavádzaní ktorých môže Európska únia takisto predstavovať hnaciu silu. Tieto predpisy sa týkajú v prvom rade otázok životného prostredia, bezpečnosti, základných práv, pracovných podmienok a kultúrnej rozmanitosti.

| 3.5.2 | Ochrana životného prostredia je základnou požiadavkou vzhľadom na rastúce hrozby, ktorým musíme čeliť (potreba ochraňovať životné prostredie a biologické druhy, bojovať proti skleníkovému efektu a znečisteniu atď.). Táto výzva, ktorá už sama presahuje hranice, je nerozlučne spojená so samotným pojmom globalizácie. Mala by sa stať integrálnou súčasťou obchodných rokovaní a byť zohľadnená v rozličných rokovaniach ako téma prechádzajúca všetkými oblasťami. Táto požiadavka by mala byť pre Európsku únia hlavnou prioritou, a to:






  — | prevzatím iniciatívy s cieľom obnoviť dohody z Kjóta o znížení emisie skleníkových plynov, s cieľom zapojiť každú krajinu na planéte do týchto dohôd s cieľom obmedziť globálne otepľovanie (správa medzivládnej skupiny expertov o klimatických zmenách (GIEC), vytvorená na medzinárodnej úrovni, schválila ciele EÚ): |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Ochrana životného prostredia je základnou požiadavkou vzhľadom na rastúce hrozby, ktorým musíme čeliť (potreba ochraňovať životné prostredie a biologické druhy, bojovať proti skleníkovému efektu a znečisteniu atď.). Táto výzva, ktorá už sama presahuje hranice, je nerozlučne spojená so samotným pojmom globalizácie. Mala by sa stať integrálnou súčasťou obchodných rokovaní a byť zohľadnená v rozličných rokovaniach ako téma prechádzajúca všetkými oblasťami. Táto požiadavka by mala byť pre Európsku únia hlavnou prioritou, a to:

—

prevzatím iniciatívy s cieľom obnoviť dohody z Kjóta o znížení emisie skleníkových plynov, s cieľom zapojiť každú krajinu na planéte do týchto dohôd s cieľom obmedziť globálne otepľovanie (správa medzivládnej skupiny expertov o klimatických zmenách (GIEC), vytvorená na medzinárodnej úrovni, schválila ciele EÚ):

| — | vyvinutím – aj spoločnými silami – výskumného úsilia a snahy o zdokonalenie environmentálnych technológií, prostredníctvom ktorých by sa na pozadí globálnych požiadaviek sprístupnila špičková expertíza v oblasti procesov, produktov a služieb, vrátane veľkej škály rôznych oblastí (napr. poľnohospodárstvo a vidiek, voda a energia, priemysel a recyklácia, ubytovanie a urbanizmus atď.). |
| --- | --- |

—

vyvinutím – aj spoločnými silami – výskumného úsilia a snahy o zdokonalenie environmentálnych technológií, prostredníctvom ktorých by sa na pozadí globálnych požiadaviek sprístupnila špičková expertíza v oblasti procesov, produktov a služieb, vrátane veľkej škály rôznych oblastí (napr. poľnohospodárstvo a vidiek, voda a energia, priemysel a recyklácia, ubytovanie a urbanizmus atď.).

| 3.5.3 | Bezpečnostné požiadavky takisto nadobudli zvýšený a mnohoraký význam. Preto môžeme napríklad uviesť ochranu zdravia, medziiným, pred pandémiami, opatrenia na boj proti zločinu, nukleárny monitoring, ochranu výmen IT údajov a bezpečnosť výrobkov, najmä kvalitu potravín. Globalizácia v žiadnom prípade nesmie byť spojená s dodatočnou neistotou. Treba preto navrhnúť účinné pravidlá na zabezpečenie zvýšenej bezpečnosti v oblasti rozvoja obchodu, ako aj základných úloh štátov a životných podmienok. Pokrok v týchto oblastiach musí ísť ruka v ruke so zlepšeniami v praxi, a to najmä v riadení, opatreniach na boj proti korupcii a hrozbám každého druhu. |
| --- | --- |

3.5.3

Bezpečnostné požiadavky takisto nadobudli zvýšený a mnohoraký význam. Preto môžeme napríklad uviesť ochranu zdravia, medziiným, pred pandémiami, opatrenia na boj proti zločinu, nukleárny monitoring, ochranu výmen IT údajov a bezpečnosť výrobkov, najmä kvalitu potravín. Globalizácia v žiadnom prípade nesmie byť spojená s dodatočnou neistotou. Treba preto navrhnúť účinné pravidlá na zabezpečenie zvýšenej bezpečnosti v oblasti rozvoja obchodu, ako aj základných úloh štátov a životných podmienok. Pokrok v týchto oblastiach musí ísť ruka v ruke so zlepšeniami v praxi, a to najmä v riadení, opatreniach na boj proti korupcii a hrozbám každého druhu.

| 3.5.4 | Sociálna dimenzia globalizácie a najmä normy pracovného práva založené na dohovoroch ILO sa musia účinne implementovať na celom svete. Využitím pojmov „dôstojné pracovné podmienky“ a takisto „spravodlivý a vyrovnaný obchod“, môže EÚ v spolupráci s ILO vypracovať súbor základných hodnôt a príkladov osvedčených postupov. V súčasnosti je potrebné riešiť otázku účinného uplatňovania dohovorov ILO (1), ktoré by prípadne mohlo viesť až k vytvoreniu príslušných súdov. |
| --- | --- |

3.5.4

Sociálna dimenzia globalizácie a najmä normy pracovného práva založené na dohovoroch ILO sa musia účinne implementovať na celom svete. Využitím pojmov „dôstojné pracovné podmienky“ a takisto „spravodlivý a vyrovnaný obchod“, môže EÚ v spolupráci s ILO vypracovať súbor základných hodnôt a príkladov osvedčených postupov. V súčasnosti je potrebné riešiť otázku účinného uplatňovania dohovorov ILO (1), ktoré by prípadne mohlo viesť až k vytvoreniu príslušných súdov.

| 3.5.5 | V rozvojových krajinách začali mimovládni aktéri, podniky a sociálni partneri početné sľubné sociálne iniciatívy. Ako príklad môžeme uviesť opatrenia mnohých európskych podnikov, ktoré sú založené na hlavných usmerneniach v rámci OECD a sociálnych normách ILO. Zvlášť je potrebné spomenúť iniciatívy neštátnych aktérov v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, zdravia a pracovných a životných podmienok, aj v rámci regionálneho sociálneho dialógu presahujúceho hranice jednotlivých štátov. Podpora, ktorú EÚ prejavuje týmto iniciatívam, najmä v krajinách AKT, by mala byť posilnená. Pomoc Európskej únie by tiež mala byť prispôsobená programom, ktoré aktívne zapájajú aktérov občianskej spoločnosti, a to vrátane a najmä na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.5

V rozvojových krajinách začali mimovládni aktéri, podniky a sociálni partneri početné sľubné sociálne iniciatívy. Ako príklad môžeme uviesť opatrenia mnohých európskych podnikov, ktoré sú založené na hlavných usmerneniach v rámci OECD a sociálnych normách ILO. Zvlášť je potrebné spomenúť iniciatívy neštátnych aktérov v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, zdravia a pracovných a životných podmienok, aj v rámci regionálneho sociálneho dialógu presahujúceho hranice jednotlivých štátov. Podpora, ktorú EÚ prejavuje týmto iniciatívam, najmä v krajinách AKT, by mala byť posilnená. Pomoc Európskej únie by tiež mala byť prispôsobená programom, ktoré aktívne zapájajú aktérov občianskej spoločnosti, a to vrátane a najmä na regionálnej úrovni.

| 3.5.6 | Vzhľadom na zvyšujúcu sa internacionalizáciu finančných trhov musí mať EÚ schopnosť reagovať jednohlasne, len tak môže byť MMF skutočným nástrojom stabilizácie. Krajiny eurozóny sa musia dohodnúť na zjednotení svojho členstva v MMF, čo posilní postavenie Európy. Súčasne s tým musí EÚ podporovať, na základe príkladu dohovoru OECD, celosvetové riadenie boja proti praniu špinavých peňazí a podvodom. |
| --- | --- |

3.5.6

Vzhľadom na zvyšujúcu sa internacionalizáciu finančných trhov musí mať EÚ schopnosť reagovať jednohlasne, len tak môže byť MMF skutočným nástrojom stabilizácie. Krajiny eurozóny sa musia dohodnúť na zjednotení svojho členstva v MMF, čo posilní postavenie Európy. Súčasne s tým musí EÚ podporovať, na základe príkladu dohovoru OECD, celosvetové riadenie boja proti praniu špinavých peňazí a podvodom.

| 3.5.7 | S cieľom zaviesť systém celosvetového riadenia v záujme ľudí sú otázky vzdelávania a výmeny vedomostí veľmi dôležité. Je potrebné rozvíjať projekty UNESCO a podporovať siete na výmenu odborných poznatkov a vedomostí medzi čo najväčším počtom príjemcov a zároveň zohľadniť potrebu dodržať pluralizmus a konať v rámci interkultúrneho dialógu. V prístupe EÚ týkajúcom sa zlepšenia celosvetového riadenia by sa preto mali zobrať do úvahy otázky kultúrnej rozmanitosti a viacjazyčnosti, ktoré, hoci sú kľúčovými aspektmi EÚ, sú v súčasnosti ohrozené. |
| --- | --- |

3.5.7

S cieľom zaviesť systém celosvetového riadenia v záujme ľudí sú otázky vzdelávania a výmeny vedomostí veľmi dôležité. Je potrebné rozvíjať projekty UNESCO a podporovať siete na výmenu odborných poznatkov a vedomostí medzi čo najväčším počtom príjemcov a zároveň zohľadniť potrebu dodržať pluralizmus a konať v rámci interkultúrneho dialógu. V prístupe EÚ týkajúcom sa zlepšenia celosvetového riadenia by sa preto mali zobrať do úvahy otázky kultúrnej rozmanitosti a viacjazyčnosti, ktoré, hoci sú kľúčovými aspektmi EÚ, sú v súčasnosti ohrozené.

| 3.5.8 | V oblasti základných práv musí EÚ reagovať spoločnými silami, aby pri rešpektovaní rozdielnosti kultúr dosiahla efektívnejšie uplatňovanie ustanovení Dohovoru o ľudských právach Spojených Národov a posilnenie úlohy Medzinárodného trestného tribunálu. |
| --- | --- |

3.5.8

V oblasti základných práv musí EÚ reagovať spoločnými silami, aby pri rešpektovaní rozdielnosti kultúr dosiahla efektívnejšie uplatňovanie ustanovení Dohovoru o ľudských právach Spojených Národov a posilnenie úlohy Medzinárodného trestného tribunálu.

3.6   Jedinečnosť príspevku EÚ

| 3.6.1 | S cieľom posilniť celosvetové riadenie by EÚ mohla takisto využiť svoje skúsenosti v nasledujúcich oblastiach, ktoré by mohli poslúžiť ako kľúč k čo najširšiemu prijatiu celosvetového riadenia:






  — | zásada subsidiarity, ktorá umožňuje delegovať zodpovednosť na príslušnú úroveň, a týmto dáva členským štátom, regiónom a takisto aktérom občianskej spoločnosti skutočný priestor, |
| --- | --- | --- |

3.6.1

S cieľom posilniť celosvetové riadenie by EÚ mohla takisto využiť svoje skúsenosti v nasledujúcich oblastiach, ktoré by mohli poslúžiť ako kľúč k čo najširšiemu prijatiu celosvetového riadenia:

—

zásada subsidiarity, ktorá umožňuje delegovať zodpovednosť na príslušnú úroveň, a týmto dáva členským štátom, regiónom a takisto aktérom občianskej spoločnosti skutočný priestor,

| — | prax v komplexnom riadení, ktorá zahŕňa uplatňovanie postupov rôznou rýchlosťou a vyžaduje rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

prax v komplexnom riadení, ktorá zahŕňa uplatňovanie postupov rôznou rýchlosťou a vyžaduje rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti,

| — | konzultácia s hospodárskymi a sociálnymi aktérmi, pokiaľ ide o rozhodovací proces a ich účasť na tomto procese. |
| --- | --- |

—

konzultácia s hospodárskymi a sociálnymi aktérmi, pokiaľ ide o rozhodovací proces a ich účasť na tomto procese.

| 3.6.2 | Európska únia musí v politických, hospodárskych a obchodných vzťahoch so svojimi partnermi uprednostňovať, tak, ako to už robí v prípade krajín AKT, pri každej vhodnej príležitosti regionálny prístup. Takýto rozvoj vzájomných vzťahov medzi Európskou úniou a inými regionálnymi entitami charakterizované pozitívnou súťažou a otvorenosťou, by bol prínosom pre všetky zúčastnené strany a rozhodujúcim spôsobom by prispel k úplnosti a posilneniu multilaterálneho rámca WTO. |
| --- | --- |

3.6.2

Európska únia musí v politických, hospodárskych a obchodných vzťahoch so svojimi partnermi uprednostňovať, tak, ako to už robí v prípade krajín AKT, pri každej vhodnej príležitosti regionálny prístup. Takýto rozvoj vzájomných vzťahov medzi Európskou úniou a inými regionálnymi entitami charakterizované pozitívnou súťažou a otvorenosťou, by bol prínosom pre všetky zúčastnené strany a rozhodujúcim spôsobom by prispel k úplnosti a posilneniu multilaterálneho rámca WTO.

4.   Vytvorenie spoločnej stratégie EÚ v oblasti medzinárodného obchodu

4.1   Multilateralizmus alebo bilateralizmus?

Tento prístup je načrtnutý v oznámení Komisie zo 4. októbra 2006 s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia.

| 4.1.1 | Ťažkosti, s ktorými sa WTO stretla pri postupovaní v agende z Dauha a samotné obmedzenia tejto agendy musia podnecovať EÚ, aby začala nové iniciatívy. Európsky hospodársky a sociálny výbor preto uvítal skutočnosť, že Európska komisia vo svojom oznámení z októbra 2006 odporúča, aby bola prijatá nová obchodná stratégia, založená na bilaterálnom aj multilaterálnom prístupe. |
| --- | --- |

4.1.1

Ťažkosti, s ktorými sa WTO stretla pri postupovaní v agende z Dauha a samotné obmedzenia tejto agendy musia podnecovať EÚ, aby začala nové iniciatívy. Európsky hospodársky a sociálny výbor preto uvítal skutočnosť, že Európska komisia vo svojom oznámení z októbra 2006 odporúča, aby bola prijatá nová obchodná stratégia, založená na bilaterálnom aj multilaterálnom prístupe.

| 4.1.2 | Multilaterálny prístup k riešeniu problémov spojených s globalizáciou je napokon najžiaducejším prístupom, pretože ponúka najlepšie záruky na dosiahnutie vyrovnaných a trvalo udržateľných výsledkov. EHSV preto súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o opätovné potvrdenie podpory pre vnútorné hodnoty multilateralizmu a WTO. Naďalej je cieľom úspešne skončiť prácu na agende z Dauha ako súčasti celkového rámca, zaviazaním všetkých účastníckych štátov, aby rešpektovali spoločné pravidlá. |
| --- | --- |

4.1.2

Multilaterálny prístup k riešeniu problémov spojených s globalizáciou je napokon najžiaducejším prístupom, pretože ponúka najlepšie záruky na dosiahnutie vyrovnaných a trvalo udržateľných výsledkov. EHSV preto súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o opätovné potvrdenie podpory pre vnútorné hodnoty multilateralizmu a WTO. Naďalej je cieľom úspešne skončiť prácu na agende z Dauha ako súčasti celkového rámca, zaviazaním všetkých účastníckych štátov, aby rešpektovali spoločné pravidlá.

| 4.1.3 | EHSV zdôrazňuje potrebu vhodne posúdiť návrhy predložené Komisiou. Vzhľadom na pretrvávajúce ťažkosti, ktoré sa preukázali počas rokovaní v rámci WTO, je Komisia toho názoru, že EÚ by mala aktívnejšie preskúmať iné doplňujúce prístupy, vrátane bilaterálnych. Možnosťou by bolo prehĺbenie diskusií s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami, ktoré majú vysoké tempo rastu (Čína, India, ASEAN, Mercosur a štáty Perzského zálivu), ale takisto posilniť strategické väzby so susednými hospodárstvami (Rusko, Ukrajina, Moldavsko a štáty Stredozemného mora) a úspešne modernizovať naše vzťahy so štátmi AKT (Afrika, Karibik, Tichomorie) prostredníctvom regionálnych dohôd o hospodárskom partnerstve, o ktorých sa momentálne rokuje. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV zdôrazňuje potrebu vhodne posúdiť návrhy predložené Komisiou. Vzhľadom na pretrvávajúce ťažkosti, ktoré sa preukázali počas rokovaní v rámci WTO, je Komisia toho názoru, že EÚ by mala aktívnejšie preskúmať iné doplňujúce prístupy, vrátane bilaterálnych. Možnosťou by bolo prehĺbenie diskusií s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami, ktoré majú vysoké tempo rastu (Čína, India, ASEAN, Mercosur a štáty Perzského zálivu), ale takisto posilniť strategické väzby so susednými hospodárstvami (Rusko, Ukrajina, Moldavsko a štáty Stredozemného mora) a úspešne modernizovať naše vzťahy so štátmi AKT (Afrika, Karibik, Tichomorie) prostredníctvom regionálnych dohôd o hospodárskom partnerstve, o ktorých sa momentálne rokuje.

| 4.1.4 | EHSV poukazuje na to, že reorganizácia medzinárodnej stratégie EÚ, založená na bilaterálnych prístupoch, nemôže zaujať miesto multilaterálneho prístupu, ktorý musí zostať základným cieľom, keďže takýto prístup je v súlade s európskymi hodnotami. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV poukazuje na to, že reorganizácia medzinárodnej stratégie EÚ, založená na bilaterálnych prístupoch, nemôže zaujať miesto multilaterálneho prístupu, ktorý musí zostať základným cieľom, keďže takýto prístup je v súlade s európskymi hodnotami.

| 4.1.5 | Je potrebné zabezpečiť nielen to, aby boli prístupy v súlade so záväzkami WTO, čo je požiadavkou, ktorú plným právo zdôrazňuje Komisia, ale taktiež:






  — | nemariť príležitosti pokročiť v multilaterálnych rokovaniach, |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Je potrebné zabezpečiť nielen to, aby boli prístupy v súlade so záväzkami WTO, čo je požiadavkou, ktorú plným právo zdôrazňuje Komisia, ale taktiež:

—

nemariť príležitosti pokročiť v multilaterálnych rokovaniach,

| — | radšej v konečnom dôsledku uľahčiť uvedené rokovania, prostredníctvom hlbších diskusií a zblíženia pozícií vyplývajúcich z bilaterálnych prístupov. |
| --- | --- |

—

radšej v konečnom dôsledku uľahčiť uvedené rokovania, prostredníctvom hlbších diskusií a zblíženia pozícií vyplývajúcich z bilaterálnych prístupov.

| 4.1.6 | Každý bilaterálny prístup prijatý EÚ by sa mal obmedziť na poskytovanie podpory pre multilaterálny prístup, s cieľom:






  — | pripraviť pôdu pre multilaterálne rokovania, medziiným prostredníctvom zdôraznenia najdôležitejších otázok pre EÚ (nevyriešené otázky z Dauha, obchodné praktiky, opatrenia na boj proti falšovaniu, verejné zákazky atď.), alebo |
| --- | --- | --- |

4.1.6

Každý bilaterálny prístup prijatý EÚ by sa mal obmedziť na poskytovanie podpory pre multilaterálny prístup, s cieľom:

—

pripraviť pôdu pre multilaterálne rokovania, medziiným prostredníctvom zdôraznenia najdôležitejších otázok pre EÚ (nevyriešené otázky z Dauha, obchodné praktiky, opatrenia na boj proti falšovaniu, verejné zákazky atď.), alebo

| — | urobiť pokrok prostredníctvom bilaterálnych diskusií v iných oblastiach celosvetového riadenia: politike, sociálnych veciach, otázkach životného prostredia, kultúrnej politiky, energetiky. |
| --- | --- |

—

urobiť pokrok prostredníctvom bilaterálnych diskusií v iných oblastiach celosvetového riadenia: politike, sociálnych veciach, otázkach životného prostredia, kultúrnej politiky, energetiky.

| 4.1.7 | Stále je potrebných mnoho objasnení a úprav, najmä v súvislosti s vykonávacími postupmi týkajúcimi sa kritérií, ktoré sa majú uplatňovať a s opatreniami, ktoré treba uplatňovať voči mnohým krajinám, najmä Číne, Kórey, Indii a takisto Rusku. |
| --- | --- |

4.1.7

Stále je potrebných mnoho objasnení a úprav, najmä v súvislosti s vykonávacími postupmi týkajúcimi sa kritérií, ktoré sa majú uplatňovať a s opatreniami, ktoré treba uplatňovať voči mnohým krajinám, najmä Číne, Kórey, Indii a takisto Rusku.

4.2   Zlepšenie vzťahov so susednými štátmi a osobitné vzťahy

| 4.2.1 | Osobitná pozornosť by sa mala venovať susedným krajinám EÚ (najmä Rusku, Ukrajine, Bielorusku, Moldavsku a štátom Stredomoria) prostredníctvom osobitných partnerstiev v rámci koherentnej susedskej stratégie a stratégie na podporu spoločenstiev založených na spoločných záujmoch. |
| --- | --- |

4.2.1

Osobitná pozornosť by sa mala venovať susedným krajinám EÚ (najmä Rusku, Ukrajine, Bielorusku, Moldavsku a štátom Stredomoria) prostredníctvom osobitných partnerstiev v rámci koherentnej susedskej stratégie a stratégie na podporu spoločenstiev založených na spoločných záujmoch.

| 4.2.2 | V rámci transatlantického dialógu by EÚ a USA mali zvýšiť svoje úsilie, aby si vzájomne priblížili svoje vízie globalizácie a vytvorili stabilné podmienky spolupráce a obchodovania. |
| --- | --- |

4.2.2

V rámci transatlantického dialógu by EÚ a USA mali zvýšiť svoje úsilie, aby si vzájomne priblížili svoje vízie globalizácie a vytvorili stabilné podmienky spolupráce a obchodovania.

| 4.2.3 | EÚ bude musieť takisto pokračovať v podpore rozvoja regionálnej integrácie na iných svetadieloch (napríklad štáty AKT, Mercosur, ASEAN atď.) prostredníctvom bilaterálnych kontaktov, čo by umožnilo zlepšiť štruktúru a rovnováhu celosvetového obchodu a uľahčiť pokrok v rámci WTO. Odhliadnuc od skutočnej originality tohto projektu, skúsenosť získaná integráciou v EÚ by mala naďalej inšpirovať a podporovať iné regionálne zblíženia, čo predstavuje základnú črtu každej trvalo udržateľnej a štruktúrovanej globalizácie. Tento prístup sa zdá byť vhodným najmä v prípade rozvojových krajín, ako napríklad krajín AKT. Rokovania o dohodách o partnerstve (DHP) musia byť prevádzané podporou procesu regionálnej integrácie, ktorý je bezpochyby hlavným faktorom, ktorý zabráni tomu, aby sa krajina stala obeťou globalizácie. Ako kladný príklad, ktorý má v tejto oblasti skutočne veľký význam a z ktorého sa dá čerpať nádej, môže poslúžiť CARICOM. V tejto oblasti musí EÚ podporovať vytváranie dostatočných administratívnych kapacít pre regionálnu integráciu aj združovanie aktérov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.2.3

EÚ bude musieť takisto pokračovať v podpore rozvoja regionálnej integrácie na iných svetadieloch (napríklad štáty AKT, Mercosur, ASEAN atď.) prostredníctvom bilaterálnych kontaktov, čo by umožnilo zlepšiť štruktúru a rovnováhu celosvetového obchodu a uľahčiť pokrok v rámci WTO. Odhliadnuc od skutočnej originality tohto projektu, skúsenosť získaná integráciou v EÚ by mala naďalej inšpirovať a podporovať iné regionálne zblíženia, čo predstavuje základnú črtu každej trvalo udržateľnej a štruktúrovanej globalizácie. Tento prístup sa zdá byť vhodným najmä v prípade rozvojových krajín, ako napríklad krajín AKT. Rokovania o dohodách o partnerstve (DHP) musia byť prevádzané podporou procesu regionálnej integrácie, ktorý je bezpochyby hlavným faktorom, ktorý zabráni tomu, aby sa krajina stala obeťou globalizácie. Ako kladný príklad, ktorý má v tejto oblasti skutočne veľký význam a z ktorého sa dá čerpať nádej, môže poslúžiť CARICOM. V tejto oblasti musí EÚ podporovať vytváranie dostatočných administratívnych kapacít pre regionálnu integráciu aj združovanie aktérov občianskej spoločnosti.

| 4.2.4 | Môžeme sa takisto snažiť učiť sa z príkladov dobrých aj zlých postupov iných krajín alebo regionálnych celkov. EÚ by mala pokračovať v podpore a v zvýhodňovaní regionálnych celkov, ktoré napriek skutočnosti, že sa rozvíjajú iným tempom a sledujú iné ciele, majú podobnú cestu ako ona: napríklad Mercosur a ASEAN. |
| --- | --- |

4.2.4

Môžeme sa takisto snažiť učiť sa z príkladov dobrých aj zlých postupov iných krajín alebo regionálnych celkov. EÚ by mala pokračovať v podpore a v zvýhodňovaní regionálnych celkov, ktoré napriek skutočnosti, že sa rozvíjajú iným tempom a sledujú iné ciele, majú podobnú cestu ako ona: napríklad Mercosur a ASEAN.

| 4.2.5 | Pri podpore takéhoto bilaterálneho prístupu nemožno podceňovať úlohu a prácu aktérov občianskej spoločnosti. Zapojenie EHSV do dialógu občianskej spoločnosti, ktorý zaviedla Komisia na monitorovanie rokovaní v rámci WTO a aktivity, ktoré výbor podnikol prostredníctvom rôznych štruktúr, ktoré vytvoril, majú teda veľký strategický význam a by mali sa väčšmi oceňovať a propagovať. |
| --- | --- |

4.2.5

Pri podpore takéhoto bilaterálneho prístupu nemožno podceňovať úlohu a prácu aktérov občianskej spoločnosti. Zapojenie EHSV do dialógu občianskej spoločnosti, ktorý zaviedla Komisia na monitorovanie rokovaní v rámci WTO a aktivity, ktoré výbor podnikol prostredníctvom rôznych štruktúr, ktoré vytvoril, majú teda veľký strategický význam a by mali sa väčšmi oceňovať a propagovať.

4.3   Zodpovednejšia liberalizácia obchodu

| 4.3.1 | Je takisto potrebné zabezpečiť, aby hodnotenia vplyvu výhod, obmedzení a ústupkov zahrnutých v každej dohode náležite zohľadňovali jej hospodárske a sociálne dôsledky, najmä v sektorovej rovine (vrátane vplyvu na poľnohospodárstvo a odvetvia priemyslu s vysokým podielom manuálnej práce). Do vypracúvania týchto analýz, ktoré by sa realizovali z iniciatívy Európskej komisie pri každom novom rokovaní, by sa mali väčšmi zapojiť miestni odborníci a zástupcovia občianskej spoločnosti. Je takisto potrebné podrobnejšie definovať stratégiu riadenia rizika, ktorou sa Komisia zaoberala vo svojom oznámení. |
| --- | --- |

4.3.1

Je takisto potrebné zabezpečiť, aby hodnotenia vplyvu výhod, obmedzení a ústupkov zahrnutých v každej dohode náležite zohľadňovali jej hospodárske a sociálne dôsledky, najmä v sektorovej rovine (vrátane vplyvu na poľnohospodárstvo a odvetvia priemyslu s vysokým podielom manuálnej práce). Do vypracúvania týchto analýz, ktoré by sa realizovali z iniciatívy Európskej komisie pri každom novom rokovaní, by sa mali väčšmi zapojiť miestni odborníci a zástupcovia občianskej spoločnosti. Je takisto potrebné podrobnejšie definovať stratégiu riadenia rizika, ktorou sa Komisia zaoberala vo svojom oznámení.

| 4.3.2 | Výbor vyjadril svoju podporu Európskemu fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF). Zastáva názor, že EGF by sa mal použiť ako strategický nástroj na podporu ľudí a regiónov ovplyvnených globalizáciou. Hoci EGF len dopĺňa vnútroštátne finančné zdroje, je nevyhnutné, aby bola jeho úloha viditeľná a aby mal požadovanú kritickú finančnú kapacitu. EHSV je toho názoru, že EGF by mal byť riadený tripartitným výborom s účasťou sociálnych partnerov, ako je to v prípade Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

4.3.2

Výbor vyjadril svoju podporu Európskemu fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF). Zastáva názor, že EGF by sa mal použiť ako strategický nástroj na podporu ľudí a regiónov ovplyvnených globalizáciou. Hoci EGF len dopĺňa vnútroštátne finančné zdroje, je nevyhnutné, aby bola jeho úloha viditeľná a aby mal požadovanú kritickú finančnú kapacitu. EHSV je toho názoru, že EGF by mal byť riadený tripartitným výborom s účasťou sociálnych partnerov, ako je to v prípade Európskeho sociálneho fondu.

| 4.3.3 | V tomto kontexte treba venovať osobitnú pozornosť poľnohospodárskemu sektoru. Okrem súčasnej poľnohospodárskej výroby treba zobrať takisto do úvahy poľnohospodársko-priemyselné výrobky, ktoré zodpovedajú 14 % pridanej hodnoty EÚ a vďaka ktorým existujú štyri milióny pracovných miest. S cieľom umožniť dosiahnutie dohody v rámci WTO, SPP postúpila od roku 2003 radikálnu reformu, čo znamenalo značné straty pre príslušné profesie. Preto bude musieť budúca dohoda WTO zabezpečiť reciprocitu prístupu na trh a ekvivalentné a podstatné zníženie dotácií vyplácaných americkým výrobcom. |
| --- | --- |

4.3.3

V tomto kontexte treba venovať osobitnú pozornosť poľnohospodárskemu sektoru. Okrem súčasnej poľnohospodárskej výroby treba zobrať takisto do úvahy poľnohospodársko-priemyselné výrobky, ktoré zodpovedajú 14 % pridanej hodnoty EÚ a vďaka ktorým existujú štyri milióny pracovných miest. S cieľom umožniť dosiahnutie dohody v rámci WTO, SPP postúpila od roku 2003 radikálnu reformu, čo znamenalo značné straty pre príslušné profesie. Preto bude musieť budúca dohoda WTO zabezpečiť reciprocitu prístupu na trh a ekvivalentné a podstatné zníženie dotácií vyplácaných americkým výrobcom.

4.4   Spoločné akcie na trhoch mimo EÚ

| 4.4.1 | Členské štáty EÚ by mali viac prihliadať na ciele skutočnej spoločnej stratégie, so zreteľom na prístup na celosvetové trhy a prostriedky na dosiahnutie týchto cieľov. Pri zohľadnení týchto cieľov by sa mali prijať kroky, aby sa medziiným vyriešili tri nedostatky. |
| --- | --- |

4.4.1

Členské štáty EÚ by mali viac prihliadať na ciele skutočnej spoločnej stratégie, so zreteľom na prístup na celosvetové trhy a prostriedky na dosiahnutie týchto cieľov. Pri zohľadnení týchto cieľov by sa mali prijať kroky, aby sa medziiným vyriešili tri nedostatky.

| 4.4.2 | Po prvé, systémy poistenia vývozných úverov sa naďalej organizujú najmä na vnútroštátnej úrovni, napriek politickej, ekonomickej, finančnej a v rámci eurozóny aj menovej integrácii v rámci EÚ. EÚ by mala podporiť tieto vnútroštátne mechanizmy a zabezpečiť ich koordináciu a harmonizáciu pre všetky európske podniky, najmä pre MSP. |
| --- | --- |

4.4.2

Po prvé, systémy poistenia vývozných úverov sa naďalej organizujú najmä na vnútroštátnej úrovni, napriek politickej, ekonomickej, finančnej a v rámci eurozóny aj menovej integrácii v rámci EÚ. EÚ by mala podporiť tieto vnútroštátne mechanizmy a zabezpečiť ich koordináciu a harmonizáciu pre všetky európske podniky, najmä pre MSP.

| 4.4.3 | Po druhé, našich hlavných obchodných partnerov EÚ navštevujú obchodné misie, ktoré majú najmä vnútroštátny charakter a ktoré si navzájom konkurujú. Nejde pri tom o spochybňovanie bilaterálnych prístupov, ktoré sa často zakladajú na historických vzťahoch, ale o ich dopĺňanie sa (ak je to ekonomicky odôvodnené) a zvýšenie ich významu prostredníctvom programov sektorovej podpory európskeho rozsahu, ktoré zdôrazňujú našu spoločnú identitu. |
| --- | --- |

4.4.3

Po druhé, našich hlavných obchodných partnerov EÚ navštevujú obchodné misie, ktoré majú najmä vnútroštátny charakter a ktoré si navzájom konkurujú. Nejde pri tom o spochybňovanie bilaterálnych prístupov, ktoré sa často zakladajú na historických vzťahoch, ale o ich dopĺňanie sa (ak je to ekonomicky odôvodnené) a zvýšenie ich významu prostredníctvom programov sektorovej podpory európskeho rozsahu, ktoré zdôrazňujú našu spoločnú identitu.

| 4.4.4 | Po tretie, malo by sa zlepšiť povedomie o ochranných nástrojoch v oblasti obchodu (najmä antidumpingových nástrojoch) a ich využívanie vďaka zvýšenému objemu pridelených prostriedkov. |
| --- | --- |

4.4.4

Po tretie, malo by sa zlepšiť povedomie o ochranných nástrojoch v oblasti obchodu (najmä antidumpingových nástrojoch) a ich využívanie vďaka zvýšenému objemu pridelených prostriedkov.

5.   Zintenzívnenie integrácie s cieľom dosiahnuť, aby bola globalizácia príležitosťou pre ľudí z Európy

EÚ by mala čeliť výzvam globalizácie zintenzívnením hospodárskej integrácie, solidarity a pokračujúcou snahou o vyššiu produktivitu, ktoré sú kľúčovými aspektmi Lisabonskej stratégie. Iba keď sa EÚ stane silnejšou, bude mať podstatný vplyv v procese globalizácie v porovnaní s obchodnými mocnostiam, ktoré majú kontinentálny rozmer.

5.1   Zatraktívnenie Európy ako miesta na investície

| 5.1.1 | Prvým krokom, ktorý treba urobiť, je umožniť EÚ, aby bola schopná spoľahnúť sa na adekvátne integrovaný, účinný a konkurencieschopný vnútorný trh. Nemalo by zmysel očakávať, aby nám naši celosvetoví partneri poskytli ústupky, ktoré by sme sotva poskytli iným členským štátom EÚ. Stále zaostávame za tým, čo je potrebné dosiahnuť v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.1.1

Prvým krokom, ktorý treba urobiť, je umožniť EÚ, aby bola schopná spoľahnúť sa na adekvátne integrovaný, účinný a konkurencieschopný vnútorný trh. Nemalo by zmysel očakávať, aby nám naši celosvetoví partneri poskytli ústupky, ktoré by sme sotva poskytli iným členským štátom EÚ. Stále zaostávame za tým, čo je potrebné dosiahnuť v tejto oblasti.

| 5.1.2 | Mnoho starých prekážok zostáva nezmenených a európskym spoločnostiam bolo sotva poskytnuté niečo, čo by im umožnilo cítiť sa „európskymi“. Služby, ktoré tvoria dve tretiny HDP, sú naďalej do značnej miery organizované na základe segregovaných vnútroštátnych trhov. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie v členských štátoch, či už ide o dodávky, služby alebo akúkoľvek činnosť týkajúcu sa sektora obrany, posledné reprezentatívne štúdie vykonané v tejto oblasti, ktoré neboli desať rokov preskúmané, ukazujú, že 90 % týchto verejných zákaziek sa naďalej udeľuje vnútroštátnym dodávateľom. |
| --- | --- |

5.1.2

Mnoho starých prekážok zostáva nezmenených a európskym spoločnostiam bolo sotva poskytnuté niečo, čo by im umožnilo cítiť sa „európskymi“. Služby, ktoré tvoria dve tretiny HDP, sú naďalej do značnej miery organizované na základe segregovaných vnútroštátnych trhov. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie v členských štátoch, či už ide o dodávky, služby alebo akúkoľvek činnosť týkajúcu sa sektora obrany, posledné reprezentatívne štúdie vykonané v tejto oblasti, ktoré neboli desať rokov preskúmané, ukazujú, že 90 % týchto verejných zákaziek sa naďalej udeľuje vnútroštátnym dodávateľom.

| 5.1.3 | Je potrebné zabezpečiť, aby súbor právnych predpisov EÚ (acquis communautaire) nebol ohrozený sterilnou hospodárskou súťažou medzi členskými štátmi, vrátane dumpingu, dotácií, politiky vytvorenia „národných šampiónov“ a nových bariér a prekážok. Rozvoj európskej priemyselnej politiky, ktorá takisto zahŕňa sektor obrany, by značne prispel k posilneniu hospodárskych a technologických pozícií EÚ v globalizovanom hospodárstve. Je takisto nevyhnutné posilniť politiku hospodárskej súťaže EÚ, a vytvoriť transparentný fiškálny a sociálny rámec v EÚ a bojovať proti dvojitému zdaneniu, najjasnejším prípadom porušenia hospodárskej súťaže a daňovým únikom v oblasti DPH v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.1.3

Je potrebné zabezpečiť, aby súbor právnych predpisov EÚ (acquis communautaire) nebol ohrozený sterilnou hospodárskou súťažou medzi členskými štátmi, vrátane dumpingu, dotácií, politiky vytvorenia „národných šampiónov“ a nových bariér a prekážok. Rozvoj európskej priemyselnej politiky, ktorá takisto zahŕňa sektor obrany, by značne prispel k posilneniu hospodárskych a technologických pozícií EÚ v globalizovanom hospodárstve. Je takisto nevyhnutné posilniť politiku hospodárskej súťaže EÚ, a vytvoriť transparentný fiškálny a sociálny rámec v EÚ a bojovať proti dvojitému zdaneniu, najjasnejším prípadom porušenia hospodárskej súťaže a daňovým únikom v oblasti DPH v rámci Spoločenstva.

| 5.1.4 | Nedostatočná infraštruktúra, ktorá by mala skutočne európsku dimenziu (v oblastiach ako je doprava, energetika, nové technológie, technologické parky a výskumné centrá), má v súčasnosti negatívny vplyv na schopnosť Európy ponúknuť najlepšie investičné možnosti na stále najdôležitejšom svetovom trhu. |
| --- | --- |

5.1.4

Nedostatočná infraštruktúra, ktorá by mala skutočne európsku dimenziu (v oblastiach ako je doprava, energetika, nové technológie, technologické parky a výskumné centrá), má v súčasnosti negatívny vplyv na schopnosť Európy ponúknuť najlepšie investičné možnosti na stále najdôležitejšom svetovom trhu.

| 5.2 | Rozšírenie zručností a úrovne odbornej prípravy Európanov s cieľom vytvoriť inovatívnu spoločnosť a poskytnúť všetkým prístup k vedomostiam |
| --- | --- |

5.2

Rozšírenie zručností a úrovne odbornej prípravy Európanov s cieľom vytvoriť inovatívnu spoločnosť a poskytnúť všetkým prístup k vedomostiam

| 5.2.1 | Európa nie je bohatá na suroviny a nemôže súťažiť so zvyškom sveta prijatím politík zahŕňajúcich sociálny, environmentálny alebo fiškálny dumping. Nemôže sa stať ani „supermarketom“ sveta a nechať Áziu, aby prevzala úlohu „továrne sveta“. Budúcnosť Európy závisí predovšetkým od jej schopnosti inovovať, podnikať a od talentu jej mužov a žien. Dlhodobé investície do celoživotného vzdelávania sú kľúčom k dosiahnutiu harmonického rozvoja. Preto je potrebné podporovať nielen odbornú prípravu a vzdelávanie, ale takisto dobrovoľnú mobilitu v rámci EÚ, podporovanú viacjazyčnosťou a kariérnymi plánmi – aj v štátnej službe –, ktoré by mali európsku a medzinárodnú dimenziu. |
| --- | --- |

5.2.1

Európa nie je bohatá na suroviny a nemôže súťažiť so zvyškom sveta prijatím politík zahŕňajúcich sociálny, environmentálny alebo fiškálny dumping. Nemôže sa stať ani „supermarketom“ sveta a nechať Áziu, aby prevzala úlohu „továrne sveta“. Budúcnosť Európy závisí predovšetkým od jej schopnosti inovovať, podnikať a od talentu jej mužov a žien. Dlhodobé investície do celoživotného vzdelávania sú kľúčom k dosiahnutiu harmonického rozvoja. Preto je potrebné podporovať nielen odbornú prípravu a vzdelávanie, ale takisto dobrovoľnú mobilitu v rámci EÚ, podporovanú viacjazyčnosťou a kariérnymi plánmi – aj v štátnej službe –, ktoré by mali európsku a medzinárodnú dimenziu.

| 5.2.2 | Európa je ešte stále príliš roztrieštená. EHSV je za rozsiahle projekty skutočného rozvoja viacjazyčnosti na školách, programu mobility pre mladých ľudí, ako sú mladí na školách, učni alebo už pracujúci, európskych univerzít, európskych možností pre celoživotné vzdelávanie, spoločného rámca pre uznávanie všetkých kvalifikácií. |
| --- | --- |

5.2.2

Európa je ešte stále príliš roztrieštená. EHSV je za rozsiahle projekty skutočného rozvoja viacjazyčnosti na školách, programu mobility pre mladých ľudí, ako sú mladí na školách, učni alebo už pracujúci, európskych univerzít, európskych možností pre celoživotné vzdelávanie, spoločného rámca pre uznávanie všetkých kvalifikácií.

| 5.2.3 | Európa si preto zaslúži rozsiahlu európsku iniciatívu v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy a šírenia vedomostí. Osobitná pozornosť sa bude musieť venovať ľuďom a územiam, ktoré boli postihnuté reštrukturalizáciou priemyselnými relokáciami, a to prostredníctvom poskytovania možností odbornej prípravy a vytváraním nových pracovných miest. |
| --- | --- |

5.2.3

Európa si preto zaslúži rozsiahlu európsku iniciatívu v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy a šírenia vedomostí. Osobitná pozornosť sa bude musieť venovať ľuďom a územiam, ktoré boli postihnuté reštrukturalizáciou priemyselnými relokáciami, a to prostredníctvom poskytovania možností odbornej prípravy a vytváraním nových pracovných miest.

5.3   Vytvorenie účinných prostriedkov na čelenie výzvam globalizácie

| 5.3.1 | V dôsledku výziev globalizácie je potrebné, aby EÚ podporila konkurencieschopnosť svojich výrobkov aj svojich služieb. Hoci sú hospodárske záujmy EÚ odlišné, všetky sú dôležité. Ak má EÚ zostať kľúčovým aktérom v medzinárodnom obchode, musí posilniť najmä svoju pozíciu, pokiaľ ide o špičkové produkty a služby, ktoré predstavujú polovicu jej vývozu a uspokojujú tretinu celosvetového dopytu v týchto kategóriách, ale aj pokiaľ ide o iné typy výrobkov a služieb, ktoré uspokojujú bežné požiadavky. |
| --- | --- |

5.3.1

V dôsledku výziev globalizácie je potrebné, aby EÚ podporila konkurencieschopnosť svojich výrobkov aj svojich služieb. Hoci sú hospodárske záujmy EÚ odlišné, všetky sú dôležité. Ak má EÚ zostať kľúčovým aktérom v medzinárodnom obchode, musí posilniť najmä svoju pozíciu, pokiaľ ide o špičkové produkty a služby, ktoré predstavujú polovicu jej vývozu a uspokojujú tretinu celosvetového dopytu v týchto kategóriách, ale aj pokiaľ ide o iné typy výrobkov a služieb, ktoré uspokojujú bežné požiadavky.

| 5.3.2 | Zavedenie európskej politiky na podporu podnikania a inovácie by malo byť spolu so vzdelávaním, odbornou prípravou a šírením vedomostí základnou prioritou v budúcich rokoch v rámci novej európskej „postlisabonskej“ stratégie. EHSV navrhuje, aby sa v týchto oblastiach vypracoval plán, ktorý by umožnil prepojiť prácu členských štátov a EÚ a verejné a súkromné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

5.3.2

Zavedenie európskej politiky na podporu podnikania a inovácie by malo byť spolu so vzdelávaním, odbornou prípravou a šírením vedomostí základnou prioritou v budúcich rokoch v rámci novej európskej „postlisabonskej“ stratégie. EHSV navrhuje, aby sa v týchto oblastiach vypracoval plán, ktorý by umožnil prepojiť prácu členských štátov a EÚ a verejné a súkromné finančné prostriedky.

| 5.3.3 | Ak už neexistuje možnosť vylepšiť rozpočet EÚ obdobie rokov 2007-2013, môžeme aspoň zabezpečiť, aby sa rozpočet čo najlepšie využil, najmä:






  — | poskytnutím účinného financovania prioritných transeurópskych sietí, s pomocou verejno-súkromných partnerstiev (VSP), |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Ak už neexistuje možnosť vylepšiť rozpočet EÚ obdobie rokov 2007-2013, môžeme aspoň zabezpečiť, aby sa rozpočet čo najlepšie využil, najmä:

—

poskytnutím účinného financovania prioritných transeurópskych sietí, s pomocou verejno-súkromných partnerstiev (VSP),

| — | posilnením kapacity EÚ poskytovať pôžičky a záruky a rozvíjaním inovatívnejšieho finančného inžinierstva, pokiaľ ide o štrukturálne fondy, ktoré sú v súčasnosti príliš obmedzené iba na poskytovanie grantov. |
| --- | --- |

—

posilnením kapacity EÚ poskytovať pôžičky a záruky a rozvíjaním inovatívnejšieho finančného inžinierstva, pokiaľ ide o štrukturálne fondy, ktoré sú v súčasnosti príliš obmedzené iba na poskytovanie grantov.

| 5.3.4 | V súčasnosti je euro hlavnou výhodou Európy, keďže sa stalo nielen jednotnou menou 13 členských štátov EÚ, ale je aj hlavnou medzinárodnou rezervnou menou a prostriedkom výmeny. Euro v súčasnosti poskytuje rastúcemu počtu krajín sveta spoľahlivú a užitočnú alternatívu k doláru. Zjednodušuje uzatváranie obchodných zmlúv a podporuje finančnú bezpečnosť takýchto zmlúv s podnikmi EÚ. Vďaka euru sa dosiahol skutočný pocit zjednotenej Európy, a to v rámci Spoločenstva i mimo neho. Euru však chýba centrálny rozhodovací orgán v oblasti hospodárskej politiky a tento nedostatok v súčasnosti brzdí predpokladané výhody jednotnej meny. |
| --- | --- |

5.3.4

V súčasnosti je euro hlavnou výhodou Európy, keďže sa stalo nielen jednotnou menou 13 členských štátov EÚ, ale je aj hlavnou medzinárodnou rezervnou menou a prostriedkom výmeny. Euro v súčasnosti poskytuje rastúcemu počtu krajín sveta spoľahlivú a užitočnú alternatívu k doláru. Zjednodušuje uzatváranie obchodných zmlúv a podporuje finančnú bezpečnosť takýchto zmlúv s podnikmi EÚ. Vďaka euru sa dosiahol skutočný pocit zjednotenej Európy, a to v rámci Spoločenstva i mimo neho. Euru však chýba centrálny rozhodovací orgán v oblasti hospodárskej politiky a tento nedostatok v súčasnosti brzdí predpokladané výhody jednotnej meny.

| 5.3.5 | Súdržnosť EÚ sa zakladá na spoločných politikách. Hoci sa uhlie a oceľ už nemôžu považovať za piliere súdržnosti, ekonomickí a sociálni aktéri jednoznačne očakávajú zvýšenú zodpovednosť EÚ v oblasti energetickej politiky (zachovanie zdrojov, bezpečnosť zásobovania, nové investície do energií, ktoré neznečisťujú životné prostredie, účinnosť a hospodárnosť v oblasti energetiky) a ochrany životného prostredia. Tieto dve oblasti si skutočne vyžadujú silnejšiu úlohu Európy a skutočné spoločné opatrenia. |
| --- | --- |

5.3.5

Súdržnosť EÚ sa zakladá na spoločných politikách. Hoci sa uhlie a oceľ už nemôžu považovať za piliere súdržnosti, ekonomickí a sociálni aktéri jednoznačne očakávajú zvýšenú zodpovednosť EÚ v oblasti energetickej politiky (zachovanie zdrojov, bezpečnosť zásobovania, nové investície do energií, ktoré neznečisťujú životné prostredie, účinnosť a hospodárnosť v oblasti energetiky) a ochrany životného prostredia. Tieto dve oblasti si skutočne vyžadujú silnejšiu úlohu Európy a skutočné spoločné opatrenia.

| 5.3.6 | Európa si tiež musí stanoviť globálnejšiu a koherentnejšiu migračnú politiku prostredníctvom koordinovaných integračných a prijímacích opatrení, ktoré budú v súlade s Európskou chartou základných práv a Ženevským dohovorom o práve na azyl, a pritom spoločne účinnejšie bojovať proti ilegálnemu prisťahovalectvu. EÚ musí taktiež aktívnejšie podporovať vytváranie nových kvalifikovaných pracovných miest v rozvojových krajinách prostredníctvom politiky partnerstva a podpory regionálnej integrácie, ktoré by mohli umožniť otvorenie perspektív mobility, odborného zdokonaľovania a nových kontaktov. |
| --- | --- |

5.3.6

Európa si tiež musí stanoviť globálnejšiu a koherentnejšiu migračnú politiku prostredníctvom koordinovaných integračných a prijímacích opatrení, ktoré budú v súlade s Európskou chartou základných práv a Ženevským dohovorom o práve na azyl, a pritom spoločne účinnejšie bojovať proti ilegálnemu prisťahovalectvu. EÚ musí taktiež aktívnejšie podporovať vytváranie nových kvalifikovaných pracovných miest v rozvojových krajinách prostredníctvom politiky partnerstva a podpory regionálnej integrácie, ktoré by mohli umožniť otvorenie perspektív mobility, odborného zdokonaľovania a nových kontaktov.

5.4   Dať globalizácii ľudskú tvár

| 5.4.1 | Európska únia môže opäť mobilizovať ľudí z Európy, pokiaľ ide o integračný projekt, a to v rámci stratégie čelenia globalizácii. |
| --- | --- |

5.4.1

Európska únia môže opäť mobilizovať ľudí z Európy, pokiaľ ide o integračný projekt, a to v rámci stratégie čelenia globalizácii.

| 5.4.2 | Vo všeobecnosti EHSV zdôrazňuje potrebu plne zapojiť sociálnych partnerov a rôznych aktérov zastupujúcich organizovanú občiansku spoločnosť do nového všeobecného prístupu, ktorý odporúča ako prostriedok na riešenie problémov súvisiacich s globalizáciou. Od Rady a Európskej komisie sa musí požadovať väčšia transparentnosť, a to aj v oblasti obchodných rokovaní. EHSV by si prial, aby on i jeho partneri z občianskej spoločnosti krajín mimo EÚ boli zapojení najmä do iniciatív na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni. |
| --- | --- |

5.4.2

Vo všeobecnosti EHSV zdôrazňuje potrebu plne zapojiť sociálnych partnerov a rôznych aktérov zastupujúcich organizovanú občiansku spoločnosť do nového všeobecného prístupu, ktorý odporúča ako prostriedok na riešenie problémov súvisiacich s globalizáciou. Od Rady a Európskej komisie sa musí požadovať väčšia transparentnosť, a to aj v oblasti obchodných rokovaní. EHSV by si prial, aby on i jeho partneri z občianskej spoločnosti krajín mimo EÚ boli zapojení najmä do iniciatív na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni.

| 5.4.3 | Konkrétne EHSV osobitne odporúča zapojenie sociálnych partnerov a iných aktérov občianskej spoločnosti do:






  — | európskych informačných kampaní a diskusií o výzvach globalizácie s organizáciami občianskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

5.4.3

Konkrétne EHSV osobitne odporúča zapojenie sociálnych partnerov a iných aktérov občianskej spoločnosti do:

—

európskych informačných kampaní a diskusií o výzvach globalizácie s organizáciami občianskej spoločnosti,

| — | pravidelných brífingov a konzultácií o novej medzinárodnej stratégii, navrhnutej Európskou komisiou a Radou, v súlade s brífingmi a konzultáciami organizovanými EHSV podobne ako počas Konventu o budúcnosti Európy, |
| --- | --- |

—

pravidelných brífingov a konzultácií o novej medzinárodnej stratégii, navrhnutej Európskou komisiou a Radou, v súlade s brífingmi a konzultáciami organizovanými EHSV podobne ako počas Konventu o budúcnosti Európy,

| — | analýz vplyvu, pokiaľ ide o hospodárske a sociálne účinky nových obchodných dohôd, účasti na riadení Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), |
| --- | --- |

—

analýz vplyvu, pokiaľ ide o hospodárske a sociálne účinky nových obchodných dohôd, účasti na riadení Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF),

| — | Monitorovanie bilaterálnych rokovaní s regionálnymi združeniami, ako napríklad dohody DHP s regiónmi AKT, v prípade ktorých by EHSV mohol prispieť svojimi odbornými znalosťami, ako aj vedomosťami svojich partnerov z občianskej spoločnosti krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

—

Monitorovanie bilaterálnych rokovaní s regionálnymi združeniami, ako napríklad dohody DHP s regiónmi AKT, v prípade ktorých by EHSV mohol prispieť svojimi odbornými znalosťami, ako aj vedomosťami svojich partnerov z občianskej spoločnosti krajín mimo EÚ.

| — | rôznych politík, ktoré treba uplatňovať s cieľom posilniť politiky EÚ (jednotný trh, stratégie spolupráce, súdržnosť, euro atď.), |
| --- | --- |

—

rôznych politík, ktoré treba uplatňovať s cieľom posilniť politiky EÚ (jednotný trh, stratégie spolupráce, súdržnosť, euro atď.),

| — | podpory rozvoja účinného sociálneho dialógu so zreteľom na rôzne aspekty prispôsobovania a reforiem, ktoré sa musia uskutočniť na úrovni EÚ, v členských štátoch a v regiónoch, vrátane cezhraničného prispôsobovania a reforiem. |
| --- | --- |

—

podpory rozvoja účinného sociálneho dialógu so zreteľom na rôzne aspekty prispôsobovania a reforiem, ktoré sa musia uskutočniť na úrovni EÚ, v členských štátoch a v regiónoch, vrátane cezhraničného prispôsobovania a reforiem.

| 5.4.4 | EHSV vyzýva k zavedeniu organizácie úloh týkajúcich sa verejnoprospešných služieb na európskej úrovni, ktorá by presahovala len jednoduchú spoluprácu, a zahŕňala by integrované zdroje v oblasti ekonomickej bezpečnosti, civilnej ochrany a ochrany životného prostredia, colného dohľadu na vonkajších hraniciach EÚ, policajných síl a dokonca v sektore obrany, namiesto toho, aby bol takýto plán potlačený systémom „vnútroštátnych pevností“, ktoré by bránili dosiahnutiu ďalšieho európskeho pokroku. |
| --- | --- |

5.4.4

EHSV vyzýva k zavedeniu organizácie úloh týkajúcich sa verejnoprospešných služieb na európskej úrovni, ktorá by presahovala len jednoduchú spoluprácu, a zahŕňala by integrované zdroje v oblasti ekonomickej bezpečnosti, civilnej ochrany a ochrany životného prostredia, colného dohľadu na vonkajších hraniciach EÚ, policajných síl a dokonca v sektore obrany, namiesto toho, aby bol takýto plán potlačený systémom „vnútroštátnych pevností“, ktoré by bránili dosiahnutiu ďalšieho európskeho pokroku.

| 5.4.5 | EHSV takisto podporuje väčšiu účasť všetkých zúčastnených strán na jednotnom trhu podporou iniciatív dobrovoľného sektora, sociálneho dialógu, sociálnej zodpovednosti podnikov, socio-profesijnej autoregulácie a koregulácie (najmä pokiaľ ide o služby, obchod, finančné trhy, životné prostredie, energetiku, sociálne záležitosti a práva spotrebiteľa). |
| --- | --- |

5.4.5

EHSV takisto podporuje väčšiu účasť všetkých zúčastnených strán na jednotnom trhu podporou iniciatív dobrovoľného sektora, sociálneho dialógu, sociálnej zodpovednosti podnikov, socio-profesijnej autoregulácie a koregulácie (najmä pokiaľ ide o služby, obchod, finančné trhy, životné prostredie, energetiku, sociálne záležitosti a práva spotrebiteľa).

| 5.4.6 | Aktéri organizovanej občianskej spoločnosti majú priamu a autonómnu úlohu rozvíjať väzby so svojimi partnermi v krajinách a regionálnych skupinách, ktoré sú obchodnými partnermi Európskej únie. |
| --- | --- |

5.4.6

Aktéri organizovanej občianskej spoločnosti majú priamu a autonómnu úlohu rozvíjať väzby so svojimi partnermi v krajinách a regionálnych skupinách, ktoré sú obchodnými partnermi Európskej únie.

| 5.4.7 | Dosiahnutie globalizácie s ľudskou tvárou a európska integrácia sú záležitosťami, ktoré sa bytostne týkajú ľudí aj organizovanej občianskej spoločnosti. Ak budú Európania lepšie informovaní, ak budú môcť podávať pripomienky a budú sa systematicky zapájať, osvoja si stratégiu, ktorú sformovali a s ktorou sa môžu stotožniť. |
| --- | --- |

5.4.7

Dosiahnutie globalizácie s ľudskou tvárou a európska integrácia sú záležitosťami, ktoré sa bytostne týkajú ľudí aj organizovanej občianskej spoločnosti. Ak budú Európania lepšie informovaní, ak budú môcť podávať pripomienky a budú sa systematicky zapájať, osvoja si stratégiu, ktorú sformovali a s ktorou sa môžu stotožniť.

V Bruseli 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Dohovory ILO: dohovor č. 87 o slobode združovania a ochrane práva organizovať sa; dohovor č. 98 o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať; dohovor č. 29 o nútenej alebo povinnej práci; dohovor č. 105 o zrušení nútenej práce; dohovor č. 138 o minimálnom veku na prijatie do zamestnania; dohovor č. 182 o zákaze a o okamžitých opatreniach na odstránenie najhorších foriem detskej práce; dohovor č. 100 o rovnakom odmeňovaní mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty; a dohovor č. 111 o diskriminácii (pokiaľ ide o zamestnanie a povolanie).

1

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/65

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha – Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia“

KOM(2006) 708 v konečnom znení

(2007/C 175/17)

Európska komisia 22. novembra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom „Zelenú knihu – Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. mája 2007. Spravodajcom bol pán RETUREAU.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) prijal 140 hlasmi za, pričom 82 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | V zelenej knihe o modernizácii pracovného práva sa plánuje:






  — | identifikovať kľúčové problémy, ktoré odzrkadľujú jasný deficit medzi existujúcim právnym a zmluvným rámcom na jednej strane a realitou sveta práce na strane druhej, sústreďuje sa skôr na osobný rozmer pracovného práva než na otázky kolektívneho pracovného práva, |
| --- | --- | --- |

1.1

V zelenej knihe o modernizácii pracovného práva sa plánuje:

—

identifikovať kľúčové problémy, ktoré odzrkadľujú jasný deficit medzi existujúcim právnym a zmluvným rámcom na jednej strane a realitou sveta práce na strane druhej, sústreďuje sa skôr na osobný rozmer pracovného práva než na otázky kolektívneho pracovného práva,

| — | začať diskusiu o tom, ako môže pracovné právo pomôcť pri presadzovaní flexibility spojenej s istotou zamestnania, bez ohľadu na formu zmluvy a prispieť k vytváraniu pracovných miest a zníženiu nezamestnanosti, |
| --- | --- |

—

začať diskusiu o tom, ako môže pracovné právo pomôcť pri presadzovaní flexibility spojenej s istotou zamestnania, bez ohľadu na formu zmluvy a prispieť k vytváraniu pracovných miest a zníženiu nezamestnanosti,

| — | podnecovať diskusiu o tom, ako môžu rôzne typy zmluvných vzťahov spolu so zamestnaneckými právami uplatniteľnými na všetkých pracovníkov pomôcť pracovníkom ako aj podnikom tým, že uľahčia prechody na pracovnom trhu, podporia celoživotné vzdelávanie a rozvoj kreativity všetkých pracovníkov, |
| --- | --- |

—

podnecovať diskusiu o tom, ako môžu rôzne typy zmluvných vzťahov spolu so zamestnaneckými právami uplatniteľnými na všetkých pracovníkov pomôcť pracovníkom ako aj podnikom tým, že uľahčia prechody na pracovnom trhu, podporia celoživotné vzdelávanie a rozvoj kreativity všetkých pracovníkov,

| — | prispieť k programu lepšej právnej úpravy podporou modernizácie pracovného práva berúc do úvahy celkové výhody a náklady s tým spojené, najmä problémy, s ktorými sa môžu stretnúť malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

—

prispieť k programu lepšej právnej úpravy podporou modernizácie pracovného práva berúc do úvahy celkové výhody a náklady s tým spojené, najmä problémy, s ktorými sa môžu stretnúť malé a stredné podniky.

| 1.2 | Zelená kniha zároveň vhodne navrhuje zaoberať sa mnohými rozličnými oblasťami od trojstranných pracovných vzťahov a prípadov pracovníkov, ktorí majú postavenie samostatne zárobkovo činných osôb, no v skutočnosti sú ekonomicky závislí od podniku, pre ktorý pracujú ako aj revíziou smernice o pracovnom čase a vážnu otázku nelegálnej práce. |
| --- | --- |

1.2

Zelená kniha zároveň vhodne navrhuje zaoberať sa mnohými rozličnými oblasťami od trojstranných pracovných vzťahov a prípadov pracovníkov, ktorí majú postavenie samostatne zárobkovo činných osôb, no v skutočnosti sú ekonomicky závislí od podniku, pre ktorý pracujú ako aj revíziou smernice o pracovnom čase a vážnu otázku nelegálnej práce.

| 1.3 | Pokiaľ ide o možné smerovanie modernizácie pracovného práva, pri ktorom môže EÚ dopĺňať činnosť členských krajín, zelená kniha vychádza z myšlienky, že štandardná zmluva (zmluva na plný úväzok a dobu neurčitú) a s ňou spojené zabezpečenie sa môžu pre mnohých zamestnávateľov a zamestnancov ukázať ako nevhodné, čo by sťažilo rýchle prispôsobenie sa podnikov a vývoj trhu, a mohli by brzdiť vytváranie nových pracovných miest. Kvôli uvedeným dôvodom treba navrhnúť zmenu týchto opatrení. |
| --- | --- |

1.3

Pokiaľ ide o možné smerovanie modernizácie pracovného práva, pri ktorom môže EÚ dopĺňať činnosť členských krajín, zelená kniha vychádza z myšlienky, že štandardná zmluva (zmluva na plný úväzok a dobu neurčitú) a s ňou spojené zabezpečenie sa môžu pre mnohých zamestnávateľov a zamestnancov ukázať ako nevhodné, čo by sťažilo rýchle prispôsobenie sa podnikov a vývoj trhu, a mohli by brzdiť vytváranie nových pracovných miest. Kvôli uvedeným dôvodom treba navrhnúť zmenu týchto opatrení.

| 1.4 | Komisia oznamuje, že zelená kniha okrem otázky individuálneho pracovného práva obsahuje aj zárodky diskusie, ktorá bude zohľadnená pri vypracúvaní oznámenia o tzv. „flexiistote“ (flexicurity). Toto oznámenie by malo vyjsť v júni 2007 a bude rozvíjať uvedený koncept, existujúci vo viacerých členských štátoch, ktorý podľa dostupných informácií spája externú a internú flexibilitu zamestnancov s istotou, ktorej rozsah a financovanie nie sú v tomto štádiu presnejšie uvedené. Diskusia bude v druhom polroku pokračovať širšími témami a mala by sa zaoberať prvkami flexibility, ktoré sú už zabezpečené prostredníctvom právnej úpravy alebo kolektívnych vyjednávaní a financovaním uvedenej flexiistoty, pričom by sa nemala zameriavať na konkrétny model. |
| --- | --- |

1.4

Komisia oznamuje, že zelená kniha okrem otázky individuálneho pracovného práva obsahuje aj zárodky diskusie, ktorá bude zohľadnená pri vypracúvaní oznámenia o tzv. „flexiistote“ (flexicurity). Toto oznámenie by malo vyjsť v júni 2007 a bude rozvíjať uvedený koncept, existujúci vo viacerých členských štátoch, ktorý podľa dostupných informácií spája externú a internú flexibilitu zamestnancov s istotou, ktorej rozsah a financovanie nie sú v tomto štádiu presnejšie uvedené. Diskusia bude v druhom polroku pokračovať širšími témami a mala by sa zaoberať prvkami flexibility, ktoré sú už zabezpečené prostredníctvom právnej úpravy alebo kolektívnych vyjednávaní a financovaním uvedenej flexiistoty, pričom by sa nemala zameriavať na konkrétny model.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Výbor so záujmom prijíma iniciatívu Komisie začať sa zaoberať spôsobom, akým pracovné právo napĺňa ciele Lisabonskej stratégie zahŕňajúce snahu o dosiahnutie trvalého hospodárskeho rastu, väčšieho počtu kvalitnejších pracovných miest a zároveň sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja. Vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že táto konzultácia prebieha pod časovým tlakom a bez celého radu prípravných prác. |
| --- | --- |

2.1

Výbor so záujmom prijíma iniciatívu Komisie začať sa zaoberať spôsobom, akým pracovné právo napĺňa ciele Lisabonskej stratégie zahŕňajúce snahu o dosiahnutie trvalého hospodárskeho rastu, väčšieho počtu kvalitnejších pracovných miest a zároveň sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja. Vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že táto konzultácia prebieha pod časovým tlakom a bez celého radu prípravných prác.

| 2.2 | V správe Wima Koka z novembra 2003 sa zdôrazňuje, že treba podporovať flexibilitu pracovného trhu spojenú s istotou, a to najmä zlepšením organizácie práce a zatraktívnením štandardných aj atypických pracovných zmlúv rovnako pre pracovníkov ako aj pre zamestnávateľov a zabrániť tak vzniku „dvojitého“ pracovného trhu. Treba zmodernizovať a rozšíriť pojem istoty zamestnania, aby pokrýval nielen ochranu pred stratou zamestnania, ale zároveň podnecoval schopnosť pracujúcich zotrvať v zamestnaní a vyvíjať sa v ňom. Je dôležité vytvárať čo najviac pracovných miest a zvyšovať produktivitu, a to odstránením prekážok voči vytváraniu nových podnikov a podporou kvalitnejšieho predvídania a riadenia reštrukturalizácií. |
| --- | --- |

2.2

V správe Wima Koka z novembra 2003 sa zdôrazňuje, že treba podporovať flexibilitu pracovného trhu spojenú s istotou, a to najmä zlepšením organizácie práce a zatraktívnením štandardných aj atypických pracovných zmlúv rovnako pre pracovníkov ako aj pre zamestnávateľov a zabrániť tak vzniku „dvojitého“ pracovného trhu. Treba zmodernizovať a rozšíriť pojem istoty zamestnania, aby pokrýval nielen ochranu pred stratou zamestnania, ale zároveň podnecoval schopnosť pracujúcich zotrvať v zamestnaní a vyvíjať sa v ňom. Je dôležité vytvárať čo najviac pracovných miest a zvyšovať produktivitu, a to odstránením prekážok voči vytváraniu nových podnikov a podporou kvalitnejšieho predvídania a riadenia reštrukturalizácií.

| 2.3 | Je užitočné pripomenúť uvedené prvky záverov pracovnej skupiny schválené Radou, keďže na reformy pracovného trhu, ktoré sú reakciou na revidovanú Lisabonskú stratégiu, poskytujú ucelenejší pohľad než zelená kniha Komisie, ktorá sa zameriava na špecifické otázky individuálneho pracovného práva. V zelenej knihe sú zachované len niektoré časti Kokovej správy, a takisto sa v nej nerieši otázka istejšieho prostredia uvedená v sociálnej agende. |
| --- | --- |

2.3

Je užitočné pripomenúť uvedené prvky záverov pracovnej skupiny schválené Radou, keďže na reformy pracovného trhu, ktoré sú reakciou na revidovanú Lisabonskú stratégiu, poskytujú ucelenejší pohľad než zelená kniha Komisie, ktorá sa zameriava na špecifické otázky individuálneho pracovného práva. V zelenej knihe sú zachované len niektoré časti Kokovej správy, a takisto sa v nej nerieši otázka istejšieho prostredia uvedená v sociálnej agende.

| 2.4 | Zúžený prístup by mohol viesť k strate dôvery už teraz skeptických občanov vo vytváranie sociálnej Európy. Komisia odporúča zvážiť navrhovaný stupeň flexibility v štandardných zmluvách (zmluvy na dobu neurčitú na plný úväzok) pokiaľ ide o výpovednú lehotu, náklady a postupy pri individuálnom alebo kolektívnom prepúšťaní a definíciu „neoprávneného prepustenia“, hoci tieto prvky sú historicky neoddeliteľnou súčasťou zamestnaneckých istôt pracovníkov. |
| --- | --- |

2.4

Zúžený prístup by mohol viesť k strate dôvery už teraz skeptických občanov vo vytváranie sociálnej Európy. Komisia odporúča zvážiť navrhovaný stupeň flexibility v štandardných zmluvách (zmluvy na dobu neurčitú na plný úväzok) pokiaľ ide o výpovednú lehotu, náklady a postupy pri individuálnom alebo kolektívnom prepúšťaní a definíciu „neoprávneného prepustenia“, hoci tieto prvky sú historicky neoddeliteľnou súčasťou zamestnaneckých istôt pracovníkov.

| 2.5 | Výbor je znepokojený výrokom, podľa ktorého je pracovné právo momentálne nezlučiteľné s revidovanou Lisabonskou stratégiou, pretože bráni vytváraniu pracovných príležitostí a v súčasnom stave nie je schopné zabezpečiť dostatočnú prispôsobivosť podnikov a zamestnancov. |
| --- | --- |

2.5

Výbor je znepokojený výrokom, podľa ktorého je pracovné právo momentálne nezlučiteľné s revidovanou Lisabonskou stratégiou, pretože bráni vytváraniu pracovných príležitostí a v súčasnom stave nie je schopné zabezpečiť dostatočnú prispôsobivosť podnikov a zamestnancov.

| 2.6 | Výbor konštatuje, že stratégia stanovená v roku 2000 nedosiahla všetky ciele. Napriek tomu podotýka, že pri skúmaní príčin tejto situácie treba postupovať opatrne a nemali by sme sa úzko zamerať len na pracovné právo. Revidovaná Lisabonská stratégia musí mať za cieľ zvýšiť konkurencieschopnosť Európy, no zároveň dosiahnuť plnú zamestnanosť spoločnosti, ktorá bude väčšmi zameraná na dodržiavanie rovnováhy medzi rodinným a pracovným životom, lepšie uspôsobená voľbe profesionálnej dráhy tým, že bude investovať do prispôsobivosti ľudí a bude bojovať proti sociálnemu vylúčeniu. Modernizácia pracovného práva by mala byť len jedným z nástrojov, ako tieto ciele dosiahnuť. |
| --- | --- |

2.6

Výbor konštatuje, že stratégia stanovená v roku 2000 nedosiahla všetky ciele. Napriek tomu podotýka, že pri skúmaní príčin tejto situácie treba postupovať opatrne a nemali by sme sa úzko zamerať len na pracovné právo. Revidovaná Lisabonská stratégia musí mať za cieľ zvýšiť konkurencieschopnosť Európy, no zároveň dosiahnuť plnú zamestnanosť spoločnosti, ktorá bude väčšmi zameraná na dodržiavanie rovnováhy medzi rodinným a pracovným životom, lepšie uspôsobená voľbe profesionálnej dráhy tým, že bude investovať do prispôsobivosti ľudí a bude bojovať proti sociálnemu vylúčeniu. Modernizácia pracovného práva by mala byť len jedným z nástrojov, ako tieto ciele dosiahnuť.

| 2.7 | Skôr než sa výbor vysloví k smerovaniu modernizácie pracovného práva v Európe, má v úmysle pokúsiť sa uviesť do kontextu rad úvah alebo iniciatív samotnej Komisie, ako je napr. správa, ktorú si vyžiadala od profesora Supiota a o ktorej sa v tejto súvislosti hovorí príliš zriedka, alebo napríklad závery zo schôdze rady ministrov pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti EPSCO z 30.11. a 1.12.2006 na tému dôstojná práca pre všetkých. Supiotova správa mala za cieľ vypracovať longitudinálny a konštruktívny rozbor možností pre budúcnosť zamestnanosti a pracovného práva v interkultúrnom a interdisciplinárnom rámci Spoločenstva, no zelená kniha sa ňou pravdepodobne neinšpirovala dostatočne. |
| --- | --- |

2.7

Skôr než sa výbor vysloví k smerovaniu modernizácie pracovného práva v Európe, má v úmysle pokúsiť sa uviesť do kontextu rad úvah alebo iniciatív samotnej Komisie, ako je napr. správa, ktorú si vyžiadala od profesora Supiota a o ktorej sa v tejto súvislosti hovorí príliš zriedka, alebo napríklad závery zo schôdze rady ministrov pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti EPSCO z 30.11. a 1.12.2006 na tému dôstojná práca pre všetkých. Supiotova správa mala za cieľ vypracovať longitudinálny a konštruktívny rozbor možností pre budúcnosť zamestnanosti a pracovného práva v interkultúrnom a interdisciplinárnom rámci Spoločenstva, no zelená kniha sa ňou pravdepodobne neinšpirovala dostatočne.

| 2.8 | Ako možno na základe verejných štatistických údajov zhrnúť alebo zhodnotiť účinnosť ochranného rámca zakotveného v pracovnom práve, ak máme na zreteli cieľ väčšieho počtu pracovných miest, ktoré majú byť zároveň vyššej kvality? |
| --- | --- |

2.8

Ako možno na základe verejných štatistických údajov zhrnúť alebo zhodnotiť účinnosť ochranného rámca zakotveného v pracovnom práve, ak máme na zreteli cieľ väčšieho počtu pracovných miest, ktoré majú byť zároveň vyššej kvality?

| 2.9 | V záverečnej správe Supiotovej skupiny sa uvádza viacero tém, v ktorých sú zhrnuté dôležité prvky vývoja pracovných vzťahov, t.j. globalizácia konkurencie a hospodárskej činnosti; vplyv prístupu a zvykov v oblasti spotreby; liberalizácia trhov; technologické zmeny; skutočnosť, že sa menia aj samotní pracovníci – zvyšuje sa ich vzdelanie a kvalifikácia, sú nezávislejší, mobilnejší a invidiualistickejší; ako aj nové postupy podnikov v riadení ľudských zdrojov, odmeňovaní pracovníkov, požiadavky na všestrannosť pracovníkov alebo pružný pracovný čas. Supiotova správa sa zaoberá aj otázkou flexibility a istoty, ale aj dôležitou témou prechodu medzi zamestnaniami a uvádza, že nastal „koniec modelu priamočiarej kariéry“. |
| --- | --- |

2.9

V záverečnej správe Supiotovej skupiny sa uvádza viacero tém, v ktorých sú zhrnuté dôležité prvky vývoja pracovných vzťahov, t.j. globalizácia konkurencie a hospodárskej činnosti; vplyv prístupu a zvykov v oblasti spotreby; liberalizácia trhov; technologické zmeny; skutočnosť, že sa menia aj samotní pracovníci – zvyšuje sa ich vzdelanie a kvalifikácia, sú nezávislejší, mobilnejší a invidiualistickejší; ako aj nové postupy podnikov v riadení ľudských zdrojov, odmeňovaní pracovníkov, požiadavky na všestrannosť pracovníkov alebo pružný pracovný čas. Supiotova správa sa zaoberá aj otázkou flexibility a istoty, ale aj dôležitou témou prechodu medzi zamestnaniami a uvádza, že nastal „koniec modelu priamočiarej kariéry“.

| 2.10 | Z veľkého počtu osobitných demokratických požiadaviek, ktoré nastolilo sociálne právo v socio-ekonomickej oblasti, sa Supiotova skupina zamerala na štyri body, ktoré v diskusii načrtnutej v zelenej knihe (1) nestrácajú nič zo svojej aktuálnosti.
  Ide o nasledovné požiadavky:






  — | požiadavka rovnosti – problematika rovnosti mužov a žien a odstránenia diskriminácie vo všeobecnosti je aj naďalej aktuálnym prístupom, keďže z tohto pohľadu možno lepšie posúdiť riešenie problémov neistoty a „dvojitého“ pracovného trhu, |
| --- | --- | --- |

2.10

Z veľkého počtu osobitných demokratických požiadaviek, ktoré nastolilo sociálne právo v socio-ekonomickej oblasti, sa Supiotova skupina zamerala na štyri body, ktoré v diskusii načrtnutej v zelenej knihe (1) nestrácajú nič zo svojej aktuálnosti.

Ide o nasledovné požiadavky:

—

požiadavka rovnosti – problematika rovnosti mužov a žien a odstránenia diskriminácie vo všeobecnosti je aj naďalej aktuálnym prístupom, keďže z tohto pohľadu možno lepšie posúdiť riešenie problémov neistoty a „dvojitého“ pracovného trhu,

| — | požiadavka slobody, ktorá žiada ochraňovať pracovníkov pred závislosťou, predstavuje aj naďalej riešenie otázok zastretého zamestnávania, „nepravých“ živnostníkov a nelegálnej práce, |
| --- | --- |

—

požiadavka slobody, ktorá žiada ochraňovať pracovníkov pred závislosťou, predstavuje aj naďalej riešenie otázok zastretého zamestnávania, „nepravých“ živnostníkov a nelegálnej práce,

| — | požiadavka individuálnej istoty je reakciou na nárast sociálnej neistoty v širšom zmysle, ktorú pociťujú pracovníci a ľudia poberajúci sociálne dávky, |
| --- | --- |

—

požiadavka individuálnej istoty je reakciou na nárast sociálnej neistoty v širšom zmysle, ktorú pociťujú pracovníci a ľudia poberajúci sociálne dávky,

| — | kolektívne práva, ktoré sa prejavujú príspevkom pracovníkov k zmyslu práce, jej účelu a hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

—

kolektívne práva, ktoré sa prejavujú príspevkom pracovníkov k zmyslu práce, jej účelu a hospodárskemu rastu.

| 2.11 | Výbor sa nazdáva, že Komisia by sa pri usmerňovaní diskusie o modernizácii pracovného práva a práva na ochranu bežne spojenú s pracovnou zmluvou ako zdravotné poistenie, pracovné úrazy, organizácia pracovného času, dovolenka atď., mala inšpirovať predchádzajúcimi požiadavkami. |
| --- | --- |

2.11

Výbor sa nazdáva, že Komisia by sa pri usmerňovaní diskusie o modernizácii pracovného práva a práva na ochranu bežne spojenú s pracovnou zmluvou ako zdravotné poistenie, pracovné úrazy, organizácia pracovného času, dovolenka atď., mala inšpirovať predchádzajúcimi požiadavkami.

| 2.12 | Zelená kniha poukazuje na priepasť medzi aktuálnym právnym a zmluvným rámcom a realitou trhu práce, ktorá existuje vo väčšine krajín a vznikla v relatívne krátkom čase od konca 80. rokov až začiatku 90. rokov 20. storočia. No na žiadnom mieste sa nespomína historická ochranná a emancipačná úloha pracovného práva v širokom zmysle slova, vrátane práv vyplývajúcich z kolektívnych vyjednávaní spolu s ich osobitosťami súvisiacimi s kultúrnymi, sociálnymi, hospodárskymi a právnymi zvykmi jednotlivých členských krajín. |
| --- | --- |

2.12

Zelená kniha poukazuje na priepasť medzi aktuálnym právnym a zmluvným rámcom a realitou trhu práce, ktorá existuje vo väčšine krajín a vznikla v relatívne krátkom čase od konca 80. rokov až začiatku 90. rokov 20. storočia. No na žiadnom mieste sa nespomína historická ochranná a emancipačná úloha pracovného práva v širokom zmysle slova, vrátane práv vyplývajúcich z kolektívnych vyjednávaní spolu s ich osobitosťami súvisiacimi s kultúrnymi, sociálnymi, hospodárskymi a právnymi zvykmi jednotlivých členských krajín.

| 2.13 | Zachovávanie určitej rovnováhy medzi jednotlivými stranami je zabezpečené nielen pracovným právom, ale aj sociálnym dialógom. |
| --- | --- |

2.13

Zachovávanie určitej rovnováhy medzi jednotlivými stranami je zabezpečené nielen pracovným právom, ale aj sociálnym dialógom.

| 2.14 | Akýkoľvek spôsob uvažovania, ktorý by považoval ochranné pracovné právo za prekážku rastu a zamestnanosti by predstavoval zjednodušujúcu víziu, v rámci ktorej by sa z pracovného práva stal len jednoduchý nástroj politiky pracovného trhu alebo ekonomická premenná. |
| --- | --- |

2.14

Akýkoľvek spôsob uvažovania, ktorý by považoval ochranné pracovné právo za prekážku rastu a zamestnanosti by predstavoval zjednodušujúcu víziu, v rámci ktorej by sa z pracovného práva stal len jednoduchý nástroj politiky pracovného trhu alebo ekonomická premenná.

| 2.15 | Keďže zamestnanci sú vždy závislí od zamestnávateľov, mala by sa zdôrazniť základná ochranná a emancipačná úloha pracovného práva. Jej uplatňovanie by malo byť lepšie zabezpečené, aby pracovníci neboli pod tlakom a aby sa zohľadnili nové výzvy globalizácie a starnutia obyvateľstva. V tejto oblasti môže Európska únia voči členským štátom ešte zohrať významnú úlohu. |
| --- | --- |

2.15

Keďže zamestnanci sú vždy závislí od zamestnávateľov, mala by sa zdôrazniť základná ochranná a emancipačná úloha pracovného práva. Jej uplatňovanie by malo byť lepšie zabezpečené, aby pracovníci neboli pod tlakom a aby sa zohľadnili nové výzvy globalizácie a starnutia obyvateľstva. V tejto oblasti môže Európska únia voči členským štátom ešte zohrať významnú úlohu.

| 2.16 | V roku 2000 prišla vtedajšia Komisia s iniciatívou, ktorá mala viesť k diskusiám o potrebe posúdiť základné prvky legislatívneho systému a kolektívnych zmlúv a dosiahnuť, aby zodpovedali modernej organizácii a 
  zároveň
  viedli k zlepšeniu pracovných vzťahov. |
| --- | --- |

2.16

V roku 2000 prišla vtedajšia Komisia s iniciatívou, ktorá mala viesť k diskusiám o potrebe posúdiť základné prvky legislatívneho systému a kolektívnych zmlúv a dosiahnuť, aby zodpovedali modernej organizácii a 
  zároveň
  viedli k zlepšeniu pracovných vzťahov.

| 2.17 | V uvedenej iniciatíve skvalitňovania sa nepokračovalo, hoci je očividné, že ak sa mal splniť cieľ modernizácie a zlepšenia pracovných podmienok (teda téma, ku ktorej sa o niekoľko rokov neskôr vrátila aj súčasná Komisia z iného pohľadu), bolo nutné ju doviesť do konca. |
| --- | --- |

2.17

V uvedenej iniciatíve skvalitňovania sa nepokračovalo, hoci je očividné, že ak sa mal splniť cieľ modernizácie a zlepšenia pracovných podmienok (teda téma, ku ktorej sa o niekoľko rokov neskôr vrátila aj súčasná Komisia z iného pohľadu), bolo nutné ju doviesť do konca.

| 2.18 | Výbor konštatuje, že v zelenej knihe sa vyskytuje viacero významných slabých bodov, ktoré značne oslabujú jej argumentáciu a perspektívy: výbor teda poukazuje na určité body, pri ktorých vyjadruje poľutovanie, že ich Komisia hlbšie nerozvinula alebo sa nimi bližšie nezaoberala:






  — | snaha o silný hospodársky rast nie je v rozpore so sociálnym rozmerom budovania spoločnej Európy a jej rozvojom, |
| --- | --- | --- |

2.18

Výbor konštatuje, že v zelenej knihe sa vyskytuje viacero významných slabých bodov, ktoré značne oslabujú jej argumentáciu a perspektívy: výbor teda poukazuje na určité body, pri ktorých vyjadruje poľutovanie, že ich Komisia hlbšie nerozvinula alebo sa nimi bližšie nezaoberala:

—

snaha o silný hospodársky rast nie je v rozpore so sociálnym rozmerom budovania spoločnej Európy a jej rozvojom,

| — | pracovné právo sa neskladá len z individuálnych pracovných zmlúv, ale aj z kolektívneho pracovného práva, |
| --- | --- |

—

pracovné právo sa neskladá len z individuálnych pracovných zmlúv, ale aj z kolektívneho pracovného práva,

| — | nemožno opomínať pojem dôstojnej práce zakotvený v záväzkoch spolupráce medzi EÚ a Medzinárodnou organizáciou práce (ILO) a na pozitívne snahy, ktoré v júni 2006 preukázali členské krajiny EÚ a krajiny uchádzajúce sa o členstvo pri prijímaní odporúčania ILO č. 198, v ktorom sa hovorí o správnych definíciách a operatívnych zásadách na odstránenie neistoty pokiaľ ide o existenciu pracovných vzťahov a na zabezpečenie čestnej hospodárskej súťaže a účinnej ochrany pracovníkov v pracovnom vzťahu (2), |
| --- | --- |

—

nemožno opomínať pojem dôstojnej práce zakotvený v záväzkoch spolupráce medzi EÚ a Medzinárodnou organizáciou práce (ILO) a na pozitívne snahy, ktoré v júni 2006 preukázali členské krajiny EÚ a krajiny uchádzajúce sa o členstvo pri prijímaní odporúčania ILO č. 198, v ktorom sa hovorí o správnych definíciách a operatívnych zásadách na odstránenie neistoty pokiaľ ide o existenciu pracovných vzťahov a na zabezpečenie čestnej hospodárskej súťaže a účinnej ochrany pracovníkov v pracovnom vzťahu (2),

| — | sociálni partneri na národnej aj európskej úrovni už prispeli svojimi dohodami a kolektívnymi zmluvami k ukotveniu nových foriem zmlúv, vrátane neštandardných zmlúv, čím preukázali svoju schopnosť prispôsobiť pracovné vzťahy novým podmienkam a uvažovať o formách pružných vzťahov spojených s primeranými zárukami, |
| --- | --- |

—

sociálni partneri na národnej aj európskej úrovni už prispeli svojimi dohodami a kolektívnymi zmluvami k ukotveniu nových foriem zmlúv, vrátane neštandardných zmlúv, čím preukázali svoju schopnosť prispôsobiť pracovné vzťahy novým podmienkam a uvažovať o formách pružných vzťahov spojených s primeranými zárukami,

| — | sociálny dialóg je nástrojom koregulácie, a preto ho treba propagovať a zároveň zefektívniť, aby dokázal vytvoriť čo najlepší rámec pre pružné pracovné vzťahy, |
| --- | --- |

—

sociálny dialóg je nástrojom koregulácie, a preto ho treba propagovať a zároveň zefektívniť, aby dokázal vytvoriť čo najlepší rámec pre pružné pracovné vzťahy,

| — | istota v pracovnom vzťahu je podmienkou napredovania produktivity, pretože neistota nevytvára nové pracovné miesta. Mobilita a flexibilita môžu viesť k zvýšeniu produktivity a istoty, ale realizácia úprav v oblasti pracovného práva nesmie viesť k nárastu počtu pracovníkov žijúcich v chudobe, |
| --- | --- |

—

istota v pracovnom vzťahu je podmienkou napredovania produktivity, pretože neistota nevytvára nové pracovné miesta. Mobilita a flexibilita môžu viesť k zvýšeniu produktivity a istoty, ale realizácia úprav v oblasti pracovného práva nesmie viesť k nárastu počtu pracovníkov žijúcich v chudobe,

| — | odpoveď netkvie v spôsobe uvažovania, ktorý proti sebe stavia pracovníkov navzájom a kladie na nich zodpovednosť hľadať riešenie nezamestnanosti a neprimeraného vzťahu medzi vzdelaním a dopytom po zručnostiach, |
| --- | --- |

—

odpoveď netkvie v spôsobe uvažovania, ktorý proti sebe stavia pracovníkov navzájom a kladie na nich zodpovednosť hľadať riešenie nezamestnanosti a neprimeraného vzťahu medzi vzdelaním a dopytom po zručnostiach,

| — | nový vzor štandardnej zmluvy navrhovaný s cieľom reagovať na údajný konflikt medzi trvalo zamestnanými pracovníkmi („insidermi“) a tzv. „outsidermi“ mimo trhu práce, nemôže prenášať zodpovednosť na „outsiderov“, ktorí majú sami nájsť riešenie, ako prekonať dvojakosť pracovného trhu a navyše, ak by takáto zmluva existovala, neodstránila by skutočné prekážky vytvárania pracovných miest. |
| --- | --- |

—

nový vzor štandardnej zmluvy navrhovaný s cieľom reagovať na údajný konflikt medzi trvalo zamestnanými pracovníkmi („insidermi“) a tzv. „outsidermi“ mimo trhu práce, nemôže prenášať zodpovednosť na „outsiderov“, ktorí majú sami nájsť riešenie, ako prekonať dvojakosť pracovného trhu a navyše, ak by takáto zmluva existovala, neodstránila by skutočné prekážky vytvárania pracovných miest.

| 2.19 | Výbor sa nazdáva, že dozrel čas na vykonanie úplnej a dôslednej analýzy, ktorá by vychádzala najmä z nasledovných prvkov:






  — | zhodnotenie právnych systémov členských krajín pokiaľ ide o jestvujúcu ochranu a zabezpečenie, ich ciele, účinnosť, prístup k orgánom a postupom riešenia sporov (súdnych aj mimosúdnych), |
| --- | --- | --- |

2.19

Výbor sa nazdáva, že dozrel čas na vykonanie úplnej a dôslednej analýzy, ktorá by vychádzala najmä z nasledovných prvkov:

—

zhodnotenie právnych systémov členských krajín pokiaľ ide o jestvujúcu ochranu a zabezpečenie, ich ciele, účinnosť, prístup k orgánom a postupom riešenia sporov (súdnych aj mimosúdnych),

| — | prínos sociálneho dialógu k modernizácii a zlepšovaniu pracovného práva, dôstojnej práci a boju proti nelegálnej práci, ako aj otázka fungovania pracovného trhu a organizácie práce v podnikoch na príslušnej úrovni (európskej, národnej, regionálnej, podniky a skupiny, prípadne vrátane cezhraničných prípadov), |
| --- | --- |

—

prínos sociálneho dialógu k modernizácii a zlepšovaniu pracovného práva, dôstojnej práci a boju proti nelegálnej práci, ako aj otázka fungovania pracovného trhu a organizácie práce v podnikoch na príslušnej úrovni (európskej, národnej, regionálnej, podniky a skupiny, prípadne vrátane cezhraničných prípadov),

| — | zohľadnenie verejných služieb a aktívnej úlohy, ktorú efektívne a kvalitné verejné služby zohrávajú pri vytváraní zamestnanosti a hospodárskeho rastu, |
| --- | --- |

—

zohľadnenie verejných služieb a aktívnej úlohy, ktorú efektívne a kvalitné verejné služby zohrávajú pri vytváraní zamestnanosti a hospodárskeho rastu,

| — | zohľadnenie riadenia podnikov, účasti pracovníkov a kontrolných a varovných mechanizmov, ktoré majú k dispozícii orgány zastupujúce pracujúcich (najmä podnikové výbory) pri prispôsobovaní sa zmenám a reštrukturalizáciách, |
| --- | --- |

—

zohľadnenie riadenia podnikov, účasti pracovníkov a kontrolných a varovných mechanizmov, ktoré majú k dispozícii orgány zastupujúce pracujúcich (najmä podnikové výbory) pri prispôsobovaní sa zmenám a reštrukturalizáciách,

| — | miesto priznávané skutočným samostatne zárobkovo činným pracovníkom, ktorí zohrávajú prvoradú úlohu pri podpore podnikateľského ducha a zakladaní malých a stredných podnikov, ako aj v sociálnom hospodárstve a zavedenie vhodného zabezpečenia hospodársky závislých pracovníkov, pri zohľadnení osobitostí niektorých samostatne zárobkovo činných osôb (napr. v oblasti priameho predaja), |
| --- | --- |

—

miesto priznávané skutočným samostatne zárobkovo činným pracovníkom, ktorí zohrávajú prvoradú úlohu pri podpore podnikateľského ducha a zakladaní malých a stredných podnikov, ako aj v sociálnom hospodárstve a zavedenie vhodného zabezpečenia hospodársky závislých pracovníkov, pri zohľadnení osobitostí niektorých samostatne zárobkovo činných osôb (napr. v oblasti priameho predaja),

| — | propagácia odporúčania ILO z roku 2006 o pracovnom vzťahu (č. 198), |
| --- | --- |

—

propagácia odporúčania ILO z roku 2006 o pracovnom vzťahu (č. 198),

| — | vplyv nelegálnej práce, vychádzajúc z nástrojov na potláčanie takýchto praktík prostredníctvom lepšej európskej koordinácie príslušných administratívnych orgánov – prípadné vytvorenie tzv. sociálneho Europolu?, |
| --- | --- |

—

vplyv nelegálnej práce, vychádzajúc z nástrojov na potláčanie takýchto praktík prostredníctvom lepšej európskej koordinácie príslušných administratívnych orgánov – prípadné vytvorenie tzv. sociálneho Europolu?,

| — | vplyv migračných pohybov, ktoré bude treba lepšie koordinovať, |
| --- | --- |

—

vplyv migračných pohybov, ktoré bude treba lepšie koordinovať,

| — | vzťahy „win-win“ (z ktorých majú prospech obidve strany), t.j. správne využívanie flexibility s ohľadom na potreby podnikov a potreby a požiadavky pracovníkov, ktorí tak môžu lepšie realizovať svoje predstavy o osobnom živote, |
| --- | --- |

—

vzťahy „win-win“ (z ktorých majú prospech obidve strany), t.j. správne využívanie flexibility s ohľadom na potreby podnikov a potreby a požiadavky pracovníkov, ktorí tak môžu lepšie realizovať svoje predstavy o osobnom živote,

| — | úvahy a iniciatívy napr. v oblasti štúdia a ďalšieho vzdelávania pracovníkov, ktorí sú buď aktívni alebo ohrození reštrukturalizáciou alebo pracovníkov, ktorí sa na pracovný trh vracajú po prerušení kariéry z osobných dôvodov a zabezpečenie istoty profesionálnej dráhy namiesto nastoľovania určitých návrhov hypotetickej „jedinej zmluvy“. |
| --- | --- |

—

úvahy a iniciatívy napr. v oblasti štúdia a ďalšieho vzdelávania pracovníkov, ktorí sú buď aktívni alebo ohrození reštrukturalizáciou alebo pracovníkov, ktorí sa na pracovný trh vracajú po prerušení kariéry z osobných dôvodov a zabezpečenie istoty profesionálnej dráhy namiesto nastoľovania určitých návrhov hypotetickej „jedinej zmluvy“.

| 2.20 | Nové perspektívy pre hlbšiu analýzu, ktorú si želá výbor a na oživenie sociálneho prvku budovania spoločnej Európy sa otvárajú aj vďaka agende nemeckého predsedníctva Rady EÚ, zmene pohľadu na „kvalitu“ práce počas neformálneho stretnutia ministrov práce a sociálnych vecí v januári 2007 ako aj vďaka nedávnemu listu deviatich ministrov práce zameranému na „dodanie nového impulzu sociálnej Európe“, najmä v súlade s líniami uvedenými v prílohe o politikách v oblasti práce a flexiistoty. |
| --- | --- |

2.20

Nové perspektívy pre hlbšiu analýzu, ktorú si želá výbor a na oživenie sociálneho prvku budovania spoločnej Európy sa otvárajú aj vďaka agende nemeckého predsedníctva Rady EÚ, zmene pohľadu na „kvalitu“ práce počas neformálneho stretnutia ministrov práce a sociálnych vecí v januári 2007 ako aj vďaka nedávnemu listu deviatich ministrov práce zameranému na „dodanie nového impulzu sociálnej Európe“, najmä v súlade s líniami uvedenými v prílohe o politikách v oblasti práce a flexiistoty.

3.   Konkrétne pripomienky: odpovede alebo poznámky k otázkam Európskej komisie

3.1   Čo považujete za priority programu významnej reformy pracovného práva?

| 3.1.1 | Pracovné právo nestratilo svoj význam ako ochranné právo, či už vo vzťahu k pracovníkom alebo zamestnávateľom. Pracovníkom zabezpečuje spravodlivý základ pre dosiahnutie legálnej pracovnej zmluvy s vyvážením práv a povinností, s ohľadom na právomoci zamestnávateľa, ktorému podliehajú v oblasti vedenia a riadenia. Zamestnávateľom ponúka nesmierne dôležitú právnu istotu v tom zmysle, že jasne stanovuje rozličné typy štandardných zmlúv a uvádza alebo načrtáva ich základné ustanovenia podľa jednotlivých situácií, vrátane prípadov vypovedania zmluvy jednou zo strán. Okrem toho napr. v oblasti občianskoprávnej zodpovednosti zabezpečuje pracovné právo pracovníkom aj zamestnávateľom záruky a právnu istotu pokiaľ ide o odškodné a uznanie prípadnej trvalej práceneschopnosti pracovníka a obmedzenie občianskoprávnej zodpovednosti zamestnávateľa bez zavinenia, ak boli dodržané bezpečnostné normy. Kolektívne vyjednávanie a konzultačné orgány prispievajú k dobrým pracovným vzťahom a v prípade sporu k hľadaniu vhodného riešenia. |
| --- | --- |

3.1.1

Pracovné právo nestratilo svoj význam ako ochranné právo, či už vo vzťahu k pracovníkom alebo zamestnávateľom. Pracovníkom zabezpečuje spravodlivý základ pre dosiahnutie legálnej pracovnej zmluvy s vyvážením práv a povinností, s ohľadom na právomoci zamestnávateľa, ktorému podliehajú v oblasti vedenia a riadenia. Zamestnávateľom ponúka nesmierne dôležitú právnu istotu v tom zmysle, že jasne stanovuje rozličné typy štandardných zmlúv a uvádza alebo načrtáva ich základné ustanovenia podľa jednotlivých situácií, vrátane prípadov vypovedania zmluvy jednou zo strán. Okrem toho napr. v oblasti občianskoprávnej zodpovednosti zabezpečuje pracovné právo pracovníkom aj zamestnávateľom záruky a právnu istotu pokiaľ ide o odškodné a uznanie prípadnej trvalej práceneschopnosti pracovníka a obmedzenie občianskoprávnej zodpovednosti zamestnávateľa bez zavinenia, ak boli dodržané bezpečnostné normy. Kolektívne vyjednávanie a konzultačné orgány prispievajú k dobrým pracovným vzťahom a v prípade sporu k hľadaniu vhodného riešenia.

| 3.1.2 | Čo sa týka hlavných navrhovaných zmien, bolo by vhodné, aby pri dodržaní právnych noriem a praxe každej členskej krajiny pracovné právo zahŕňalo aj nové rozvíjajúce sa pružné formy zmlúv, a tým aj naďalej poskytovalo ochranu a nastoľovalo rovnováhu v pracovných vzťahoch a poskytovalo záruku právnej istoty jednotlivým stranám pri odôvodnenom prepustení, pracovnom úraze alebo chorobe z povolania. Z moderného pracovného práva by navyše mali pracovníkom vyplývať práva v oblasti profesionálnej dráhy počas ich celého aktívneho života, aby mohli striedať celoživotné vzdelávanie ako aj rozličné formy zmlúv, ktoré môžu v danej chvíli zodpovedať individuálnym potrebám prispôsobenia práce a súkromia, postupu, podpory rekvalifikácie atď. a umožniť zamestnávateľom, aby dosiahli dlhodobý úžitok z práce spokojných pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.2

Čo sa týka hlavných navrhovaných zmien, bolo by vhodné, aby pri dodržaní právnych noriem a praxe každej členskej krajiny pracovné právo zahŕňalo aj nové rozvíjajúce sa pružné formy zmlúv, a tým aj naďalej poskytovalo ochranu a nastoľovalo rovnováhu v pracovných vzťahoch a poskytovalo záruku právnej istoty jednotlivým stranám pri odôvodnenom prepustení, pracovnom úraze alebo chorobe z povolania. Z moderného pracovného práva by navyše mali pracovníkom vyplývať práva v oblasti profesionálnej dráhy počas ich celého aktívneho života, aby mohli striedať celoživotné vzdelávanie ako aj rozličné formy zmlúv, ktoré môžu v danej chvíli zodpovedať individuálnym potrebám prispôsobenia práce a súkromia, postupu, podpory rekvalifikácie atď. a umožniť zamestnávateľom, aby dosiahli dlhodobý úžitok z práce spokojných pracovníkov.

| 3.1.3 | Pri reforme pracovného práva je potrebné podporovať pozitívne opatrenia v záujme ľudí, ktorí sú úplne vylúčení z trhu práce. Reformy pracovného práva treba využiť na to, aby sa našli nové cesty k trhu práce bez vytvárania nestálych pracovných vzťahov, čo zahŕňa aj podporovanie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a spoločensko-hospodárskych iniciatív na začlenenie do pracovného života. |
| --- | --- |

3.1.3

Pri reforme pracovného práva je potrebné podporovať pozitívne opatrenia v záujme ľudí, ktorí sú úplne vylúčení z trhu práce. Reformy pracovného práva treba využiť na to, aby sa našli nové cesty k trhu práce bez vytvárania nestálych pracovných vzťahov, čo zahŕňa aj podporovanie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a spoločensko-hospodárskych iniciatív na začlenenie do pracovného života.

| 3.1.4 | Takisto by bolo vhodné lepšie podchytiť trojstranné pracovné vzťahy a spresniť práva a povinnosti všetkých zainteresovaných strán, vrátane podmienok občianskoprávnej alebo trestnoprávnej zodpovednosti. Vhodná ochrana by sa mala poskytovať aj v prípadoch pracovníkov hospodársky závislých od hlavného zamestnávateľa, ktorému sú v praxi podriadení pri vykonávaní práce, najmä pokiaľ ide o pracovné úrazy, choroby z povolania a sociálne zabezpečenie. Zmena predpisov v tejto oblasti sa musí vykonať veľmi uvážene a bude musieť zohľadniť osobitosti rôznych skupín ekonomicky závislých samostatne zárobkovo činných osôb (napr. pracujúcich v priamom predaji), aby nestratili zdroj svojho príjmu a možnosť na vykonávanie činnosti spĺňajúcej ich očakávania. |
| --- | --- |

3.1.4

Takisto by bolo vhodné lepšie podchytiť trojstranné pracovné vzťahy a spresniť práva a povinnosti všetkých zainteresovaných strán, vrátane podmienok občianskoprávnej alebo trestnoprávnej zodpovednosti. Vhodná ochrana by sa mala poskytovať aj v prípadoch pracovníkov hospodársky závislých od hlavného zamestnávateľa, ktorému sú v praxi podriadení pri vykonávaní práce, najmä pokiaľ ide o pracovné úrazy, choroby z povolania a sociálne zabezpečenie. Zmena predpisov v tejto oblasti sa musí vykonať veľmi uvážene a bude musieť zohľadniť osobitosti rôznych skupín ekonomicky závislých samostatne zárobkovo činných osôb (napr. pracujúcich v priamom predaji), aby nestratili zdroj svojho príjmu a možnosť na vykonávanie činnosti spĺňajúcej ich očakávania.

| 3.1.5 | Okrem toho je nevyhnutné bojovať proti nelegálnej práci a dosiahnuť oficiálne ukotvenie pracovných vzťahov v právnom rámci. V tejto súvislosti je potrebné posilniť inšpektoráty práce, ktoré možno vo všeobecnosti využiť aj na zabezpečenie efektívnosti platných právnych predpisov alebo zmluvných vzťahov. |
| --- | --- |

3.1.5

Okrem toho je nevyhnutné bojovať proti nelegálnej práci a dosiahnuť oficiálne ukotvenie pracovných vzťahov v právnom rámci. V tejto súvislosti je potrebné posilniť inšpektoráty práce, ktoré možno vo všeobecnosti využiť aj na zabezpečenie efektívnosti platných právnych predpisov alebo zmluvných vzťahov.

| 3.1.6 | Odporúčanie ILO č. 198 o pracovnom vzťahu, prijaté na 95. zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce v júni 2006, poskytuje dôležitý zdroj inšpirácie pre členské krajiny v prispôsobovaní pracovného práva technologickému, hospodárskemu a sociálnemu pokroku, ktorý za posledných dvadsať rokov zásadne zmenil situáciu vo výrobe, službách a svetovom obchode (3). |
| --- | --- |

3.1.6

Odporúčanie ILO č. 198 o pracovnom vzťahu, prijaté na 95. zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce v júni 2006, poskytuje dôležitý zdroj inšpirácie pre členské krajiny v prispôsobovaní pracovného práva technologickému, hospodárskemu a sociálnemu pokroku, ktorý za posledných dvadsať rokov zásadne zmenil situáciu vo výrobe, službách a svetovom obchode (3).

3.2   Môže prispôsobenie pracovného práva a kolektívnych zmlúv prispieť k zlepšeniu flexibility a istoty zamestnania a k zníženiu segmentácie pracovného trhu? (áno-nie)

| 3.2.1 | Z praxe vyplýva, že širšie využívanie flexibilných zmlúv bez dôslednej regulácie vedie k segmentácii trhu a k väčšej neistote, napr. kvôli nižším príjmom súvisiacich s najrozšírenejšími zmluvami (čiastočný úväzok), čo neumožňuje uspokojujúco riešiť základné potreby pracovníkov, ako aj kvôli nižšej sociálnej ochrane (prahové hodnoty prístupu k dávkam v nezamestnanosti, k doplnkovému dôchodku, k celoživotnému vzdelávaniu). Do úvahy by sa mal brať aj rozsah pracovného času v rámci dňa, keďže ak je práca na čiastočný alebo plný úväzok rozložená počas celého dňa, pracovníci nemajú v praxi čas na osobný život. |
| --- | --- |

3.2.1

Z praxe vyplýva, že širšie využívanie flexibilných zmlúv bez dôslednej regulácie vedie k segmentácii trhu a k väčšej neistote, napr. kvôli nižším príjmom súvisiacich s najrozšírenejšími zmluvami (čiastočný úväzok), čo neumožňuje uspokojujúco riešiť základné potreby pracovníkov, ako aj kvôli nižšej sociálnej ochrane (prahové hodnoty prístupu k dávkam v nezamestnanosti, k doplnkovému dôchodku, k celoživotnému vzdelávaniu). Do úvahy by sa mal brať aj rozsah pracovného času v rámci dňa, keďže ak je práca na čiastočný alebo plný úväzok rozložená počas celého dňa, pracovníci nemajú v praxi čas na osobný život.

| 3.2.2 | Z praxe takisto vyplýva, že najrozšírenejšie flexibilné zmluvy (zmluvy na čiastočný úväzok na dobu určitú) sa často ponúkajú osobám, ktoré by radšej mali prácu na plný úväzok. I keď takéto zmluvy môžu byť dobrým začiatkom pre budúcu pracovnú kariéru mladých ľudí a vynikajúcou možnosťou zosúladiť prácu s rodinným životom, často nie je prijatie takejto zmluvy dobrovoľné. Starší pracovníci zamestnanie nachádzajú ťažko, vrátane práce na dobu určitú. Z fragmentácie trhu nemožno viniť pracovníkov – je dôsledkom voľby zamestnávateľov, ktorí v konečnom dôsledku jednostranne rozhodujú o tom, aký typ zmluvy pracovníkom poskytnú. Pracovné právo by sa malo usilovať zabrániť diskriminovaniu mladých ľudí, žien a starších pracovníkov pri prístupe na trh práce a v odmeňovaní. |
| --- | --- |

3.2.2

Z praxe takisto vyplýva, že najrozšírenejšie flexibilné zmluvy (zmluvy na čiastočný úväzok na dobu určitú) sa často ponúkajú osobám, ktoré by radšej mali prácu na plný úväzok. I keď takéto zmluvy môžu byť dobrým začiatkom pre budúcu pracovnú kariéru mladých ľudí a vynikajúcou možnosťou zosúladiť prácu s rodinným životom, často nie je prijatie takejto zmluvy dobrovoľné. Starší pracovníci zamestnanie nachádzajú ťažko, vrátane práce na dobu určitú. Z fragmentácie trhu nemožno viniť pracovníkov – je dôsledkom voľby zamestnávateľov, ktorí v konečnom dôsledku jednostranne rozhodujú o tom, aký typ zmluvy pracovníkom poskytnú. Pracovné právo by sa malo usilovať zabrániť diskriminovaniu mladých ľudí, žien a starších pracovníkov pri prístupe na trh práce a v odmeňovaní.

| 3.2.3 | Na to, aby bola flexibilita skutočnou voľbou, a nie diskriminačným opatrením, aby bola nastolená väčšia istota a aby mali pracovníci možnosť zorganizovať si slobodne vlastný život (mladí ľudia so zmluvami na dobu určitú, ktorí sú nútení žiť s rodičmi kvôli príliš vysokým nákladom na bývanie; rodiny s jedným rodičom, ktorý nedobrovoľne pracuje na čiastočný úväzok, a tak často žije pod hranicou chudoby), je potrebné vykonať zásadné reformy pracovného práva, ktoré by sa uberali smerom naznačeným v odpovedi na prvú otázku, prednostne prostredníctvom sociálneho dialógu, či už trojstranného alebo dvojstranného v závislosti od príslušnej krajiny a úrovne. |
| --- | --- |

3.2.3

Na to, aby bola flexibilita skutočnou voľbou, a nie diskriminačným opatrením, aby bola nastolená väčšia istota a aby mali pracovníci možnosť zorganizovať si slobodne vlastný život (mladí ľudia so zmluvami na dobu určitú, ktorí sú nútení žiť s rodičmi kvôli príliš vysokým nákladom na bývanie; rodiny s jedným rodičom, ktorý nedobrovoľne pracuje na čiastočný úväzok, a tak často žije pod hranicou chudoby), je potrebné vykonať zásadné reformy pracovného práva, ktoré by sa uberali smerom naznačeným v odpovedi na prvú otázku, prednostne prostredníctvom sociálneho dialógu, či už trojstranného alebo dvojstranného v závislosti od príslušnej krajiny a úrovne.

3.3   Myslíte si, že existujúce predpisy či už vo forme právnych predpisov a/alebo kolektívnych zmlúv brzdia alebo stimulujú podniky a zamestnancov v ich úsilí využiť možnosti na zvýšenie produktivity a prispôsobenie sa zavádzaniu nových technológií a zmenám spojeným s medzinárodnou hospodárskou súťažou? Ako je možné dosiahnuť zvýšenie kvality právnych predpisov vzťahujúcich sa na MSP a zároveň zachovanie ich cieľov?

| 3.3.1 | Výbor nemôže poskytnúť odpoveď za 27 členských štátov. Napriek tomu uvedie niekoľko konkrétnych pripomienok. Vyrovnať sa s konkurenciou znamená vo väčšine prípadov nutnosť inovovať alebo staviť na kvalitu. |
| --- | --- |

3.3.1

Výbor nemôže poskytnúť odpoveď za 27 členských štátov. Napriek tomu uvedie niekoľko konkrétnych pripomienok. Vyrovnať sa s konkurenciou znamená vo väčšine prípadov nutnosť inovovať alebo staviť na kvalitu.

| 3.3.2 | Reálnymi faktormi produktivity sú spôsobilosť pracovníkov, teda ich kvalifikácia a skúsenosti ako aj zavádzanie nových technológií, ktoré závisí od investícií do vzdelania, školení a výskumu a rozvoja, a to zo strany verejného aj súkromného sektora (v Európe chýbajú najmä súkromné investície). |
| --- | --- |

3.3.2

Reálnymi faktormi produktivity sú spôsobilosť pracovníkov, teda ich kvalifikácia a skúsenosti ako aj zavádzanie nových technológií, ktoré závisí od investícií do vzdelania, školení a výskumu a rozvoja, a to zo strany verejného aj súkromného sektora (v Európe chýbajú najmä súkromné investície).

| 3.3.3 | Právna úprava (prostredníctvom zákona alebo zmluvy predstavujúcej rámec pre činnosť sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania) musí mať teda za cieľ podporovať štúdium, ďalšie vzdelávanie a prispôsobovanie sa novým technológiám v rámci zamestnania alebo profesionálnej kariéry a musí sa spravodlivo vzťahovať na všetky kategórie zamestnancov. Podnik, ktorý chce zlepšiť znalosti zamestnancov a udržať si ich, bude musieť znášať určité náklady, spolu so zamestnancami a zodpovedajúcimi verejnými orgánmi. Táto investícia mu zároveň prinesie konkurenčnú výhodu a zamestnanci budú mať prospech z väčšej možnosti zamestnať sa. Zákonná úprava môže podporovať zvyšovanie znalostí a kvalifikácie prostredníctvom organizácie alebo podpory financovania, vzdelávacích štruktúr, zakotvením práva a špecifikovaním podnetov na vzdelávanie (študijné voľno, časové kontá) počas kariéry (prostredníctvom následných zmlúv a zamestnávateľov), podľa platných alebo v budúcnosti prijatých zákonov a praxe a v závislosti od výsledkov kolektívneho vyjednávania (4). |
| --- | --- |

3.3.3

Právna úprava (prostredníctvom zákona alebo zmluvy predstavujúcej rámec pre činnosť sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania) musí mať teda za cieľ podporovať štúdium, ďalšie vzdelávanie a prispôsobovanie sa novým technológiám v rámci zamestnania alebo profesionálnej kariéry a musí sa spravodlivo vzťahovať na všetky kategórie zamestnancov. Podnik, ktorý chce zlepšiť znalosti zamestnancov a udržať si ich, bude musieť znášať určité náklady, spolu so zamestnancami a zodpovedajúcimi verejnými orgánmi. Táto investícia mu zároveň prinesie konkurenčnú výhodu a zamestnanci budú mať prospech z väčšej možnosti zamestnať sa. Zákonná úprava môže podporovať zvyšovanie znalostí a kvalifikácie prostredníctvom organizácie alebo podpory financovania, vzdelávacích štruktúr, zakotvením práva a špecifikovaním podnetov na vzdelávanie (študijné voľno, časové kontá) počas kariéry (prostredníctvom následných zmlúv a zamestnávateľov), podľa platných alebo v budúcnosti prijatých zákonov a praxe a v závislosti od výsledkov kolektívneho vyjednávania (4).

| 3.3.4 | Spoločné vyvíjanie aktivít v oblasti kvalifikácie a vzdelávania je možné podporovať napríklad legislatívou a miestnym financovaním pokiaľ ide o MSP a rozdelením nákladov v rámci daného územia, vzhľadom na to, že nie je možné, aby veľmi malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby organizovali a financovali dlhšie školenia okrem získavania skúseností v samotnom zamestnaní. |
| --- | --- |

3.3.4

Spoločné vyvíjanie aktivít v oblasti kvalifikácie a vzdelávania je možné podporovať napríklad legislatívou a miestnym financovaním pokiaľ ide o MSP a rozdelením nákladov v rámci daného územia, vzhľadom na to, že nie je možné, aby veľmi malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby organizovali a financovali dlhšie školenia okrem získavania skúseností v samotnom zamestnaní.

| 3.3.5 | Samotné pracovné právo v širšom zmysle slova však môže obsiahnuť len obmedzenú časť prvkov potrebných na zvládnutie nových technológií a prispôsobenia sa priemyselným a sociálnym zmenám (celoživotné vzdelávanie, účasť pracovníkov). Svoju úlohu v rozvíjaní konkurencieschopnej a koordinovanej priemyselnej politiky na regionálnej, národnej aj európskej úrovni však môže zohrať aj vyššie školstvo, výskum, rizikový kapitál, podnikateľské inkubátory a inovačné centrá. |
| --- | --- |

3.3.5

Samotné pracovné právo v širšom zmysle slova však môže obsiahnuť len obmedzenú časť prvkov potrebných na zvládnutie nových technológií a prispôsobenia sa priemyselným a sociálnym zmenám (celoživotné vzdelávanie, účasť pracovníkov). Svoju úlohu v rozvíjaní konkurencieschopnej a koordinovanej priemyselnej politiky na regionálnej, národnej aj európskej úrovni však môže zohrať aj vyššie školstvo, výskum, rizikový kapitál, podnikateľské inkubátory a inovačné centrá.

3.4   Akým spôsobom môže byť zamestnávanie na základe trvalých a dočasných pracovných zmlúv zjednodušené, či už prostredníctvom právnych predpisov alebo kolektívnych zmlúv, aby umožňovalo väčšiu flexibilitu v rámci týchto zmlúv pri zabezpečení adekvátnych štandardov istoty zamestnania a sociálnej ochrany?

| 3.4.1 | S takýmto prístupom je ťažko možné súhlasiť, ak bude flexibilita znamenať viac neistých pracovných miest. Podľa svojej definície flexiistota poskytuje príležitosť zlúčiť rozdielne formy flexibility pracovného trhu so zabezpečením, s cieľom zaistiť vyvážený prístup k posilňovaniu schopností zamestnancov a podnikov prispôsobiť sa a zároveň ich chrániť pred rizikom. Preto je flexiistota viac než len rovnováhou medzi vonkajšou flexibilitou a systémami sociálneho zabezpečenia Čím je zmluva flexibilnejšia, tým väčšmi klesá istota zamestnania, a tým musí byť ochrana silnejšia (sociálne zabezpečenie, zabezpečená profesionálna dráha alebo istota zamestnania počas celého aktívneho života) (5). |
| --- | --- |

3.4.1

S takýmto prístupom je ťažko možné súhlasiť, ak bude flexibilita znamenať viac neistých pracovných miest. Podľa svojej definície flexiistota poskytuje príležitosť zlúčiť rozdielne formy flexibility pracovného trhu so zabezpečením, s cieľom zaistiť vyvážený prístup k posilňovaniu schopností zamestnancov a podnikov prispôsobiť sa a zároveň ich chrániť pred rizikom. Preto je flexiistota viac než len rovnováhou medzi vonkajšou flexibilitou a systémami sociálneho zabezpečenia Čím je zmluva flexibilnejšia, tým väčšmi klesá istota zamestnania, a tým musí byť ochrana silnejšia (sociálne zabezpečenie, zabezpečená profesionálna dráha alebo istota zamestnania počas celého aktívneho života) (5).

| 3.4.2 | Otázka naznačuje, že flexibilita vytvára pracovné miesta, pričom toto tvrdenie nie je doplnené žiadnym príkladom alebo dôkazom. Istota závisí väčšmi od sociálneho práva, ktorým sa zelená kniha nezaoberá. |
| --- | --- |

3.4.2

Otázka naznačuje, že flexibilita vytvára pracovné miesta, pričom toto tvrdenie nie je doplnené žiadnym príkladom alebo dôkazom. Istota závisí väčšmi od sociálneho práva, ktorým sa zelená kniha nezaoberá.

3.5   Bolo by užitočné zvážiť kombináciu flexibilnejších právnych predpisov v oblasti ochrany zamestnancov a dobre navrhnutej podpory v nezamestnanosti vo forme kompenzácie príjmu (t. j. pasívnych politík na trhu práce) a aktívnych politík na trhu práce?

| 3.5.1 | Skutočne dobre navrhnutá podpora v nezamestnanosti musí v každom prípade a bez ohľadu na to, aká ja úroveň „ochrany“ zamestnancov, byť doplnená dôslednými školeniami alebo rekvalifikačnými kurzami. Navyše to znamená podporu konkrétne prispôsobenú podnikom, ktoré sú pripravené prijímať zamestnancov z okrajov pracovného trhu (dlhodobo nezamestnaných, atď.). „Aktívna politika na trhu práce“ neznamená povinnosť prijať pod hrozbou straty všetkých príspevkov akúkoľvek ponúknutú prácu, hoci by vyžadovala nižšiu kvalifikáciu a bola by horšie odmeňovaná. |
| --- | --- |

3.5.1

Skutočne dobre navrhnutá podpora v nezamestnanosti musí v každom prípade a bez ohľadu na to, aká ja úroveň „ochrany“ zamestnancov, byť doplnená dôslednými školeniami alebo rekvalifikačnými kurzami. Navyše to znamená podporu konkrétne prispôsobenú podnikom, ktoré sú pripravené prijímať zamestnancov z okrajov pracovného trhu (dlhodobo nezamestnaných, atď.). „Aktívna politika na trhu práce“ neznamená povinnosť prijať pod hrozbou straty všetkých príspevkov akúkoľvek ponúknutú prácu, hoci by vyžadovala nižšiu kvalifikáciu a bola by horšie odmeňovaná.

| 3.5.2 | Riešenia v jednotlivých krajinách sa líšia v závislosti od historického vývoja, sociálnej situácie a významu kolektívnych vyjednávaní. Subsidiarita musí zohrať v oblasti pracovného práca dôležitú úlohu, okrem iného aj pri uplatňovaní európskych smerníc, ktoré vyplývajú z európskej rámcovej dohody alebo iniciatívy Spoločenstva. Je isté, že Spoločenstvo musí takisto plniť svoje úlohy, podporovať rokovania, predkladať konkrétne návrhy v oblasti právomocí a nemýliť si „lepšiu právnu úpravu“ s „dereguláciou“. |
| --- | --- |

3.5.2

Riešenia v jednotlivých krajinách sa líšia v závislosti od historického vývoja, sociálnej situácie a významu kolektívnych vyjednávaní. Subsidiarita musí zohrať v oblasti pracovného práca dôležitú úlohu, okrem iného aj pri uplatňovaní európskych smerníc, ktoré vyplývajú z európskej rámcovej dohody alebo iniciatívy Spoločenstva. Je isté, že Spoločenstvo musí takisto plniť svoje úlohy, podporovať rokovania, predkladať konkrétne návrhy v oblasti právomocí a nemýliť si „lepšiu právnu úpravu“ s „dereguláciou“.

3.6   Akú úlohu môžu zohrávať právne predpisy a/alebo kolektívne zmluvy dohodnuté medzi sociálnymi partnermi pri podpore prístupu ku školeniam a pri prechodoch medzi rôznymi zmluvnými úpravami pre stúpajúcu mobilitu počas trvania plne aktívneho pracovného života?

| 3.6.1 | Je nevyhnutné mať k dispozícii pevný a trvalý normatívny základ na zabezpečenie celoživotného vzdelávania a prechodu medzi zamestnaniami. Váha noriem a kolektívnej zmluvy sa bude líšiť v závislosti od vzorov existujúcich v krajinách s odlišnými legislatívnymi a sociálnymi podmienkami a významom reprezentatívnych organizácií ako aj tradíciami a praxou, v závislosti od sociálnej histórie a prostriedkov na zabezpečenie dlhodobého dodržiavania kompromisov, ktoré prijali sociálni partneri. Predpokladá to vytvoriť skutočnú a štatutárnu ochranu zamestnancov. |
| --- | --- |

3.6.1

Je nevyhnutné mať k dispozícii pevný a trvalý normatívny základ na zabezpečenie celoživotného vzdelávania a prechodu medzi zamestnaniami. Váha noriem a kolektívnej zmluvy sa bude líšiť v závislosti od vzorov existujúcich v krajinách s odlišnými legislatívnymi a sociálnymi podmienkami a významom reprezentatívnych organizácií ako aj tradíciami a praxou, v závislosti od sociálnej histórie a prostriedkov na zabezpečenie dlhodobého dodržiavania kompromisov, ktoré prijali sociálni partneri. Predpokladá to vytvoriť skutočnú a štatutárnu ochranu zamestnancov.

| 3.6.2 | Systém, ktorý by sa mal zaviesť, vychádza jednak z pracovných zmlúv a do praxe by sa mal zaviesť prostredníctvom inštitúcií, ktoré zabezpečujú podporu pri prechodoch medzi zamestnaniami, finančnej podpory (o formách financovania treba rokovať alebo diskutovať) a verejných vzdelávacích inštitúcií, či už kolektívnych alebo vzájomných alebo koncepciou vzdelávacej práce v podniku (vzdelávajúci podnik), pričom by malo byť zabezpečené uznávanie takto získanej kvalifikácie. |
| --- | --- |

3.6.2

Systém, ktorý by sa mal zaviesť, vychádza jednak z pracovných zmlúv a do praxe by sa mal zaviesť prostredníctvom inštitúcií, ktoré zabezpečujú podporu pri prechodoch medzi zamestnaniami, finančnej podpory (o formách financovania treba rokovať alebo diskutovať) a verejných vzdelávacích inštitúcií, či už kolektívnych alebo vzájomných alebo koncepciou vzdelávacej práce v podniku (vzdelávajúci podnik), pričom by malo byť zabezpečené uznávanie takto získanej kvalifikácie.

| 3.6.3 | Práve na tomto poli by mohlo pracovné právo efektívne prispieť k naplneniu Lisabonských cieľov, či už v oblasti spoločnosti založenej na vedomostiach alebo v oblasti istoty, ktorá človeku umožní usporiadať si vlastný život, mať plány do budúcnosti a rozvíjať projekty, čo takisto priamo prispieva k produktivite a kvalite práce. |
| --- | --- |

3.6.3

Práve na tomto poli by mohlo pracovné právo efektívne prispieť k naplneniu Lisabonských cieľov, či už v oblasti spoločnosti založenej na vedomostiach alebo v oblasti istoty, ktorá človeku umožní usporiadať si vlastný život, mať plány do budúcnosti a rozvíjať projekty, čo takisto priamo prispieva k produktivite a kvalite práce.

3.7   Je potrebné vyjasniť právne definície zamestnania a samostatnej zárobkovej činnosti jednotlivých členských štátov s cieľom uľahčiť prechody zo zamestnania do samostatnej zárobkovej činnosti a naopak, vykonávané v dobrej viere?

| 3.7.1 | Samozrejme je možné uvažovať v tomto smere, na základe dostatočne dôkladných porovnávacích štúdií, no táto otázka sa zdá byť do veľkej miery teoretickou, keďže harmonizácia pracovného práva alebo sociálnej ochrany sa neplánuje. Vnútroštátne definície a nim zodpovedajúca judikatúra sú funkčné a zdá sa byť vhodnejšie zachovať ich, keďže ide o najvyššie rozdelenie medzi pracovným právom a občianskym (obchodným) právom. |
| --- | --- |

3.7.1

Samozrejme je možné uvažovať v tomto smere, na základe dostatočne dôkladných porovnávacích štúdií, no táto otázka sa zdá byť do veľkej miery teoretickou, keďže harmonizácia pracovného práva alebo sociálnej ochrany sa neplánuje. Vnútroštátne definície a nim zodpovedajúca judikatúra sú funkčné a zdá sa byť vhodnejšie zachovať ich, keďže ide o najvyššie rozdelenie medzi pracovným právom a občianskym (obchodným) právom.

3.8   Je potrebné zaviesť „rebríček práv“ zaoberajúci sa ochranou pracovných podmienok všetkých pracovníkov bez ohľadu na formu ich pracovnej zmluvy? Aký vplyv by podľa Vás mali tieto minimálne požiadavky na vytváranie pracovných miest a ochranu pracovníkov?

| 3.8.1 | Všetko závisí od toho, čo by malo byť súčasťou uvedeného rebríčka práv súvisiacich s pracovnými podmienkami. Ak by išlo o otázky ako dĺžka pracovného času a jeho organizácia či odmeňovanie, tieto otázky sú určené v zmluve a v právne uplatňovaných všeobecných podmienkach. |
| --- | --- |

3.8.1

Všetko závisí od toho, čo by malo byť súčasťou uvedeného rebríčka práv súvisiacich s pracovnými podmienkami. Ak by išlo o otázky ako dĺžka pracovného času a jeho organizácia či odmeňovanie, tieto otázky sú určené v zmluve a v právne uplatňovaných všeobecných podmienkach.

| 3.8.2 | Ak by išlo o práva na účasť na rozhodovacích procesoch, základné slobody, zásadu rovnoprávnosti a zákaz diskriminácie, práva na ochranu proti nepredvídateľným udalostiam (úraz, choroba, nezamestnanosť...), je jasné, že tieto sú svojou povahou nezávislé od pracovnej zmluvy, nakoľko ide o základné práva. Je absolútne vylúčené uvažovať o ich označení ako „minimálne požiadavky“ alebo o ich „flexibilite“. |
| --- | --- |

3.8.2

Ak by išlo o práva na účasť na rozhodovacích procesoch, základné slobody, zásadu rovnoprávnosti a zákaz diskriminácie, práva na ochranu proti nepredvídateľným udalostiam (úraz, choroba, nezamestnanosť...), je jasné, že tieto sú svojou povahou nezávislé od pracovnej zmluvy, nakoľko ide o základné práva. Je absolútne vylúčené uvažovať o ich označení ako „minimálne požiadavky“ alebo o ich „flexibilite“.

3.9   Myslíte si, že treba vyjasniť povinnosti rôznych strán v rámci mnohostranných pracovných vzťahov s cieľom určiť, kto je zodpovedný za dodržiavanie zamestnaneckých práv? Pokladáte subsidiárne ručenie za účinný a prijateľný spôsob zavedenia takejto zodpovednosti v prípade subdodávateľov? Ak nie, vidíte iné spôsoby ako zabezpečiť adekvátnu ochranu pracovníkov v „trojstrannom vzťahu“?

| 3.9.1 | Pracovné právo vychádza zo sociálneho verejného poriadku, ktorý musia dodržiavať všetky strany. Zadávatelia musia mať určitú možnosť kontroly alebo dozoru nad svojimi subdodávateľmi a možnosť poistiť sa a zakotviť do zmlúv určité zásady (dodržiavanie platných spoločenských a technických noriem), ak nechcú proti svojej vôli napomáhať porušovaniu pracovného práva alebo iných vnútroštátnych noriem vzťahujúcich sa na konkrétnu stavbu alebo pracovisko. |
| --- | --- |

3.9.1

Pracovné právo vychádza zo sociálneho verejného poriadku, ktorý musia dodržiavať všetky strany. Zadávatelia musia mať určitú možnosť kontroly alebo dozoru nad svojimi subdodávateľmi a možnosť poistiť sa a zakotviť do zmlúv určité zásady (dodržiavanie platných spoločenských a technických noriem), ak nechcú proti svojej vôli napomáhať porušovaniu pracovného práva alebo iných vnútroštátnych noriem vzťahujúcich sa na konkrétnu stavbu alebo pracovisko.

| 3.9.2 | Riešením, ktoré dokáže najväčšmi ochrániť práva pracovníkov, sa zdá byť spoločné a nerozdielne ručenie s možnosťou zadávateľa začať konanie proti subdodávateľom, ktorí si neplnia svoje záväzky, keďže samotní pracovníci môžu mať veľké problémy obhajovať sa, ak sa sídlo subdodávateľa nachádza v druhej, prípadne tretej krajine, pričom pracovníci pracujú na stavbe, ktorú riadi samotný zadávateľ. Toto pravidlo spoločného a nerozdielneho ručenia v prípade pracovných podmienok a záruky vyplatenia mzdy by sa malo uplatňovať bez ohľadu na to, či je zadávateľ osoba zriadená podľa súkromného alebo verejného práva alebo zmiešaným subjektom. |
| --- | --- |

3.9.2

Riešením, ktoré dokáže najväčšmi ochrániť práva pracovníkov, sa zdá byť spoločné a nerozdielne ručenie s možnosťou zadávateľa začať konanie proti subdodávateľom, ktorí si neplnia svoje záväzky, keďže samotní pracovníci môžu mať veľké problémy obhajovať sa, ak sa sídlo subdodávateľa nachádza v druhej, prípadne tretej krajine, pričom pracovníci pracujú na stavbe, ktorú riadi samotný zadávateľ. Toto pravidlo spoločného a nerozdielneho ručenia v prípade pracovných podmienok a záruky vyplatenia mzdy by sa malo uplatňovať bez ohľadu na to, či je zadávateľ osoba zriadená podľa súkromného alebo verejného práva alebo zmiešaným subjektom.

| 3.9.3 | Je potrebné zlepšiť ochranu zamestnancov pracujúcich v zahraničí. Subdodávatelia z iných krajín by mali prispievať do fondov alebo inštitúcií zriadených na ochranu pohľadávok zamestnancov v prípade neplnenia zo strany zamestnávateľa. Medzi zákonnými povinnosťami zadávateľa v členských štátoch by mala byť aj náhrada nákladov za prípadný návrat pracovníkov do vlasti v prípade neplnenia záväzkov zo strany jeho subdodávateľa. |
| --- | --- |

3.9.3

Je potrebné zlepšiť ochranu zamestnancov pracujúcich v zahraničí. Subdodávatelia z iných krajín by mali prispievať do fondov alebo inštitúcií zriadených na ochranu pohľadávok zamestnancov v prípade neplnenia zo strany zamestnávateľa. Medzi zákonnými povinnosťami zadávateľa v členských štátoch by mala byť aj náhrada nákladov za prípadný návrat pracovníkov do vlasti v prípade neplnenia záväzkov zo strany jeho subdodávateľa.

| 3.9.4 | Jedným z problémov pri trojstranných alebo viacstranných pracovných vzťahoch sú väčšie riziká pre zamestnancov či pracovníkov vyplývajúce zo zlyhania niektorej časti v „reťazci“ a z nejasnej zodpovednosti. V prípade zahraničných zamestnancov subdodávateľa poskytuje len spoločné a nerozdielne ručenie zadávateľa a ktoréhokoľvek jeho subdodávateľa v súlade s právnymi predpismi dostatočnú ochranu dodržania práv, vyplatenia odmeny za vykonanú prácu a uhradenia sociálnych odvodov. Primerané vnútroštátne systémy záruk vytvorené na základe smernice o ochrane pohľadávok pracovníkov v prípade neplnenia záväzkov zo strany zamestnávateľa by mali byť dostatočne účinné a mali by sa rozšíriť dokonca aj na podniky v tretích krajinách ak je ich vnútroštátny systém záruk nedostatočný alebo vôbec neexistuje. V takom prípade by sa spoločné a nerozdielne ručenie zadávateľov proporčne znížilo. Okrem toho musia vnútroštátne právne systémy vytvoriť mechanizmus umožňujúci využitie časti platieb zadávateľa pre zahraničných subdodávateľov na vytvorenie záručného mechanizmu na pokrytie nevyplatených finančných záväzkov subdodávateľa voči jeho zamestnancom. (6) |
| --- | --- |

3.9.4

Jedným z problémov pri trojstranných alebo viacstranných pracovných vzťahoch sú väčšie riziká pre zamestnancov či pracovníkov vyplývajúce zo zlyhania niektorej časti v „reťazci“ a z nejasnej zodpovednosti. V prípade zahraničných zamestnancov subdodávateľa poskytuje len spoločné a nerozdielne ručenie zadávateľa a ktoréhokoľvek jeho subdodávateľa v súlade s právnymi predpismi dostatočnú ochranu dodržania práv, vyplatenia odmeny za vykonanú prácu a uhradenia sociálnych odvodov. Primerané vnútroštátne systémy záruk vytvorené na základe smernice o ochrane pohľadávok pracovníkov v prípade neplnenia záväzkov zo strany zamestnávateľa by mali byť dostatočne účinné a mali by sa rozšíriť dokonca aj na podniky v tretích krajinách ak je ich vnútroštátny systém záruk nedostatočný alebo vôbec neexistuje. V takom prípade by sa spoločné a nerozdielne ručenie zadávateľov proporčne znížilo. Okrem toho musia vnútroštátne právne systémy vytvoriť mechanizmus umožňujúci využitie časti platieb zadávateľa pre zahraničných subdodávateľov na vytvorenie záručného mechanizmu na pokrytie nevyplatených finančných záväzkov subdodávateľa voči jeho zamestnancom. (6)

3.10   Je potrebné vyjasniť zamestnanecký štatút pracovníkov najatých agentúrou na dočasnú prácu?

| 3.10.1 | Absencia právneho rámca Spoločenstva vytvára riziká zneužívania ako napr. obchádzania legislatívy o tzv. „dočasnom vyslaní“. Bolo by vhodné, keby sa Rade podarilo nájsť zhodu, ktorá by umožnila na európskej úrovni upraviť činnosť agentúr sprostredkujúcich dočasné zamestnanie |
| --- | --- |

3.10.1

Absencia právneho rámca Spoločenstva vytvára riziká zneužívania ako napr. obchádzania legislatívy o tzv. „dočasnom vyslaní“. Bolo by vhodné, keby sa Rade podarilo nájsť zhodu, ktorá by umožnila na európskej úrovni upraviť činnosť agentúr sprostredkujúcich dočasné zamestnanie

3.11   Ako možno upraviť minimálne požiadavky týkajúce sa organizácie pracovného času s cieľom zabezpečiť väčšiu flexibilitu pre zamestnancov a zamestnávateľov a zároveň zabezpečiť vysoký štandard ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci? Ktorými aspektmi organizácie pracovného času by sa malo Spoločenstvo prioritne zaoberať?

| 3.11.1 | Platná smernica z roku 1993 (s výhradou zapracovania judikatúry Súdneho dvora) poskytuje ochranný rámec, ktorý je možné v prípade potreby ešte upraviť, doplniť alebo rozvinúť na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom kolektívnych rokovaní na rozličných stupňoch. |
| --- | --- |

3.11.1

Platná smernica z roku 1993 (s výhradou zapracovania judikatúry Súdneho dvora) poskytuje ochranný rámec, ktorý je možné v prípade potreby ešte upraviť, doplniť alebo rozvinúť na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom kolektívnych rokovaní na rozličných stupňoch.

| 3.11.2 | Otázka nepriamo uznáva spojenie medzi dĺžkou či rozsahom pracovného času a rizikom úrazov alebo poškodenia zdravia. Naozaj tu existuje takýto súvis a skrátenie skutočného pracovného času môže dlhodobo zlepšiť zdravotný stav zamestnancov, najmä vďaka zníženiu stresu a trvalej únavy, a navyše pomôcť vytvoriť mnohé pracovné miesta. |
| --- | --- |

3.11.2

Otázka nepriamo uznáva spojenie medzi dĺžkou či rozsahom pracovného času a rizikom úrazov alebo poškodenia zdravia. Naozaj tu existuje takýto súvis a skrátenie skutočného pracovného času môže dlhodobo zlepšiť zdravotný stav zamestnancov, najmä vďaka zníženiu stresu a trvalej únavy, a navyše pomôcť vytvoriť mnohé pracovné miesta.

3.12   Akým spôsobom možno v rámci Spoločenstva zabezpečiť pracovné práva zamestnancom pôsobiacim v nadnárodnom kontexte, najmä vrátane cezhraničných pracovníkov? Vidíte potrebu zosúladenia vymedzenia pojmu „pracovník“ v smerniciach EÚ v záujme zabezpečenia toho, aby títo pracovníci mohli uplatňovať svoje zamestnanecké práva bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte pracujú? Alebo si myslíte, že členské štáty by si mali v tejto oblasti ponechať voľnosť pri rozhodovaní?

| 3.12.1 | Pozri odpoveď na otázku č. 1 a odporúčanie ILO č. 198. Kvôli súčasným nezhodám by malo vymedzenie pojmu zostať v právomoci členských krajín, keďže sa týka nielen pracovných zmlúv, ale aj uplatňovania sociálneho práva (definícia poberateľov dávok, podmienky získania príspevkov). |
| --- | --- |

3.12.1

Pozri odpoveď na otázku č. 1 a odporúčanie ILO č. 198. Kvôli súčasným nezhodám by malo vymedzenie pojmu zostať v právomoci členských krajín, keďže sa týka nielen pracovných zmlúv, ale aj uplatňovania sociálneho práva (definícia poberateľov dávok, podmienky získania príspevkov).

| 3.12.2 | Nezdá sa, že by tu vznikal skutočný problém kvôli európskym smerniciam, ktoré definujú osoby, na ktoré sa podľa povahy právnej úpravy daná norma vzťahuje. Avšak ešte skôr, než sa začne uvažovať o zmenách, ktoré by sa ukázali ako potrebné, určite by bolo vhodné vypracovať na túto tému hĺbkovú štúdiu. |
| --- | --- |

3.12.2

Nezdá sa, že by tu vznikal skutočný problém kvôli európskym smerniciam, ktoré definujú osoby, na ktoré sa podľa povahy právnej úpravy daná norma vzťahuje. Avšak ešte skôr, než sa začne uvažovať o zmenách, ktoré by sa ukázali ako potrebné, určite by bolo vhodné vypracovať na túto tému hĺbkovú štúdiu.

3.13   Myslíte si, že je potrebné posilniť administratívnu spoluprácu medzi príslušnými orgánmi s cieľom zlepšiť ich efektívnosť pri presadzovaní pracovnoprávnych predpisov Spoločenstva? Myslíte si, že sociálni partneri môžu zohrávať v takejto spolupráci nejakú úlohu?

| 3.13.1 | Úloha sociálnych partnerov v hodnotení uplatňovania a dodržiavania pracovného práva Spoločenstva je v kontexte sociálneho dialógu a v duchu zmlúv a charty veľmi významná. |
| --- | --- |

3.13.1

Úloha sociálnych partnerov v hodnotení uplatňovania a dodržiavania pracovného práva Spoločenstva je v kontexte sociálneho dialógu a v duchu zmlúv a charty veľmi významná.

3.14   Myslíte si, že sú potrebné ďalšie iniciatívy na úrovni EÚ s cieľom podporiť činnosť členských štátov zameranú na boj s nelegálnou prácou?

| 3.14.1 | Mala by sa posilniť úloha Eurostatu, aby sme lepšie pochopili javy, ktoré prebiehajú v jednotlivých krajinách. Zdá sa, že podiel neoficiálnej a nelegálnej práce sa pri vypracúvaní štatistík o národných HDP podceňuje. Ak príčiny spočívajú najmä v pomeroch vo vnútri jednotlivých štátov, ako to vyplýva z niektorých štúdií, mala by sa osobitne podporiť a povzbudiť činnosť členských krajín v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.14.1

Mala by sa posilniť úloha Eurostatu, aby sme lepšie pochopili javy, ktoré prebiehajú v jednotlivých krajinách. Zdá sa, že podiel neoficiálnej a nelegálnej práce sa pri vypracúvaní štatistík o národných HDP podceňuje. Ak príčiny spočívajú najmä v pomeroch vo vnútri jednotlivých štátov, ako to vyplýva z niektorých štúdií, mala by sa osobitne podporiť a povzbudiť činnosť členských krajín v tejto oblasti.

| 3.14.2 | Avšak, keďže ide o málo preskúmané javy, bolo by vhodné vyjasniť spojenie medzi týmito formami práce a falšovaním a význam zločineckých kruhov v rámci nelegálnej práce ako aj prepojenie s nelegálnym prisťahovalectvom, čo by mohlo opodstatniť aktívnu súdnu spoluprácu v Únii a posilnenie úlohy EÚ, nakoľko tieto formy práce ovplyvňujú aj vnútorný trh a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.14.2

Avšak, keďže ide o málo preskúmané javy, bolo by vhodné vyjasniť spojenie medzi týmito formami práce a falšovaním a význam zločineckých kruhov v rámci nelegálnej práce ako aj prepojenie s nelegálnym prisťahovalectvom, čo by mohlo opodstatniť aktívnu súdnu spoluprácu v Únii a posilnenie úlohy EÚ, nakoľko tieto formy práce ovplyvňujú aj vnútorný trh a hospodársku súťaž.

| 3.14.3 | Sociálni partneri majú zohrávať dôležitú úlohu v rámci boja proti nelegálnej práci a pri potláčaní tieňovej ekonomiky. Na úrovni EÚ treba prijať opatrenia na podporu sociálnych partnerov v členských štátoch, aby spoločne a v spolupráci s príslušnými orgánmi iniciovali národné a odvetvové projekty na riešenie týchto problémov. Sociálni partneri by mali spolupracovať na úrovni EÚ s cieľom analyzovať a zverejňovať osvedčené postupy v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.14.3

Sociálni partneri majú zohrávať dôležitú úlohu v rámci boja proti nelegálnej práci a pri potláčaní tieňovej ekonomiky. Na úrovni EÚ treba prijať opatrenia na podporu sociálnych partnerov v členských štátoch, aby spoločne a v spolupráci s príslušnými orgánmi iniciovali národné a odvetvové projekty na riešenie týchto problémov. Sociálni partneri by mali spolupracovať na úrovni EÚ s cieľom analyzovať a zverejňovať osvedčené postupy v členských štátoch.

| 3.14.4 | Boj proti nelegálnej práci si vyžaduje efektívnu cezhraničnú spoluprácu a dohľad zo strany orgánov členských štátov a rozširovanie informácií o sankciách vyplývajúcich z vykonávania nelegálnej práce alebo jej využívania. |
| --- | --- |

3.14.4

Boj proti nelegálnej práci si vyžaduje efektívnu cezhraničnú spoluprácu a dohľad zo strany orgánov členských štátov a rozširovanie informácií o sankciách vyplývajúcich z vykonávania nelegálnej práce alebo jej využívania.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Au délà de l'emploi, vyd. Flammarion 1999, str. 294 a ďalej.

1

Au délà de l'emploi

(2)  Skupina zamestnávateľov nepodporila prijatie odporúčania ILO č. 198 o pracovnom vzťahu.

2

(3)  Skupina zamestnávateľov nepodporila prijatie odporúčania ILO č. 198 o pracovnom vzťahu.

3

(4)  Pozri štúdie OECD, PISA 2003 a PISA 2006 o efektivite vzdelávacích systémov – krajiny zo severu Európy tu majú veľmi dobré postavenie, na prvom mieste je Fínsko.

4

(5)  V tomto zmysle je dôležité pripomenúť, že 78 % pracovných zmlúv v Európe sú zmluvy na dobu neurčitú na plný úväzok a že 18,4 % pracovných síl pracuje na čiastočný úväzok a má tiež zmluvu na dobu neurčitú. Zmluvu na dobu určitú má v EÚ približne 14,5 % zamestnancov a dočasnú zmluvu 2 % zamestnancov v EÚ27, avšak spomedzi nových pracovných zmlúv je vyše 60 % flexibilných zmlúv.

5

(6)  Pozri smernicu Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o ochrane zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa1 (Ú. v. ES L 283, 28.10.1980, s. 23).

6

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy boli v rozprave zamietnuté, no získali aspoň štvrtinu hlasov:

Text celého stanoviska nahradiť týmto textom:

„Európa v súčasnosti čelí významným výzvam, akými sú hospodárstvo meniace sa z priemyselného hospodárstva na hospodárstvo založené na poskytovaní služieb a vedomostnej spoločnosti, globalizácia, rýchly technologický pokrok, starnutie európskej populácie, klesajúca pôrodnosť, zmeny v spoločnosti a zmeny jej potrieb.

Na to, aby sme mohli na tieto výzvy reagovať a súčasne zachovať európsky sociálny model musíme, okrem iného, zmodernizovať pracovné právo.

Európsky hospodársky a sociálny výbor preto víta zelenú knihu Komisie, ktorá otvára verejnú diskusiu o modernizácii pracovného práva. Príspevok k tejto zelenej knihe by mal obohatiť aj plánované oznámenie Komisie o flexicurity. Rovnováha medzi pružnosťou zamestnania a istotou by mala spĺňať očakávania zamestnancov i podnikov.

Modernizácia pracovného práva by mala podporovať lisabonské ciele rastu, konkurencieschopnosti, vytvárania lepších a kvalitnejších pracovných miest a sociálneho začlenenia. Na dosiahnutie týchto cieľov EHSV navrhuje:

| 1. | Zachovať súčasnú rôznorodosť foriem pracovných zmlúv, za predpokladu, že bude vytvorený stabilný právny rámec, ktorý bude rovnakou mierou zohľadňovať potreby zamestnancov a podnikov (najmä malých a stredných). 78 % pracovných zmlúv je uzatváraných na dobu neurčitú a na plný úväzok, avšak v celej Európe narastá počet nových zmlúv s pružnejšími podmienkami. Pružné pracovné zmluvy ako zmluvy na čiastočný úväzok či zmluvy na dobu určitú môžu pomôcť nadobudnúť pracovné zručnosti, ktoré sa neučia v školách a zvýšiť pravdepodobnosť nájdenia zamestnania so zmluvou na dobu neurčitú. Pružné pracovné zmluvy môžu byť dobrým začiatkom do budúceho pracovného života mladých ľudí a vynikajúcou príležitosťou na zlúčenie pracovného a súkromného života, a preto prispieť aj k vytvoreniu inkluzívneho trhu práce. Pre týchto pracovníkov je dôležitá ochrana proti diskriminácii, ktorú stanovuje európska smernica o práci na čiastočný úväzok a práci na dobu určitú, ktoré sú založené na dohovoroch európskych sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.

Zachovať súčasnú rôznorodosť foriem pracovných zmlúv, za predpokladu, že bude vytvorený stabilný právny rámec, ktorý bude rovnakou mierou zohľadňovať potreby zamestnancov a podnikov (najmä malých a stredných). 78 % pracovných zmlúv je uzatváraných na dobu neurčitú a na plný úväzok, avšak v celej Európe narastá počet nových zmlúv s pružnejšími podmienkami. Pružné pracovné zmluvy ako zmluvy na čiastočný úväzok či zmluvy na dobu určitú môžu pomôcť nadobudnúť pracovné zručnosti, ktoré sa neučia v školách a zvýšiť pravdepodobnosť nájdenia zamestnania so zmluvou na dobu neurčitú. Pružné pracovné zmluvy môžu byť dobrým začiatkom do budúceho pracovného života mladých ľudí a vynikajúcou príležitosťou na zlúčenie pracovného a súkromného života, a preto prispieť aj k vytvoreniu inkluzívneho trhu práce. Pre týchto pracovníkov je dôležitá ochrana proti diskriminácii, ktorú stanovuje európska smernica o práci na čiastočný úväzok a práci na dobu určitú, ktoré sú založené na dohovoroch európskych sociálnych partnerov.

| 2. | Modernizácia pracovného práva musí prebiehať najmä na úrovni členských štátov. Keďže pracovné právo je len jednou z častí zásady flexicurity, je potrebné definovať správnu rovnováhu medzi pružnosťou a istotou v rámci príslušných národných rámcov. Národné reformy by mali byť doplnené európskou činnosťou zameranou na zvýšenie povedomia prostredníctvom nájdenia osvedčených postupov a uľahčenia ich výmeny. |
| --- | --- |

2.

Modernizácia pracovného práva musí prebiehať najmä na úrovni členských štátov. Keďže pracovné právo je len jednou z častí zásady flexicurity, je potrebné definovať správnu rovnováhu medzi pružnosťou a istotou v rámci príslušných národných rámcov. Národné reformy by mali byť doplnené európskou činnosťou zameranou na zvýšenie povedomia prostredníctvom nájdenia osvedčených postupov a uľahčenia ich výmeny.

| 3. | Podporovať význam úlohy sociálnych partnerov na národnej, sektorovej a podnikovej úrovni pri modernizácii pracovného práva ako aj pri hľadaní rovnováhy medzi pružnosťou a istotou. Kolektívne vyjednávanie musí byť založené na zásade nezávislosti sociálnych partnerov a bude sa líšiť podľa historických a kultúrnych daností priemyselných vzťahov v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.

Podporovať význam úlohy sociálnych partnerov na národnej, sektorovej a podnikovej úrovni pri modernizácii pracovného práva ako aj pri hľadaní rovnováhy medzi pružnosťou a istotou. Kolektívne vyjednávanie musí byť založené na zásade nezávislosti sociálnych partnerov a bude sa líšiť podľa historických a kultúrnych daností priemyselných vzťahov v jednotlivých členských štátoch.

| 4. | Pružnejšia ochrana zamestnanosti v rámci zmlúv na dobu neurčitú by mala byť spojená s aktívnou politikou na trhu práce, ktorá by poskytovala vhodnú podporu pre zamestnancov, ktorí si zvyšujú svoju kvalifikáciu v súlade s požiadavkami na trhu práce. Dôraz by sa mal klásť na zabezpečenie zamestnania, a nie na ochranu konkrétnych pracovných miest. Pozitívne kroky sociálneho hospodárstva a podnikov by mali byť podporované, aby bolo možné integrovať na trhu práce najvylúčenejšie skupiny. Úzke tripartitné partnerstvo medzi zamestnávateľmi, zamestnancami a verejným sektorom pomáha stanoviť potreby odbornej prípravy a spoločne znášať finančnú záťaž. Schémy sociálnej ochrany pre zamestnancov ako i samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré priaznivo ovplyvňujú zamestnanosť by mali prispievať k uľahčeniu prechodu medzi rôznymi formami zamestnania. |
| --- | --- |

4.

Pružnejšia ochrana zamestnanosti v rámci zmlúv na dobu neurčitú by mala byť spojená s aktívnou politikou na trhu práce, ktorá by poskytovala vhodnú podporu pre zamestnancov, ktorí si zvyšujú svoju kvalifikáciu v súlade s požiadavkami na trhu práce. Dôraz by sa mal klásť na zabezpečenie zamestnania, a nie na ochranu konkrétnych pracovných miest. Pozitívne kroky sociálneho hospodárstva a podnikov by mali byť podporované, aby bolo možné integrovať na trhu práce najvylúčenejšie skupiny. Úzke tripartitné partnerstvo medzi zamestnávateľmi, zamestnancami a verejným sektorom pomáha stanoviť potreby odbornej prípravy a spoločne znášať finančnú záťaž. Schémy sociálnej ochrany pre zamestnancov ako i samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré priaznivo ovplyvňujú zamestnanosť by mali prispievať k uľahčeniu prechodu medzi rôznymi formami zamestnania.

| 5. | Samostatná zárobková činnosť prispieva vo veľkej miere k rozvoju podnikateľského ducha, čo je oblasť, v ktorej Európa v porovnaní so svojimi najväčšími svetovými konkurentmi zaostáva, a ktorá je zároveň najlepším znakom dynamiky moderného hospodárstva. Hospodársky závislá samostatná zárobková činnosť však musí byť jasne odlišovaná od zdanlivej/nepravej samostatnej zárobkovej činnosti: zdanlivo/nepravo samostatne zárobkovo činné osoby by mali mať rovnaký stupeň ochrany ako zamestnanci, pokiaľ ide o napr. sociálne zabezpečenie, bezpečnosť pri práci, zdravotné zabezpečenie a pracovnú ochranu. |
| --- | --- |

5.

Samostatná zárobková činnosť prispieva vo veľkej miere k rozvoju podnikateľského ducha, čo je oblasť, v ktorej Európa v porovnaní so svojimi najväčšími svetovými konkurentmi zaostáva, a ktorá je zároveň najlepším znakom dynamiky moderného hospodárstva. Hospodársky závislá samostatná zárobková činnosť však musí byť jasne odlišovaná od zdanlivej/nepravej samostatnej zárobkovej činnosti: zdanlivo/nepravo samostatne zárobkovo činné osoby by mali mať rovnaký stupeň ochrany ako zamestnanci, pokiaľ ide o napr. sociálne zabezpečenie, bezpečnosť pri práci, zdravotné zabezpečenie a pracovnú ochranu.

| 6. | Nedeklarovaná práca narúša hospodársku súťaž a poškodzuje finančné základy národných systémov sociálneho zabezpečenia a daňových systémov. Nedeklarovaná práca je komplexným problémom a jej dôvody sú rôznorodé. Boj proti nedeklarovanej práci si preto vyžaduje dobrú zmes opatrení, s prispôsobením pracovného práva, zjednodušením administratívnych povinností, konzistentných mzdových opatrení, daňových stimulov, zlepšením verejnej infraštruktúry a služieb vo verejnom záujme, ale aj kontrolami a odradzujúcimi sankciami. Európska komisia by preto mala ísť príkladom a snažiť sa zozbierať osvedčené postupy a sprostredkovať ich šírenie v členských štátoch, aby tak podporila aktivity proti nedeklarovanej práci.“ |
| --- | --- |

6.

Nedeklarovaná práca narúša hospodársku súťaž a poškodzuje finančné základy národných systémov sociálneho zabezpečenia a daňových systémov. Nedeklarovaná práca je komplexným problémom a jej dôvody sú rôznorodé. Boj proti nedeklarovanej práci si preto vyžaduje dobrú zmes opatrení, s prispôsobením pracovného práva, zjednodušením administratívnych povinností, konzistentných mzdových opatrení, daňových stimulov, zlepšením verejnej infraštruktúry a služieb vo verejnom záujme, ale aj kontrolami a odradzujúcimi sankciami. Európska komisia by preto mala ísť príkladom a snažiť sa zozbierať osvedčené postupy a sprostredkovať ich šírenie v členských štátoch, aby tak podporila aktivity proti nedeklarovanej práci.“

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Výsledok hlasovania

Za: 89

Proti: 126

Zdržali sa: 7

Nový bod 3.9.2

Pridať nový bod.

„Zadávateľ nemá vo všeobecnosti žiadny vplyv na to, či si subdodávateľ bežne plní povinnosti voči svojim zamestnancom, nepozná jeho finančnú situáciu a nemôže ju ani posúdiť, a preto nemôže zhodnotiť, či je subdodávateľ schopný plniť svoje záväzky voči zamestnancom. Zadávateľ preto nie je schopný odhadnúť rozsah finančného rizika, ktoré s tým súvisí.“

Zdôvodnenie

Otázka Komisie v zelenej knihe je všeobecná a netýka sa cezhraničných vzťahov. Preto navrhujem doplniť dodatočný bod všeobecného charakteru medzi body 3.9.1 a 3.9.2. V tom prípade by bol bod 3.9.2, ktorý podrobne popisuje výnimku z tejto všeobecnej formulácie (cezhraničné vzťahy), v poriadku.

Výsledok hlasovania

Za: 75

Proti: 122

Zdržali sa: 12

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/74

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie“

KOM(2006) 479, konečné znenie – 2006/0163 (COD)

(2007/C 175/18)

Rada sa dňa 19. októbra 2006, v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. mája 2007. (Spravodajcom bol pán Rodríguez García-Caro).

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) prijal 156 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 sa hlasovania zdržal.nasledujúce stanovisko

1.   Závery

| 1.1 | Návrh na vytvorenie Európskeho kvalifikačného rámca považuje výbor za potrebný, pretože príslušná transparentnosť v oblasti kvalifikácií a schopností uľahčuje v rámci Európskej únie mobilitu a umožňuje regulárny a všeobecný prístup na európsky trh práce, keďže umožňuje, aby osvedčenia získané v jednom členskom štáte boli uznávané aj v inom členskom štáte. V navrhovanom modeli si však výbor všimol niekoľko problémových otázok, ktoré by mohli spomaliť jeho zavedenie do praxe a ktoré sú popísané v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1

Návrh na vytvorenie Európskeho kvalifikačného rámca považuje výbor za potrebný, pretože príslušná transparentnosť v oblasti kvalifikácií a schopností uľahčuje v rámci Európskej únie mobilitu a umožňuje regulárny a všeobecný prístup na európsky trh práce, keďže umožňuje, aby osvedčenia získané v jednom členskom štáte boli uznávané aj v inom členskom štáte. V navrhovanom modeli si však výbor všimol niekoľko problémových otázok, ktoré by mohli spomaliť jeho zavedenie do praxe a ktoré sú popísané v tomto stanovisku.

| 1.2 | EHSV berie na vedomie, že zvolená právna forma na prijatie návrhu je odporúčanie, ktoré podľa článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nemá záväzný charakter. |
| --- | --- |

1.2

EHSV berie na vedomie, že zvolená právna forma na prijatie návrhu je odporúčanie, ktoré podľa článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nemá záväzný charakter.

| 1.3 | EHSV sa domnieva, že deskriptory tohto modelu musia byť jasnejšie a jednoduchšie, hlavne pokiaľ ide o odborné kvalifikácie, aby boli všeobecne zrozumiteľnejšie pre občanov, pre podniky a pre odborníkov. Takéto zjednodušenie by malo byť doplnené prílohou, ktorá by členským štátom slúžila ako referencia. Vychádzali by z nej pri vypracovávaní národných kvalifikačných rámcov, a tak by sa zabezpečil požadovaný súlad celého referenčného systému. |
| --- | --- |

1.3

EHSV sa domnieva, že deskriptory tohto modelu musia byť jasnejšie a jednoduchšie, hlavne pokiaľ ide o odborné kvalifikácie, aby boli všeobecne zrozumiteľnejšie pre občanov, pre podniky a pre odborníkov. Takéto zjednodušenie by malo byť doplnené prílohou, ktorá by členským štátom slúžila ako referencia. Vychádzali by z nej pri vypracovávaní národných kvalifikačných rámcov, a tak by sa zabezpečil požadovaný súlad celého referenčného systému.

2.   Úvod

| 2.1 | Návrh, ku ktorému EHSV vydáva svoje stanovisko, spĺňa jeden z cieľov stanovených na zasadnutí Európskej rady v Lisabone v roku 2000. Počas tohto zasadnutia sa dospelo k záveru, že zlepšením transparentnosti kvalifikácií a podporovaním celoživotného vzdelávania bude možné zosúladiť európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy, aby bolo možné dosiahnuť ciele stanovené Radou v oblasti konkurencieschopnosti, rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti v Európe. |
| --- | --- |

2.1

Návrh, ku ktorému EHSV vydáva svoje stanovisko, spĺňa jeden z cieľov stanovených na zasadnutí Európskej rady v Lisabone v roku 2000. Počas tohto zasadnutia sa dospelo k záveru, že zlepšením transparentnosti kvalifikácií a podporovaním celoživotného vzdelávania bude možné zosúladiť európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy, aby bolo možné dosiahnuť ciele stanovené Radou v oblasti konkurencieschopnosti, rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti v Európe.

| 2.2 | V roku 2002 na zasadnutí Európskej rady v Barcelone bol tento záver potvrdený. V uznesení zo spomínaného zasadnutia vyzvala Rada členské štáty, aby posilnili spoluprácu a budovali mosty medzi formálnym, neformálnym a informálnym vzdelávaním. Je to nevyhnutný predpoklad na vytvorenie Európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, založeného na uplatňovaní výsledkov bolonského procesu. Toto všetko má smerovať k tomu, aby sa do roku 2010 európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy stali celosvetovým referenčným kritériom kvality. |
| --- | --- |

2.2

V roku 2002 na zasadnutí Európskej rady v Barcelone bol tento záver potvrdený. V uznesení zo spomínaného zasadnutia vyzvala Rada členské štáty, aby posilnili spoluprácu a budovali mosty medzi formálnym, neformálnym a informálnym vzdelávaním. Je to nevyhnutný predpoklad na vytvorenie Európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, založeného na uplatňovaní výsledkov bolonského procesu. Toto všetko má smerovať k tomu, aby sa do roku 2010 európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy stali celosvetovým referenčným kritériom kvality.

| 2.3 | Európska rada na svojom zasadnutí v Seville v tom istom roku vyzvala Komisiu, aby v úzkej spolupráci s Radou a členskými štátmi vytvorila rámec pre uznávanie kvalifikácií v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.3

Európska rada na svojom zasadnutí v Seville v tom istom roku vyzvala Komisiu, aby v úzkej spolupráci s Radou a členskými štátmi vytvorila rámec pre uznávanie kvalifikácií v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

| 2.4 | Priebežná správa Rady a Komisie z roku 2004 o implementácii programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ zdôraznila potrebu vytvoriť Európsky kvalifikačný rámec. Zasadnutie Rady v Kodani na jeseň 2004 tiež naliehalo na prioritné vypracovanie otvoreného a pružného Európskeho kvalifikačného rámca, založeného na transparentnosti a vzájomnom uznávaní, ktorý by sa stal spoločným referenčným nástrojom v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.4

Priebežná správa Rady a Komisie z roku 2004 o implementácii programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ zdôraznila potrebu vytvoriť Európsky kvalifikačný rámec. Zasadnutie Rady v Kodani na jeseň 2004 tiež naliehalo na prioritné vypracovanie otvoreného a pružného Európskeho kvalifikačného rámca, založeného na transparentnosti a vzájomnom uznávaní, ktorý by sa stal spoločným referenčným nástrojom v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

| 2.5 | Konferencia ministrov zodpovedných za univerzitné vzdelávanie, ktorá sa konala v Bergene na jar 2005 a na ktorej bol prijatý európsky kvalifikačný rámec v oblasti univerzitného vzdelávania, vyzdvihla dôležitosť zabezpečenia nutného súladu medzi Európskym priestorom univerzitného vzdelávania a Európskym kvalifikačným rámcom. |
| --- | --- |

2.5

Konferencia ministrov zodpovedných za univerzitné vzdelávanie, ktorá sa konala v Bergene na jar 2005 a na ktorej bol prijatý európsky kvalifikačný rámec v oblasti univerzitného vzdelávania, vyzdvihla dôležitosť zabezpečenia nutného súladu medzi Európskym priestorom univerzitného vzdelávania a Európskym kvalifikačným rámcom.

| 2.6 | V kontexte zrevidovanej Lisabonskej stratégie aj usmernenia pre zamestnanosť na roky 2005 – 2008 podčiarkujú, že je potrebné, aby sa zabezpečil prístup k pružnému vzdelávaniu a zároveň zvýšenie možností mobility pre študentov a účastníkov odbornej prípravy zlepšením transparentnosti kvalifikácií a uznávaním neformálneho vzdelávania v celej Európe. |
| --- | --- |

2.6

V kontexte zrevidovanej Lisabonskej stratégie aj usmernenia pre zamestnanosť na roky 2005 – 2008 podčiarkujú, že je potrebné, aby sa zabezpečil prístup k pružnému vzdelávaniu a zároveň zvýšenie možností mobility pre študentov a účastníkov odbornej prípravy zlepšením transparentnosti kvalifikácií a uznávaním neformálneho vzdelávania v celej Európe.

| 2.7 | Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2005 vyzvala, aby sa prijal Európsky kvalifikačný rámec v roku 2006. Toto uznesenie bolo ratifikované na zasadnutí Európskej rady v marci 2006. |
| --- | --- |

2.7

Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2005 vyzvala, aby sa prijal Európsky kvalifikačný rámec v roku 2006. Toto uznesenie bolo ratifikované na zasadnutí Európskej rady v marci 2006.

| 2.8 | Tento návrh a konkrétne deskriptory definujúce Európsky kvalifikačný rámec (EQF) bol vypracovaný počas systematického konzultačného procesu, ktorý viedla Komisia v spolupráci s Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP) a skupinou pre monitorovanie bolonského procesu na základe pracovného dokumentu Komisie „K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie“ (1), na príprave ktorého sa zúčastnilo 32 krajín zapojených do pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“, sociálni partneri, sektorové organizácie, vzdelávacie inštitúcie a mimovládne organizácie; na základe diskusií na konferencii v Budapešti vo februári 2006 a práce realizovanej skupinami expertov a poradcov. |
| --- | --- |

2.8

Tento návrh a konkrétne deskriptory definujúce Európsky kvalifikačný rámec (EQF) bol vypracovaný počas systematického konzultačného procesu, ktorý viedla Komisia v spolupráci s Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP) a skupinou pre monitorovanie bolonského procesu na základe pracovného dokumentu Komisie „K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie“ (1), na príprave ktorého sa zúčastnilo 32 krajín zapojených do pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“, sociálni partneri, sektorové organizácie, vzdelávacie inštitúcie a mimovládne organizácie; na základe diskusií na konferencii v Budapešti vo februári 2006 a práce realizovanej skupinami expertov a poradcov.

| 2.9 | Po analyzovaní dôsledkov rôznych možností prezentovania tohto návrhu na vytvorenie Európskeho kvalifikačného rámca bola nakoniec zvolená forma odporúčania Európskeho parlamentu a Rady. |
| --- | --- |

2.9

Po analyzovaní dôsledkov rôznych možností prezentovania tohto návrhu na vytvorenie Európskeho kvalifikačného rámca bola nakoniec zvolená forma odporúčania Európskeho parlamentu a Rady.

| 2.10 | Koncom septembra 2006 Európsky parlament schválil správu o vytvorení Európskeho kvalifikačného rámca (2). |
| --- | --- |

2.10

Koncom septembra 2006 Európsky parlament schválil správu o vytvorení Európskeho kvalifikačného rámca (2).

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1 | Návrh odporúčania obsahuje referenčný nástroj, ktorý umožní porovnávať úroveň vzdelania rôznych národných kvalifikačných systémov. Je založený na súbore ôsmich referenčných úrovní, ktoré sú popísané prostredníctvom výsledkov vzdelania a zahŕňa všeobecné vzdelanie, vzdelanie dospelých, odborné vzdelanie a odbornú prípravu a vysokoškolské vzdelanie. Návrh obsahuje text odporúčania, niekoľko definícií a dve prílohy; v prvej prílohe sú uvedené deskriptory na definovanie úrovní Európskeho kvalifikačného rámca a druhá príloha sa týka zásad zabezpečovania kvality vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

3.1

Návrh odporúčania obsahuje referenčný nástroj, ktorý umožní porovnávať úroveň vzdelania rôznych národných kvalifikačných systémov. Je založený na súbore ôsmich referenčných úrovní, ktoré sú popísané prostredníctvom výsledkov vzdelania a zahŕňa všeobecné vzdelanie, vzdelanie dospelých, odborné vzdelanie a odbornú prípravu a vysokoškolské vzdelanie. Návrh obsahuje text odporúčania, niekoľko definícií a dve prílohy; v prvej prílohe sú uvedené deskriptory na definovanie úrovní Európskeho kvalifikačného rámca a druhá príloha sa týka zásad zabezpečovania kvality vzdelávania a odbornej prípravy.

| 3.2 | Európsky parlament a Rada odporúčajú členským štátom, aby:






  — | používali tento rámec ako referenčný nástroj na porovnávanie úrovne kvalifikácií, |
| --- | --- | --- |

3.2

Európsky parlament a Rada odporúčajú členským štátom, aby:

—

používali tento rámec ako referenčný nástroj na porovnávanie úrovne kvalifikácií,

| — | do roku 2009 zosúladili svoje národné kvalifikačné systémy s európskym rámcom a vytvorili národné kvalifikačné rámce, |
| --- | --- |

—

do roku 2009 zosúladili svoje národné kvalifikačné systémy s európskym rámcom a vytvorili národné kvalifikačné rámce,

| — | dohliadli na to, aby do roku 2011 všetky nové kvalifikácie a dokumenty Europass obsahovali odkaz na príslušnú úroveň v európskom rámci, |
| --- | --- |

—

dohliadli na to, aby do roku 2011 všetky nové kvalifikácie a dokumenty Europass obsahovali odkaz na príslušnú úroveň v európskom rámci,

| — | pri definovaní a popise kvalifikácií uplatnili prístup založený na výsledkoch vzdelania, |
| --- | --- |

—

pri definovaní a popise kvalifikácií uplatnili prístup založený na výsledkoch vzdelania,

| — | podporili uznávanie neformálneho a informálneho vzdelania, |
| --- | --- |

—

podporili uznávanie neformálneho a informálneho vzdelania,

| — | založili národné centrum podpory a koordinácie národného kvalifikačného systému s Európskym kvalifikačným rámcom, s cieľom:






  — | navzájom prepojiť úrovne obidvoch systémov, |
| --- | --- | --- |

—

založili národné centrum podpory a koordinácie národného kvalifikačného systému s Európskym kvalifikačným rámcom, s cieľom:

—

navzájom prepojiť úrovne obidvoch systémov,

| — | v procese vzájomného zosúlaďovania podporovať a uplatňovať zásady zabezpečovania kvality, |
| --- | --- |

—

v procese vzájomného zosúlaďovania podporovať a uplatňovať zásady zabezpečovania kvality,

| — | dodržiavať transparentnosť v metodológii uplatňovanej pri zosúlaďovaní úrovní, |
| --- | --- |

—

dodržiavať transparentnosť v metodológii uplatňovanej pri zosúlaďovaní úrovní,

| — | usmerňovať zainteresované subjekty a zabezpečovať ich účasť. |
| --- | --- |

—

usmerňovať zainteresované subjekty a zabezpečovať ich účasť.

| 3.3 | Európsky parlament a Rada podporujú zámer Komisie:






  — | pomáhať členským štátom a medzinárodným sektorovým organizáciám pri používaní referenčných úrovní a zásad Európskeho kvalifikačného rámca (EQF), |
| --- | --- | --- |

3.3

Európsky parlament a Rada podporujú zámer Komisie:

—

pomáhať členským štátom a medzinárodným sektorovým organizáciám pri používaní referenčných úrovní a zásad Európskeho kvalifikačného rámca (EQF),

| — | vytvoriť poradnú skupinu pre EFQ, ktorá by kontrolovala, koordinovala a zabezpečovala kvalitu a vzájomnú súvislosť v procese zosúlaďovania kvalifikačných systémov a EFQ, |
| --- | --- |

—

vytvoriť poradnú skupinu pre EFQ, ktorá by kontrolovala, koordinovala a zabezpečovala kvalitu a vzájomnú súvislosť v procese zosúlaďovania kvalifikačných systémov a EFQ,

| — | dohliadať na prijaté opatrenia a po piatich rokoch informovať Európsky parlament a Radu o nadobudnutých skúsenostiach a dôsledkoch do budúcnosti. |
| --- | --- |

—

dohliadať na prijaté opatrenia a po piatich rokoch informovať Európsky parlament a Radu o nadobudnutých skúsenostiach a dôsledkoch do budúcnosti.

| 3.4 | V prílohe 1 je popísaných 8 referenčných úrovní podľa výsledkov vzdelania jednotlivca, ktoré sú založené na tom, čo dotyčná osoba vie, chápe a je schopná robiť. Tieto prvky sa premietajú do deskriptorov definujúcich jednotlivé úrovne na základe vedomostí, zručností a schopností. |
| --- | --- |

3.4

V prílohe 1 je popísaných 8 referenčných úrovní podľa výsledkov vzdelania jednotlivca, ktoré sú založené na tom, čo dotyčná osoba vie, chápe a je schopná robiť. Tieto prvky sa premietajú do deskriptorov definujúcich jednotlivé úrovne na základe vedomostí, zručností a schopností.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor pozitívne hodnotí návrh odporúčania, ktorý je predmetom tohto stanoviska, s výnimkou niektorých pripomienok, ktoré sú zahrnuté do tohto dokumentu. Výbor si je vedomý, že potrebná transparencia kvalifikácií a zručností uľahčuje mobilitu v rámci Európskej únie a zabezpečuje regulárny a rozšírený prístup na európsky pracovný trh, keďže umožňuje, aby sa osvedčenia získané v jednom členskom štáte mohli používať v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

4.1

Výbor pozitívne hodnotí návrh odporúčania, ktorý je predmetom tohto stanoviska, s výnimkou niektorých pripomienok, ktoré sú zahrnuté do tohto dokumentu. Výbor si je vedomý, že potrebná transparencia kvalifikácií a zručností uľahčuje mobilitu v rámci Európskej únie a zabezpečuje regulárny a rozšírený prístup na európsky pracovný trh, keďže umožňuje, aby sa osvedčenia získané v jednom členskom štáte mohli používať v inom členskom štáte.

| 4.2 | Na záver svojho stanoviska (3) na tému návrhu odporúčania Európskeho parlamentu a Rady týkajúceho sa uznávania odborných kvalifikácií (4) EHSV vyjadril svoju podporu vytvoreniu spoločnej platformy zahŕňajúcej oblasť uznávania kvalifikácií, t. j. vysokoškolského vzdelania, odborného vzdelania a prípravy a neformálneho a informálneho vzdelania. Výbor sa domnieva, že prostredníctvom Európskeho kvalifikačného rámca sa urobí dôležitý krok vpred v oblasti uznávania a transparentnosti kvalifikácií. |
| --- | --- |

4.2

Na záver svojho stanoviska (3) na tému návrhu odporúčania Európskeho parlamentu a Rady týkajúceho sa uznávania odborných kvalifikácií (4) EHSV vyjadril svoju podporu vytvoreniu spoločnej platformy zahŕňajúcej oblasť uznávania kvalifikácií, t. j. vysokoškolského vzdelania, odborného vzdelania a prípravy a neformálneho a informálneho vzdelania. Výbor sa domnieva, že prostredníctvom Európskeho kvalifikačného rámca sa urobí dôležitý krok vpred v oblasti uznávania a transparentnosti kvalifikácií.

| 4.3 | Keďže Európsky kvalifikačný rámec vychádza z výsledkov vzdelania, mal by prispieť k zlepšeniu vzájomného súladu s potrebami trhu práce; tiež by sa zlepšilo uznávanie neformálneho a informálneho vzdelávania, a tým aj prenos a využívanie kvalifikácií v rámci rôznych krajín a systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Z tejto iniciatívy sú tieto hodnoty podľa EHSV tie najdôležitejšie, spolu s dôsledkami, aké budú mať rôzne referenčné úrovne na zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.3

Keďže Európsky kvalifikačný rámec vychádza z výsledkov vzdelania, mal by prispieť k zlepšeniu vzájomného súladu s potrebami trhu práce; tiež by sa zlepšilo uznávanie neformálneho a informálneho vzdelávania, a tým aj prenos a využívanie kvalifikácií v rámci rôznych krajín a systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Z tejto iniciatívy sú tieto hodnoty podľa EHSV tie najdôležitejšie, spolu s dôsledkami, aké budú mať rôzne referenčné úrovne na zamestnanosť.

| 4.4 | Európsky kvalifikačný rámec by mal zahŕňať potreby vzdelávania jednotlivcov, uznávanie ich vedomostí a zručností, ich spoločenskú integráciu, uplatniteľnosť a rozvoj a využívanie ľudských zdrojov. Uznávanie neformálneho a informálneho vzdelávania európskych pracovníkov by sa malo stať prioritou, ktorá by inšpirovala Európsky kvalifikačný rámec. |
| --- | --- |

4.4

Európsky kvalifikačný rámec by mal zahŕňať potreby vzdelávania jednotlivcov, uznávanie ich vedomostí a zručností, ich spoločenskú integráciu, uplatniteľnosť a rozvoj a využívanie ľudských zdrojov. Uznávanie neformálneho a informálneho vzdelávania európskych pracovníkov by sa malo stať prioritou, ktorá by inšpirovala Európsky kvalifikačný rámec.

| 4.5 | Výbor sa domnieva, že Európsky kvalifikačný rámec prispeje k tomu, aby boli európske programy vzdelávania a odbornej prípravy všeobecne prístupnejšie občanom. Pracovníci v Európskej únii a ich potenciálni zamestnávatelia potrebujú určitý referenčný rámec, ktorý by im umožnil porovnať kvalifikáciu jednotlivca získanú v inom členskom štáte s referenčnými kvalifikáciami v členskom štáte, kde sa chce usadiť a pracovať. Z tohto dôvodu výbor pozitívne hodnotí dôsledky, ktoré bude mať tento návrh na postupné eliminovanie prekážok pri nadnárodnej mobilite. Európsky kvalifikačný rámec by mal vytvárať mosty medzi systémami vzdelávania a uľahčiť tak mobilitu medzi odbornou prípravou a všeobecným vzdelaním, vrátane vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

4.5

Výbor sa domnieva, že Európsky kvalifikačný rámec prispeje k tomu, aby boli európske programy vzdelávania a odbornej prípravy všeobecne prístupnejšie občanom. Pracovníci v Európskej únii a ich potenciálni zamestnávatelia potrebujú určitý referenčný rámec, ktorý by im umožnil porovnať kvalifikáciu jednotlivca získanú v inom členskom štáte s referenčnými kvalifikáciami v členskom štáte, kde sa chce usadiť a pracovať. Z tohto dôvodu výbor pozitívne hodnotí dôsledky, ktoré bude mať tento návrh na postupné eliminovanie prekážok pri nadnárodnej mobilite. Európsky kvalifikačný rámec by mal vytvárať mosty medzi systémami vzdelávania a uľahčiť tak mobilitu medzi odbornou prípravou a všeobecným vzdelaním, vrátane vysokoškolského vzdelávania.

| 4.6 | Pokiaľ ide o právnu formu, ktorá bola zvolená pre Európsky kvalifikačný rámec, EHSV víta analýzu, ktorú realizovala Komisia v dokumente o vyhodnotení dôsledkov návrhu odporúčania (5) a pripúšťa, že členské štáty viac či menej podporili následné odporúčania v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mobility. Napriek tomu sa výbor domnieva, že odporúčanie formou nezáväzného právneho aktu, bez právneho záväzku pre tých, ktorým je určené, sa môže stať krátkodobým nástrojom a v strednodobej perspektíve neumožní dosiahnutie žiadaného cieľa, hlavne pokiaľ má byť vytvorený vzťah k predpokladaným národným kvalifikačným rámcom každého členského štátu. |
| --- | --- |

4.6

Pokiaľ ide o právnu formu, ktorá bola zvolená pre Európsky kvalifikačný rámec, EHSV víta analýzu, ktorú realizovala Komisia v dokumente o vyhodnotení dôsledkov návrhu odporúčania (5) a pripúšťa, že členské štáty viac či menej podporili následné odporúčania v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mobility. Napriek tomu sa výbor domnieva, že odporúčanie formou nezáväzného právneho aktu, bez právneho záväzku pre tých, ktorým je určené, sa môže stať krátkodobým nástrojom a v strednodobej perspektíve neumožní dosiahnutie žiadaného cieľa, hlavne pokiaľ má byť vytvorený vzťah k predpokladaným národným kvalifikačným rámcom každého členského štátu.

| 4.7 | Navyše v tejto súvislosti už päť členských štátov v súlade s výsledkami konferencie v Budapešti vo februári 2006 vytvorilo národný kvalifikačný rámec a ostatné krajiny tento rámec buď práve vytvárajú, alebo vyjadrili úmysel vytvoriť ho, alebo prípadne nemajú záujem vypracovať vo svojej krajine národný kvalifikačný rámec. |
| --- | --- |

4.7

Navyše v tejto súvislosti už päť členských štátov v súlade s výsledkami konferencie v Budapešti vo februári 2006 vytvorilo národný kvalifikačný rámec a ostatné krajiny tento rámec buď práve vytvárajú, alebo vyjadrili úmysel vytvoriť ho, alebo prípadne nemajú záujem vypracovať vo svojej krajine národný kvalifikačný rámec.

| 4.8 | Výbor sa domnieva, že na základe takéhoto počiatočného prístupu sa dá predpokladať, že prekážky pri dokončovaní tohto projektu môžu byť veľké, a že bez národného kvalifikačného rámca by európsky rámec strácal svoj význam. Ako uvádza Komisia vo svojom dokumente K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie (6) z pohľadu EQF by bolo optimálne, keby každá krajina vypracovala národný kvalifikačný rámec a prepojila by tento národný kvalifikačný rámec s Európskym kvalifikačným rámcom. |
| --- | --- |

4.8

Výbor sa domnieva, že na základe takéhoto počiatočného prístupu sa dá predpokladať, že prekážky pri dokončovaní tohto projektu môžu byť veľké, a že bez národného kvalifikačného rámca by európsky rámec strácal svoj význam. Ako uvádza Komisia vo svojom dokumente K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie (6) z pohľadu EQF by bolo optimálne, keby každá krajina vypracovala národný kvalifikačný rámec a prepojila by tento národný kvalifikačný rámec s Európskym kvalifikačným rámcom.

| 4.9 | Výbor sa domnieva, že prednosť treba dať účinnému uznávaniu rôznych druhov kvalifikácii, ktoré sú výsledkom formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania v rôznych krajinách a rôznych oblastiach vzdelávania, a to prostredníctvom väčšej transparentnosti a lepšieho zabezpečovania kvality. Výbor týmto potvrdzuje názor Rady, vyjadrený v uznesení z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (7). Nesmie sa zároveň zabúdať na to, že v rámci tohto uznesenia Rada vyzýva Komisiu, aby vytvorila rámec pre uznávanie kvalifikácií v oblasti vysokoškolského vzdelávania a odbornej prípravy. Výbor berie do úvahy tento nový argument a dôrazne žiada, aby úsilie vynaložené na skompletizovanie ôsmich referenčných úrovní Európskeho kvalifikačného rámca neostalo na konci tohto procesu, a aby nepodliehalo vôli členských štátov, alebo dokonca právnemu charakteru odporúčania. |
| --- | --- |

4.9

Výbor sa domnieva, že prednosť treba dať účinnému uznávaniu rôznych druhov kvalifikácii, ktoré sú výsledkom formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania v rôznych krajinách a rôznych oblastiach vzdelávania, a to prostredníctvom väčšej transparentnosti a lepšieho zabezpečovania kvality. Výbor týmto potvrdzuje názor Rady, vyjadrený v uznesení z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (7). Nesmie sa zároveň zabúdať na to, že v rámci tohto uznesenia Rada vyzýva Komisiu, aby vytvorila rámec pre uznávanie kvalifikácií v oblasti vysokoškolského vzdelávania a odbornej prípravy. Výbor berie do úvahy tento nový argument a dôrazne žiada, aby úsilie vynaložené na skompletizovanie ôsmich referenčných úrovní Európskeho kvalifikačného rámca neostalo na konci tohto procesu, a aby nepodliehalo vôli členských štátov, alebo dokonca právnemu charakteru odporúčania.

| 4.10 | EHSV považuje za potrebné, aby Komisia objasnila dôsledky, ktoré by mala na tento proces skutočnosť, keby jeden alebo viaceré členské štáty neprijali národný kvalifikačný rámec, alebo by ho neprepojili s európskym rámcom. V súvislosti s vyššie uvedeným považuje výbor za vhodné, aby Komisia analyzovala takýto eventuálny scenár a jeho možné riešenie, aby neskôr nestratila schopnosť reagovať na neočakávané situácie. Finálny dokument musí podnietiť členské štáty, aby tento nástroj schválili. |
| --- | --- |

4.10

EHSV považuje za potrebné, aby Komisia objasnila dôsledky, ktoré by mala na tento proces skutočnosť, keby jeden alebo viaceré členské štáty neprijali národný kvalifikačný rámec, alebo by ho neprepojili s európskym rámcom. V súvislosti s vyššie uvedeným považuje výbor za vhodné, aby Komisia analyzovala takýto eventuálny scenár a jeho možné riešenie, aby neskôr nestratila schopnosť reagovať na neočakávané situácie. Finálny dokument musí podnietiť členské štáty, aby tento nástroj schválili.

| 4.11 | EHSV sa nesnaží vytvoriť jednotný systém vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii, ani nezamýšľa diktovať členským štátom, aké kvalifikácie by mali poskytovať ich vzdelávacie inštitúcie. Výbor má však v úmysle upozorniť na nevyhnutnosť zosúladenia krokov pri hľadaní transparentnosti, uznávania a prenose odborných kvalifikácií medzi členskými štátmi. To si takisto bude vyžadovať dôkladne vypracované mechanizmy záruky kvality, predovšetkým akreditáciu certifikátorov na úrovni členských štátov. Bez tohto rámca činností nemá mobilita študentov a účastníkov odbornej prípravy význam a mobilita pracovných síl je sťažená.
  Rozhodnutia týkajúce sa národného kvalifikačného rámca by na národnej a regionálnej úrovni mali byť prijímané spoločne so sociálnymi partnermi. Spomínaní partneri a príslušné orgány by mali definovať a prijať zásady, pravidlá a ciele realizácie národného kvalifikačného rámca. Rovnako netreba zabúdať na úlohu organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaoberajú touto problematikou. |
| --- | --- |

4.11

EHSV sa nesnaží vytvoriť jednotný systém vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii, ani nezamýšľa diktovať členským štátom, aké kvalifikácie by mali poskytovať ich vzdelávacie inštitúcie. Výbor má však v úmysle upozorniť na nevyhnutnosť zosúladenia krokov pri hľadaní transparentnosti, uznávania a prenose odborných kvalifikácií medzi členskými štátmi. To si takisto bude vyžadovať dôkladne vypracované mechanizmy záruky kvality, predovšetkým akreditáciu certifikátorov na úrovni členských štátov. Bez tohto rámca činností nemá mobilita študentov a účastníkov odbornej prípravy význam a mobilita pracovných síl je sťažená.

Rozhodnutia týkajúce sa národného kvalifikačného rámca by na národnej a regionálnej úrovni mali byť prijímané spoločne so sociálnymi partnermi. Spomínaní partneri a príslušné orgány by mali definovať a prijať zásady, pravidlá a ciele realizácie národného kvalifikačného rámca. Rovnako netreba zabúdať na úlohu organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaoberajú touto problematikou.

| 4.12 | Návrh odporúčania stanovil vytvorenie poradnej skupiny pre Európsky kvalifikačný rámec, ktorá by bola zodpovedná za kontrolu, koordináciu a zabezpečovanie kvality a súdržnosti v procese vzájomného zosúlaďovania systémov kvalifikácií a európskeho rámca. V tejto súvislosti a s cieľom zaručiť homogénnosť kritérií pri zosúlaďovaní národných systémov s európskym rámcom sa výbor nazdáva, že spomínaná poradná skupina by na základe kvalifikácie navrhovaných členov mala medzi svoje činnosti zaradiť aj overovanie súladu medzi národnými úrovňami a referenčným rámcom, skôr než bude zosúladenie úrovní definitívne stanovené. |
| --- | --- |

4.12

Návrh odporúčania stanovil vytvorenie poradnej skupiny pre Európsky kvalifikačný rámec, ktorá by bola zodpovedná za kontrolu, koordináciu a zabezpečovanie kvality a súdržnosti v procese vzájomného zosúlaďovania systémov kvalifikácií a európskeho rámca. V tejto súvislosti a s cieľom zaručiť homogénnosť kritérií pri zosúlaďovaní národných systémov s európskym rámcom sa výbor nazdáva, že spomínaná poradná skupina by na základe kvalifikácie navrhovaných členov mala medzi svoje činnosti zaradiť aj overovanie súladu medzi národnými úrovňami a referenčným rámcom, skôr než bude zosúladenie úrovní definitívne stanovené.

5.   Osobitné pripomienky

| 5.1 | Na konci strany 9 slovenského znenia návrhu odporúčania sa spomína dvadsaťpäť členských štátov Európskej únie. V súvislosti s posledným rozšírením by sa tento odkaz mal upraviť na dvadsaťsedem štátov. |
| --- | --- |

5.1

Na konci strany 9 slovenského znenia návrhu odporúčania sa spomína dvadsaťpäť členských štátov Európskej únie. V súvislosti s posledným rozšírením by sa tento odkaz mal upraviť na dvadsaťsedem štátov.

| 5.2 | Výbor sa domnieva, že termíny uvedené v odporúčaniach členským štátom, konkrétne v odporúčaní č. 2 sú príliš krátke vzhľadom k situácii s národnými kvalifikačnými rámcami v niektorých štátoch. Uvedené termíny chápe výbor ako dobrovoľné, avšak konštatuje, že lehota bude musieť byť vzhľadom na danú skutočnosť dlhšia. |
| --- | --- |

5.2

Výbor sa domnieva, že termíny uvedené v odporúčaniach členským štátom, konkrétne v odporúčaní č. 2 sú príliš krátke vzhľadom k situácii s národnými kvalifikačnými rámcami v niektorých štátoch. Uvedené termíny chápe výbor ako dobrovoľné, avšak konštatuje, že lehota bude musieť byť vzhľadom na danú skutočnosť dlhšia.

| 5.3 | V rámci úloh ktoré návrh odporúčania stanovuje Komisii je na strane 17 v bode 3 zahrnutá úloha monitorovať prijaté opatrenia a informovať Európsky parlament a Radu o získaných skúsenostiach, vrátane prípadného opätovného preskúmania odporúčania. Výbor sa domnieva, že ak má byť dodržaný článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4 Zmluvy o založení ES, mal by byť medzi adresátov tejto správy zaradený aj EHSV. |
| --- | --- |

5.3

V rámci úloh ktoré návrh odporúčania stanovuje Komisii je na strane 17 v bode 3 zahrnutá úloha monitorovať prijaté opatrenia a informovať Európsky parlament a Radu o získaných skúsenostiach, vrátane prípadného opätovného preskúmania odporúčania. Výbor sa domnieva, že ak má byť dodržaný článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4 Zmluvy o založení ES, mal by byť medzi adresátov tejto správy zaradený aj EHSV.

| 5.4 | Pokiaľ ide o deskriptory stanovené v prílohe I návrhu odporúčania a keďže ide o kritériá na zosúladenie medzi jednotlivými úrovňami, výbor sa domnieva, že by mali byť formulované jednoduchšie, aby boli zrozumiteľnejšie, jasnejšie a konkrétnejšie. Mala by byť použitá menej akademická terminológia, bližšia vyjadrovaniu v oblasti odbornej prípravy. K prílohe s deskriptormi by mohla byť pripojená druhá – vysvetľujúca príloha, čo by umožnilo prispôsobiť kvalifikácie jednotlivým úrovniam, a tým uľahčiť ich neskoršiu transpozíciu členskými štátmi na účely vzájomného porovnania. |
| --- | --- |

5.4

Pokiaľ ide o deskriptory stanovené v prílohe I návrhu odporúčania a keďže ide o kritériá na zosúladenie medzi jednotlivými úrovňami, výbor sa domnieva, že by mali byť formulované jednoduchšie, aby boli zrozumiteľnejšie, jasnejšie a konkrétnejšie. Mala by byť použitá menej akademická terminológia, bližšia vyjadrovaniu v oblasti odbornej prípravy. K prílohe s deskriptormi by mohla byť pripojená druhá – vysvetľujúca príloha, čo by umožnilo prispôsobiť kvalifikácie jednotlivým úrovniam, a tým uľahčiť ich neskoršiu transpozíciu členskými štátmi na účely vzájomného porovnania.

| 5.5 | Jednoznačnosť definícií umožní ľahšie porozumieť významu termínov použitých pri príprave predmetného dokumentu. V tomto zmysle sa výbor domnieva, že niektoré definície v dokumente Komisie K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie (8) sú zrozumiteľnejšie ako tie, ktoré sú použité v návrhu odporúčania, ktorým sa teraz zaoberáme. Ako konkrétny príklad výbor navrhuje, aby sa definícia „schopností“ nahradila definíciou zo strany 47 v spomínanom dokumente. |
| --- | --- |

5.5

Jednoznačnosť definícií umožní ľahšie porozumieť významu termínov použitých pri príprave predmetného dokumentu. V tomto zmysle sa výbor domnieva, že niektoré definície v dokumente Komisie K európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie (8) sú zrozumiteľnejšie ako tie, ktoré sú použité v návrhu odporúčania, ktorým sa teraz zaoberáme. Ako konkrétny príklad výbor navrhuje, aby sa definícia „schopností“ nahradila definíciou zo strany 47 v spomínanom dokumente.

| 5.6 | Výbor schvaľuje súlad troch posledných úrovní Európskeho kvalifikačného rámca a akademických stupňov bolonského kvalifikačného rámca (bakalár, magister a doktor). Vedomosti, zručnosti a schopnosti získané v týchto štádiách vzdelávania by mali byť klasifikované podľa úrovne vzdelania dosiahnutej počas vysokoškolského štúdia. |
| --- | --- |

5.6

Výbor schvaľuje súlad troch posledných úrovní Európskeho kvalifikačného rámca a akademických stupňov bolonského kvalifikačného rámca (bakalár, magister a doktor). Vedomosti, zručnosti a schopnosti získané v týchto štádiách vzdelávania by mali byť klasifikované podľa úrovne vzdelania dosiahnutej počas vysokoškolského štúdia.

| 5.7 | Výbor je toho názoru, že je naďalej potrebné uplatňovať kritériá kvality na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy v členských štátoch. Výbor to opakovane zdôraznil vo svojom stanovisku na tému Návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu o ďalšej európskej spolupráci v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (9), ako aj v stanovisku na tému Návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu o ďalšej európskej spolupráci v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (10). Konkrétne v druhom zo spomínaných stanovísk výbor uviedol, že: „... požiadavka na vysoko kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu je životne dôležitá pre dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie.“ |
| --- | --- |

5.7

Výbor je toho názoru, že je naďalej potrebné uplatňovať kritériá kvality na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy v členských štátoch. Výbor to opakovane zdôraznil vo svojom stanovisku na tému Návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu o ďalšej európskej spolupráci v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (9), ako aj v stanovisku na tému Návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu o ďalšej európskej spolupráci v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (10). Konkrétne v druhom zo spomínaných stanovísk výbor uviedol, že: „... požiadavka na vysoko kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu je životne dôležitá pre dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie.“

| 5.8 | Výbor v podstate súhlasí s obsahom prílohy II návrhu odporúčania. Napriek tomu, s cieľom prispôsobiť sa aktuálnym tendenciám v otázkach kvality vo všetkých oblastiach si myslí, že príloha II by sa mala premenovať na „Princípy trvalého zvyšovania kvality vo vzdelávaní a odbornej príprave“, čím by sa text prílohy prispôsobil spomínanej terminológii. |
| --- | --- |

5.8

Výbor v podstate súhlasí s obsahom prílohy II návrhu odporúčania. Napriek tomu, s cieľom prispôsobiť sa aktuálnym tendenciám v otázkach kvality vo všetkých oblastiach si myslí, že príloha II by sa mala premenovať na „Princípy trvalého zvyšovania kvality vo vzdelávaní a odbornej príprave“, čím by sa text prílohy prispôsobil spomínanej terminológii.

| 5.9 | Výbor členským štátom a ich vzdelávacím inštitúciám a strediskám odbornej prípravy a sociálnym partnerom odporúča, aby pracovali podľa modelu vytvoreného nadáciou European Foundation for Quality Management (EFQM) [Európskej nadácie pre riadenie kvality]. Tento akreditovaný model podporovaný Európskou úniou by mohol slúžiť ako referenčný rámec, na základe ktorého by vzdelávacie inštitúcie stanovili procesy trvalého zvyšovania kvality. |
| --- | --- |

5.9

Výbor členským štátom a ich vzdelávacím inštitúciám a strediskám odbornej prípravy a sociálnym partnerom odporúča, aby pracovali podľa modelu vytvoreného nadáciou European Foundation for Quality Management (EFQM) [Európskej nadácie pre riadenie kvality]. Tento akreditovaný model podporovaný Európskou úniou by mohol slúžiť ako referenčný rámec, na základe ktorého by vzdelávacie inštitúcie stanovili procesy trvalého zvyšovania kvality.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SEC(2005)957.

1

(2)  A6-0248/2006, spravodajca: pán Mann.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV z 18.9.2002„Uznávanie odborných kvalifikácií“, spravodajca: pán Ehnmark, Ú. v. EÚ C 61, 14.3.2003.

3

(4)  KOM(2002) 119, konečné znenie.

4

(5)  KOM(2006) 479, konečné znenie.

5

(6)  SEK(2005) 957.

6

(7)  Ú. v. ES C 163/1, 9.7.2002.

7

(8)  SEC(2005) 957.

8

(9)  Pozri stanovisko EHSV z 29.10.1997 na tému „Európska spolupráca v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania“, spravodajca. Pán Rodríguez García-Caro, Ú. v. ES C 18, 21.1.1998.

9

(10)  Pozri stanovisko EHSV zo 6.4.2005 na tému: „Zabezpečovanie kvality vyššieho vzdelávania“, spravodajca: pán Soares, Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005.

10

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/78

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu“

KOM(2006) 625, konečné znenie

(2007/C 175/19)

Komisia sa 24. októbra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. mája 2007. Spravodajkyňou bola pani van Turnhout a pomocným spravodajcom pán Janson.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) prijal 96 hlasmi za, pričom 14 členovia hlasovali proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie „Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu“. Vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že oznámenie ani zďaleka nespĺňa požiadavky komplexnej stratégie, o vypracovanie ktorej Rada požiadala Komisiu vo svojich záveroch z 5. júna 2001. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie „Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu“. Vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že oznámenie ani zďaleka nespĺňa požiadavky komplexnej stratégie, o vypracovanie ktorej Rada požiadala Komisiu vo svojich záveroch z 5. júna 2001.

| 1.2 | Toto stanovisko sa zaoberá problematikou verejného zdravia v otázke znižovania rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu – škodlivé a nebezpečné požívanie alkoholu, ako aj požívanie alkoholu neplnoletými osobami prispievajú ku škodám súvisiacim s požívaním alkoholu. |
| --- | --- |

1.2

Toto stanovisko sa zaoberá problematikou verejného zdravia v otázke znižovania rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu – škodlivé a nebezpečné požívanie alkoholu, ako aj požívanie alkoholu neplnoletými osobami prispievajú ku škodám súvisiacim s požívaním alkoholu.

| 1.3 | EHSV očakával, že Komisia poskytne komplexnejšiu a prehľadnejšiu analýzu všetkých príslušných oblastí politiky EÚ, stanovených v hodnotení vplyvu, ako aj ťažkostí, s ktorými sa niektoré členské štáty stretli pri uplatňovaní vhodných opatrení v oblasti verejného zdravia spojených s požívaním alkoholu v súvislosti s trhovými pravidlami EÚ. |
| --- | --- |

1.3

EHSV očakával, že Komisia poskytne komplexnejšiu a prehľadnejšiu analýzu všetkých príslušných oblastí politiky EÚ, stanovených v hodnotení vplyvu, ako aj ťažkostí, s ktorými sa niektoré členské štáty stretli pri uplatňovaní vhodných opatrení v oblasti verejného zdravia spojených s požívaním alkoholu v súvislosti s trhovými pravidlami EÚ.

| 1.4 | Výbor vyzýva Komisiu, aby v súlade so svojimi zmluvnými povinnosťami preukázala svoje vedúce postavenie tým, že aktívne podporí členské štáty pri ich úsilí poskytovať vysokú úroveň ochrany zdravia znižovaním rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, a zabezpečí, že opatrenia Spoločenstva budú dopĺňať vnútroštátne politiky. |
| --- | --- |

1.4

Výbor vyzýva Komisiu, aby v súlade so svojimi zmluvnými povinnosťami preukázala svoje vedúce postavenie tým, že aktívne podporí členské štáty pri ich úsilí poskytovať vysokú úroveň ochrany zdravia znižovaním rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, a zabezpečí, že opatrenia Spoločenstva budú dopĺňať vnútroštátne politiky.

| 1.5 | EHSV pripúšťa, že kultúrne zvyky sa v rámci Európy odlišujú. Tieto odlišnosti by sa mali zohľadniť v rôznych iniciatívach a navrhovaných opatreniach. |
| --- | --- |

1.5

EHSV pripúšťa, že kultúrne zvyky sa v rámci Európy odlišujú. Tieto odlišnosti by sa mali zohľadniť v rôznych iniciatívach a navrhovaných opatreniach.

| 1.6 | EHSV víta vytvorenie všeobecnej informačnej bázy, vrátane štandardizovaných definícií pre získavanie údajov, čo bude znamenať výrazný prínos zo strany EÚ. Výbor však ľutuje, že väčšina vytýčených prioritných oblastí neobsahuje špecifické úlohy s jasne merateľnými cieľmi a časovým rozvrhom. |
| --- | --- |

1.6

EHSV víta vytvorenie všeobecnej informačnej bázy, vrátane štandardizovaných definícií pre získavanie údajov, čo bude znamenať výrazný prínos zo strany EÚ. Výbor však ľutuje, že väčšina vytýčených prioritných oblastí neobsahuje špecifické úlohy s jasne merateľnými cieľmi a časovým rozvrhom.

| 1.7 | EHSV tiež ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga, látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, a pre niektorých konzumentov aj návyková. |
| --- | --- |

1.7

EHSV tiež ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga, látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, a pre niektorých konzumentov aj návyková.

| 1.8 | EHSV dôrazne podporuje práva detí a zastáva názor, že deti si kvôli svojej zraniteľnosti a osobitým potrebám vyžadujú mimoriadnu ochranu a starostlivosť, vrátane náležitej právnej ochrany. Odporúča, aby sa na účely tejto stratégie a v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa za dieťa považovala každá ľudská bytosť mladšia než 18 rokov. |
| --- | --- |

1.8

EHSV dôrazne podporuje práva detí a zastáva názor, že deti si kvôli svojej zraniteľnosti a osobitým potrebám vyžadujú mimoriadnu ochranu a starostlivosť, vrátane náležitej právnej ochrany. Odporúča, aby sa na účely tejto stratégie a v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa za dieťa považovala každá ľudská bytosť mladšia než 18 rokov.

| 1.9 | Výbor vyzýva, aby zníženie vystavenia detí alkoholickým výrobkom, reklame a propagácii bolo zaradené medzi špecifické ciele zamerané na zabezpečenie väčšej ochrany detí. |
| --- | --- |

1.9

Výbor vyzýva, aby zníženie vystavenia detí alkoholickým výrobkom, reklame a propagácii bolo zaradené medzi špecifické ciele zamerané na zabezpečenie väčšej ochrany detí.

| 1.10 | EHSV žiada Komisiu, aby sa zaoberala hospodárskymi dôsledkami škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. Tieto negatívne dôsledky sú v rozpore s cieľmi Lisabonskej stratégie a majú dosah na pracoviská, spoločnosť a hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.10

EHSV žiada Komisiu, aby sa zaoberala hospodárskymi dôsledkami škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. Tieto negatívne dôsledky sú v rozpore s cieľmi Lisabonskej stratégie a majú dosah na pracoviská, spoločnosť a hospodárstvo.

| 1.11 | EHSV víta vytvorenie Fóra pre problematiku alkoholu a zdravia, ktoré by mohlo byť užitočnou platformou pre dialóg medzi všetkými zainteresovanými stranami a viesť ku konkrétnej činnosti zameranej na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. EHSV by uvítal príležitosť stať sa pozorovateľom pri Fóre pre problematiku alkoholu a zdravia. |
| --- | --- |

1.11

EHSV víta vytvorenie Fóra pre problematiku alkoholu a zdravia, ktoré by mohlo byť užitočnou platformou pre dialóg medzi všetkými zainteresovanými stranami a viesť ku konkrétnej činnosti zameranej na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. EHSV by uvítal príležitosť stať sa pozorovateľom pri Fóre pre problematiku alkoholu a zdravia.

| 1.12 | EHSV žiada, aby osvetové a informačné iniciatívy boli súčasťou celkovej integrovanej stratégie na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. |
| --- | --- |

1.12

EHSV žiada, aby osvetové a informačné iniciatívy boli súčasťou celkovej integrovanej stratégie na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu.

| 1.13 | EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi vedeckými poznatkami o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa ako zamýšľané opatrenia často uvádzajú osveta a informovanosť. Avšak podľa výskumných zistení sú tieto opatrenia v danej súvislosti veľmi málo účinné. |
| --- | --- |

1.13

EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi vedeckými poznatkami o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa ako zamýšľané opatrenia často uvádzajú osveta a informovanosť. Avšak podľa výskumných zistení sú tieto opatrenia v danej súvislosti veľmi málo účinné.

2.   Základné informácie

| 2.1 | Európska únia je oprávnená riešiť problémy verejného zdravia súvisiace so škodlivým a nebezpečným požívaním alkoholu a zároveň je za ich riešenie aj zodpovedná. V článku 152 ods. 1 Zmluvy o ES (1) sa stanovuje, že „pri vymedzovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva je zabezpečená vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia.“ Ďalej sa uvádza, že „činnosť Spoločenstva, ktorá dopĺňa vnútroštátne politiky, je zameraná na zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb a ochorení, a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie ľudí.“ |
| --- | --- |

2.1

Európska únia je oprávnená riešiť problémy verejného zdravia súvisiace so škodlivým a nebezpečným požívaním alkoholu a zároveň je za ich riešenie aj zodpovedná. V článku 152 ods. 1 Zmluvy o ES (1) sa stanovuje, že „pri vymedzovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva je zabezpečená vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia.“ Ďalej sa uvádza, že „činnosť Spoločenstva, ktorá dopĺňa vnútroštátne politiky, je zameraná na zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb a ochorení, a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie ľudí.“

| 2.2 | V roku 2001 prijala Rada odporúčanie týkajúce sa požívania alkoholu mladými ľuďmi, najmä deťmi a mladistvými (2), a vyzvala Komisiu, aby vyvíjala ďalšiu činnosť v tejto oblasti, hodnotila a monitorovala vývoj a opatrenia prijaté v tejto oblasti a aby spätne informovala o potrebe ďalšej činnosti. |
| --- | --- |

2.2

V roku 2001 prijala Rada odporúčanie týkajúce sa požívania alkoholu mladými ľuďmi, najmä deťmi a mladistvými (2), a vyzvala Komisiu, aby vyvíjala ďalšiu činnosť v tejto oblasti, hodnotila a monitorovala vývoj a opatrenia prijaté v tejto oblasti a aby spätne informovala o potrebe ďalšej činnosti.

| 2.3 | Rada vo svojich záveroch z 5. júna 2001 vyzvala Komisiu, aby predložila návrhy komplexnej stratégie Spoločenstva zameranej na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, ktorá by dopĺňala vnútroštátne politiky. V júni 2004 Rada svoju výzvu zopakovala. (3) |
| --- | --- |

2.3

Rada vo svojich záveroch z 5. júna 2001 vyzvala Komisiu, aby predložila návrhy komplexnej stratégie Spoločenstva zameranej na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, ktorá by dopĺňala vnútroštátne politiky. V júni 2004 Rada svoju výzvu zopakovala. (3)

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie „Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu“. (4) |
| --- | --- |

3.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie „Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu“. (4)

| 3.1.1 | Medzi jednotlivými krajinami existujú výrazné rozdiely v požívaní alkoholu, a to pokiaľ ide o množstvo a spôsob požívania alkoholu, ako aj jeho nebezpečnosť zo zdravotného a sociálneho hľadiska. Vzhľadom na túto skutočnosť sa EHSV nazdáva, že „kroky Spoločenstva“, ktoré je potrebné podniknúť, „pričom sa musia rešpektovať kompetencie členských štátov“, treba chápať ako „spoločné usmernenia“ vychádzajúce zo spoločného konceptu zameraného na znižovanie rozsahu všetkých typov škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. V rámci týchto spoločných usmernení stanovia jednotlivé členské štáty spôsob, techniku a mieru opatrení, ktoré treba podniknúť. |
| --- | --- |

3.1.1

Medzi jednotlivými krajinami existujú výrazné rozdiely v požívaní alkoholu, a to pokiaľ ide o množstvo a spôsob požívania alkoholu, ako aj jeho nebezpečnosť zo zdravotného a sociálneho hľadiska. Vzhľadom na túto skutočnosť sa EHSV nazdáva, že „kroky Spoločenstva“, ktoré je potrebné podniknúť, „pričom sa musia rešpektovať kompetencie členských štátov“, treba chápať ako „spoločné usmernenia“ vychádzajúce zo spoločného konceptu zameraného na znižovanie rozsahu všetkých typov škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. V rámci týchto spoločných usmernení stanovia jednotlivé členské štáty spôsob, techniku a mieru opatrení, ktoré treba podniknúť.

| 3.2 | Výbor však vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že oznámenie ani zďaleka nespĺňa požiadavky komplexnej stratégie, o vypracovanie ktorej Rada požiadala vo svojich záveroch, a to napriek dlhému procesu jej vypracovávania a dôkazov o existencii celoeurópskych problémov spojených s požívaním alkoholu a ich dosahu na zdravie, spoločenský blahobyt a hospodársku prosperitu európskych obyvateľov. |
| --- | --- |

3.2

Výbor však vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že oznámenie ani zďaleka nespĺňa požiadavky komplexnej stratégie, o vypracovanie ktorej Rada požiadala vo svojich záveroch, a to napriek dlhému procesu jej vypracovávania a dôkazov o existencii celoeurópskych problémov spojených s požívaním alkoholu a ich dosahu na zdravie, spoločenský blahobyt a hospodársku prosperitu európskych obyvateľov.

| 3.3 | Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrh činností Spoločenstva vo všetkých príslušných oblastiach politiky s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia. Medzi príslušné oblasti politiky patria spotrebné dane, doprava, reklama, marketing, sponzorstvo, ochrana spotrebiteľa a výskum, pričom sa musia rešpektovať kompetencie členských štátov. |
| --- | --- |

3.3

Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrh činností Spoločenstva vo všetkých príslušných oblastiach politiky s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia. Medzi príslušné oblasti politiky patria spotrebné dane, doprava, reklama, marketing, sponzorstvo, ochrana spotrebiteľa a výskum, pričom sa musia rešpektovať kompetencie členských štátov.

| 3.4 | EHSV víta označenie škodlivého a nebezpečného požívania alkoholu za kľúčový determinant zdravia a jednu z hlavných príčin zlého zdravia a predčasnej úmrtnosti v EÚ. V mnohých situáciách súvisiacich s alkoholom neexistuje „bezpečné“ množstvo alkoholu. (5) |
| --- | --- |

3.4

EHSV víta označenie škodlivého a nebezpečného požívania alkoholu za kľúčový determinant zdravia a jednu z hlavných príčin zlého zdravia a predčasnej úmrtnosti v EÚ. V mnohých situáciách súvisiacich s alkoholom neexistuje „bezpečné“ množstvo alkoholu. (5)

| 3.5 | EHSV ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga a látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, pre niektorých konzumentov aj návyková. Pre výbor je to sklamaním, pretože vypracovávanie stratégie viedlo riaditeľstvo EK pre verejné zdravie, ktoré disponuje ohromným odborným potenciálom v oblasti zdravotníctva. |
| --- | --- |

3.5

EHSV ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga a látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, pre niektorých konzumentov aj návyková. Pre výbor je to sklamaním, pretože vypracovávanie stratégie viedlo riaditeľstvo EK pre verejné zdravie, ktoré disponuje ohromným odborným potenciálom v oblasti zdravotníctva.

| 3.6 | EHSV víta uznanie, že škodlivé a nebezpečné požívanie alkoholu má negatívny dosah nielen na požívateľa alkoholu, ale aj iných ľudí, najmä v prípade dopravných nehôd, zranení a násilia. Výbor uznáva, že najzraniteľnejšou ohrozenou skupinou sú deti a že medzi ďalšie zraniteľné skupiny patria ľudia s poruchami učenia, duševnými poruchami a závislí na alkohole a iných drogách. |
| --- | --- |

3.6

EHSV víta uznanie, že škodlivé a nebezpečné požívanie alkoholu má negatívny dosah nielen na požívateľa alkoholu, ale aj iných ľudí, najmä v prípade dopravných nehôd, zranení a násilia. Výbor uznáva, že najzraniteľnejšou ohrozenou skupinou sú deti a že medzi ďalšie zraniteľné skupiny patria ľudia s poruchami učenia, duševnými poruchami a závislí na alkohole a iných drogách.

| 3.7 | Domáce násilie je v mnohých krajinách vážnym problémom. (6) EHSV žiada, aby sa vzhľadom na jasnú súvislosť medzi domácim násilím a nadmerným požívaním alkoholu venovala tejto otázke mimoriadna pozornosť (7). Kým k domácemu násiliu môže dôjsť aj bez prítomnosti alkoholu, nadmerné pitie prispieva u niektorých ľudí za istých okolností k násilnému správaniu. Nadmerná konzumácia alkoholu môže viesť k vyššiemu počtu násilných činov a zároveň zvyšuje ich závažnosť. Podľa zistených výsledkov liečba alkoholovej závislosti vedie k zníženiu násilia medzi partnermi. Obmedzenie nadmerného pitia má priaznivý vplyv nielen na obete a páchateľov násilia, ale tiež na deti žijúce v takýchto rodinách. |
| --- | --- |

3.7

Domáce násilie je v mnohých krajinách vážnym problémom. (6) EHSV žiada, aby sa vzhľadom na jasnú súvislosť medzi domácim násilím a nadmerným požívaním alkoholu venovala tejto otázke mimoriadna pozornosť (7). Kým k domácemu násiliu môže dôjsť aj bez prítomnosti alkoholu, nadmerné pitie prispieva u niektorých ľudí za istých okolností k násilnému správaniu. Nadmerná konzumácia alkoholu môže viesť k vyššiemu počtu násilných činov a zároveň zvyšuje ich závažnosť. Podľa zistených výsledkov liečba alkoholovej závislosti vedie k zníženiu násilia medzi partnermi. Obmedzenie nadmerného pitia má priaznivý vplyv nielen na obete a páchateľov násilia, ale tiež na deti žijúce v takýchto rodinách.

| 3.8 | Budúcnosť Európy závisí od zdravého a produktívneho obyvateľstva. EHSV vážne znepokojuje zistenie, že vyšší podiel záťaže z dôvodu ochorení spôsobených škodlivou a nebezpečnou konzumáciou alkoholu pripadá na mladých ľudí. (8) |
| --- | --- |

3.8

Budúcnosť Európy závisí od zdravého a produktívneho obyvateľstva. EHSV vážne znepokojuje zistenie, že vyšší podiel záťaže z dôvodu ochorení spôsobených škodlivou a nebezpečnou konzumáciou alkoholu pripadá na mladých ľudí. (8)

| 3.9 | Kým v celej Európe naďalej prežívajú rôzne kultúrne zvyklosti súvisiace s konzumáciou alkoholu, návyky týkajúce sa požívania alkoholu sa medzi mladými dospelými a deťmi navzájom približujú. EHSV znepokojuje nárast škodlivého a nebezpečného pitia medzi mladými dospelými a deťmi v mnohých členských štátoch v priebehu uplynulých desiatich rokov, a to najmä nárazového nadmerného pitia, t. j. tzv. „alkoholových záťahov“. Spoločenská akceptácia životného štýlu, v ktorom je alkohol všadeprítomný, napomáha týmto škodlivým návykom týkajúcim sa pitia alkoholu. |
| --- | --- |

3.9

Kým v celej Európe naďalej prežívajú rôzne kultúrne zvyklosti súvisiace s konzumáciou alkoholu, návyky týkajúce sa požívania alkoholu sa medzi mladými dospelými a deťmi navzájom približujú. EHSV znepokojuje nárast škodlivého a nebezpečného pitia medzi mladými dospelými a deťmi v mnohých členských štátoch v priebehu uplynulých desiatich rokov, a to najmä nárazového nadmerného pitia, t. j. tzv. „alkoholových záťahov“. Spoločenská akceptácia životného štýlu, v ktorom je alkohol všadeprítomný, napomáha týmto škodlivým návykom týkajúcim sa pitia alkoholu.

| 3.10 | EHSV vyzýva Komisiu, aby uznala fakt, že pravidelní konzumenti alkoholu so striedmou spotrebou, ktorí občas požívajú alkohol škodlivým spôsobom, prispievajú k akútnym škodám súvisiacim s požívaním alkoholu, napr. jazdením pod vplyvom alkoholu, opitosťou vyvolanými prejavmi násilia na verejnosti, nadmerným pitím pri príležitosti športových alebo iných špeciálnych podujatí. Takéto príležitostné prípady škodlivého požívania alkoholu môžu u väčšiny striedmych konzumentov alkoholu spôsobiť závažné problémy v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti. (9) |
| --- | --- |

3.10

EHSV vyzýva Komisiu, aby uznala fakt, že pravidelní konzumenti alkoholu so striedmou spotrebou, ktorí občas požívajú alkohol škodlivým spôsobom, prispievajú k akútnym škodám súvisiacim s požívaním alkoholu, napr. jazdením pod vplyvom alkoholu, opitosťou vyvolanými prejavmi násilia na verejnosti, nadmerným pitím pri príležitosti športových alebo iných špeciálnych podujatí. Takéto príležitostné prípady škodlivého požívania alkoholu môžu u väčšiny striedmych konzumentov alkoholu spôsobiť závažné problémy v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti. (9)

| 3.11 | Stratégia explicitne upriamuje pozornosť na právomoc EÚ v súlade so zmluvou dopĺňať vnútroštátne politiky zamerané na ochranu verejného zdravia. Taktiež uvádza, že Európsky súdny dvor opakovane potvrdil, že znižovanie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu predstavuje dôležitý a opodstatnený cieľ v oblasti verejného zdravia a na jeho dosiahnutie je potrebné využívať opatrenia, ktoré budú uznané za vhodné a budú v súlade so zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

3.11

Stratégia explicitne upriamuje pozornosť na právomoc EÚ v súlade so zmluvou dopĺňať vnútroštátne politiky zamerané na ochranu verejného zdravia. Taktiež uvádza, že Európsky súdny dvor opakovane potvrdil, že znižovanie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu predstavuje dôležitý a opodstatnený cieľ v oblasti verejného zdravia a na jeho dosiahnutie je potrebné využívať opatrenia, ktoré budú uznané za vhodné a budú v súlade so zásadou subsidiarity.

| 3.12 | Vzhľadom na uvedené by EHSV očakával, že Komisia predloží komplexnejšiu a prehľadnejšiu analýzu všetkých príslušných oblastí politiky EÚ. |
| --- | --- |

3.12

Vzhľadom na uvedené by EHSV očakával, že Komisia predloží komplexnejšiu a prehľadnejšiu analýzu všetkých príslušných oblastí politiky EÚ.

| 3.13 | V hodnotení vplyvu, ktorý vykonala Komisia, sú uvedené všetky príslušné oblasti politík, ako aj ťažkosti, s ktorými sa niektoré členské štáty stretli pri uplatňovaní vhodných opatrení v oblasti verejného zdravia spojených s požívaním alkoholu v súvislosti s činnosťou cezhraničného charakteru, ako je cezhraničný súkromný dovoz či cezhraničná reklama. Avšak predmetná stratégia nepredkladá žiadne návrhy, ktoré by tento problém riešili. |
| --- | --- |

3.13

V hodnotení vplyvu, ktorý vykonala Komisia, sú uvedené všetky príslušné oblasti politík, ako aj ťažkosti, s ktorými sa niektoré členské štáty stretli pri uplatňovaní vhodných opatrení v oblasti verejného zdravia spojených s požívaním alkoholu v súvislosti s činnosťou cezhraničného charakteru, ako je cezhraničný súkromný dovoz či cezhraničná reklama. Avšak predmetná stratégia nepredkladá žiadne návrhy, ktoré by tento problém riešili.

4.   Prehľad škodlivých účinkov

| 4.1 | Európska únia so spotrebou 11 litrov čistého alkoholu na osobu ročne predstavuje v celosvetovom meradle oblasť s najvyššou spotrebou alkoholu (10). Kým celková konzumácia klesá, vo vyššej miere sa objavujú škodlivé návyky týkajúce sa pitia alkoholu. |
| --- | --- |

4.1

Európska únia so spotrebou 11 litrov čistého alkoholu na osobu ročne predstavuje v celosvetovom meradle oblasť s najvyššou spotrebou alkoholu (10). Kým celková konzumácia klesá, vo vyššej miere sa objavujú škodlivé návyky týkajúce sa pitia alkoholu.

| 4.2 | EHSV konštatuje, že väčšina konzumentov pije zväčša striedmo, znepokojujúcim je však fakt, že podľa odhadov až 55 miliónov dospelých v EÚ (15 % dospelej populácie) konzumuje alkoholické nápoje v škodlivej miere pravidelne (11). Podľa odhadov je škodlivé požívanie alkoholu v EÚ príčinou približne 195 000 úmrtí ročne, ku ktorým dochádza v dôsledku nehôd, ochorení pečene, rakoviny, atď. Škodlivé požívanie alkoholu je treťou najčastejšou príčinou predčasného úmrtia a ochorenia v EÚ. (12) |
| --- | --- |

4.2

EHSV konštatuje, že väčšina konzumentov pije zväčša striedmo, znepokojujúcim je však fakt, že podľa odhadov až 55 miliónov dospelých v EÚ (15 % dospelej populácie) konzumuje alkoholické nápoje v škodlivej miere pravidelne (11). Podľa odhadov je škodlivé požívanie alkoholu v EÚ príčinou približne 195 000 úmrtí ročne, ku ktorým dochádza v dôsledku nehôd, ochorení pečene, rakoviny, atď. Škodlivé požívanie alkoholu je treťou najčastejšou príčinou predčasného úmrtia a ochorenia v EÚ. (12)

| 4.3 | Škodlivé požívanie alkoholu má taktiež dosah na hospodárstvo, kde sa prejavuje vo forme zvýšených nákladov v zdravotnej a sociálnej oblasti a tiež na znížení produktivity. Náklady hospodárstva EÚ na škody súvisiace s požívaním alkoholu za rok 2003 sa odhadujú na 125 miliárd EUR, čo predstavuje 1,3 % HDP, pričom sa zohľadňuje kriminalita, dopravné nehody, zdravotníctvo, predčasná smrť, liečba ochorení a prevencia. (13) |
| --- | --- |

4.3

Škodlivé požívanie alkoholu má taktiež dosah na hospodárstvo, kde sa prejavuje vo forme zvýšených nákladov v zdravotnej a sociálnej oblasti a tiež na znížení produktivity. Náklady hospodárstva EÚ na škody súvisiace s požívaním alkoholu za rok 2003 sa odhadujú na 125 miliárd EUR, čo predstavuje 1,3 % HDP, pričom sa zohľadňuje kriminalita, dopravné nehody, zdravotníctvo, predčasná smrť, liečba ochorení a prevencia. (13)

5.   Prioritné témy

| 5.1 | V súvislosti so štyrmi z piatich prioritných oblastí EHSV ľutuje, že oznámenie neuvádza špecifické úlohy s jasne merateľnými cieľmi a časovým rozvrhom. |
| --- | --- |

5.1

V súvislosti so štyrmi z piatich prioritných oblastí EHSV ľutuje, že oznámenie neuvádza špecifické úlohy s jasne merateľnými cieľmi a časovým rozvrhom.

Ochrana detí

| 5.2 | Deti sú obzvlášť zraniteľné pokiaľ ide o ujmu na zdraví spôsobenú alkoholom. Odhaduje sa, že v rodinách žije 5 až 9 miliónov detí, ktoré sú nepriaznivo zasiahnuté alkoholom, že alkohol je kauzálny faktor v 16 % zneužívania a zanedbávania detí a každý rok sa kvôli alkoholu narodí približne 60 000 podvyživených detí. (14) |
| --- | --- |

5.2

Deti sú obzvlášť zraniteľné pokiaľ ide o ujmu na zdraví spôsobenú alkoholom. Odhaduje sa, že v rodinách žije 5 až 9 miliónov detí, ktoré sú nepriaznivo zasiahnuté alkoholom, že alkohol je kauzálny faktor v 16 % zneužívania a zanedbávania detí a každý rok sa kvôli alkoholu narodí približne 60 000 podvyživených detí. (14)

| 5.3 | Komisia už uznáva práva dieťaťa a podporuje potrebné opatrenia na zabezpečenie základných potrieb detí. Komisia identifikuje práva detí ako svoju prioritu a vyjadrila sa, že deti majú právo na účinnú ochranu pred hospodárskym vykorisťovaním a všetkými formami zneužívania. (15) |
| --- | --- |

5.3

Komisia už uznáva práva dieťaťa a podporuje potrebné opatrenia na zabezpečenie základných potrieb detí. Komisia identifikuje práva detí ako svoju prioritu a vyjadrila sa, že deti majú právo na účinnú ochranu pred hospodárskym vykorisťovaním a všetkými formami zneužívania. (15)

| 5.4 | EHSV dôrazne podporuje práva detí a je toho názoru, že deti si kvôli svojej zraniteľnosti a zvláštnym potrebám vyžadujú zvláštnu ochranu a starostlivosť vrátane vhodnej právnej ochrany. EHSV rovnako uznáva dôležitú úlohu rodiny a zodpovednosť členských štátov pri pomoci rodičom v ich zodpovednosti za výchovu detí. (16) |
| --- | --- |

5.4

EHSV dôrazne podporuje práva detí a je toho názoru, že deti si kvôli svojej zraniteľnosti a zvláštnym potrebám vyžadujú zvláštnu ochranu a starostlivosť vrátane vhodnej právnej ochrany. EHSV rovnako uznáva dôležitú úlohu rodiny a zodpovednosť členských štátov pri pomoci rodičom v ich zodpovednosti za výchovu detí. (16)

| 5.5 | EHSV uznáva, že vystavenie detí škodám súvisiacim s alkoholom môže na nich zanechať vážne negatívne následky vrátane zanedbávania, chudoby, sociálneho vylúčenia, zneužívania a násilia, ktoré môžu postihnúť ich zdravie, vzdelanie a prosperitu v súčasnosti i v budúcnosti. |
| --- | --- |

5.5

EHSV uznáva, že vystavenie detí škodám súvisiacim s alkoholom môže na nich zanechať vážne negatívne následky vrátane zanedbávania, chudoby, sociálneho vylúčenia, zneužívania a násilia, ktoré môžu postihnúť ich zdravie, vzdelanie a prosperitu v súčasnosti i v budúcnosti.

| 5.6 | EHSV žiada, aby ochrana detí pred škodami spôsobenými alkoholom bola zahrnutá v konkrétnych cieľoch navrhovanej Stratégie EÚ v oblasti práv dieťaťa, a to stanovením priorít a prostredníctvom procesu konzultácií. |
| --- | --- |

5.6

EHSV žiada, aby ochrana detí pred škodami spôsobenými alkoholom bola zahrnutá v konkrétnych cieľoch navrhovanej Stratégie EÚ v oblasti práv dieťaťa, a to stanovením priorít a prostredníctvom procesu konzultácií.

| 5.7 | EHSV odporúča, aby stratégia EÚ v oblasti alkoholu prijala definíciu dieťaťa ako každej osoby vo veku do osemnásť rokov v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa (UNCRC), ako je to uznané v oznámení „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“. |
| --- | --- |

5.7

EHSV odporúča, aby stratégia EÚ v oblasti alkoholu prijala definíciu dieťaťa ako každej osoby vo veku do osemnásť rokov v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa (UNCRC), ako je to uznané v oznámení „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“.

| 5.8 | Vzhľadom k pozitívnym výskumným poznatkom o podpore úlohy prístupu mobilizovania miestnych komunít pri obmedzovaní pitia nedospelých osôb a škôd súvisiacich s alkoholom EHSV vyzýva Komisiu, aby také prístupy podporovala. Účinné mobilizovanie miestnych komunít spája vytváranie miestnych opatrení a praktík, podporovaných informáciami a vzdelávaním, a zapája všetky príslušné zainteresované strany. (17) |
| --- | --- |

5.8

Vzhľadom k pozitívnym výskumným poznatkom o podpore úlohy prístupu mobilizovania miestnych komunít pri obmedzovaní pitia nedospelých osôb a škôd súvisiacich s alkoholom EHSV vyzýva Komisiu, aby také prístupy podporovala. Účinné mobilizovanie miestnych komunít spája vytváranie miestnych opatrení a praktík, podporovaných informáciami a vzdelávaním, a zapája všetky príslušné zainteresované strany. (17)

| 5.9 | EHSV vyzýva Komisiu k uznaniu Európskej charty o alkohole (18) WHO, prijatej všetkými členskými štátmi EÚ v roku 1995 a najmä etického princípu, že všetky deti a dospievajúca mládež majú právo vyrastať v prostredí chránenom pred negatívnymi účinkami spotreby alkoholu a pokiaľ možno aj pred propagovaním alkoholických nápojov. |
| --- | --- |

5.9

EHSV vyzýva Komisiu k uznaniu Európskej charty o alkohole (18) WHO, prijatej všetkými členskými štátmi EÚ v roku 1995 a najmä etického princípu, že všetky deti a dospievajúca mládež majú právo vyrastať v prostredí chránenom pred negatívnymi účinkami spotreby alkoholu a pokiaľ možno aj pred propagovaním alkoholických nápojov.

| 5.10 | Odporúčanie Rady EÚ vyzýva členské štáty k zavedeniu účinných mechanizmov v oblasti propagácie, marketingu a maloobchodu, ktoré zaistia, aby alkoholické výrobky neboli navrhované a propagované spôsobom, ktorý pôsobí na deti a dospievajúcich. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje na existujúci trend v Európe medzi tínedžermi, ktorí pijú tzv. alcopop (ochutený alkoholický nápoj) (19). |
| --- | --- |

5.10

Odporúčanie Rady EÚ vyzýva členské štáty k zavedeniu účinných mechanizmov v oblasti propagácie, marketingu a maloobchodu, ktoré zaistia, aby alkoholické výrobky neboli navrhované a propagované spôsobom, ktorý pôsobí na deti a dospievajúcich. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje na existujúci trend v Európe medzi tínedžermi, ktorí pijú tzv. alcopop (ochutený alkoholický nápoj) (19).

| 5.11 | Zvýšený trend nárazového cieleného opíjania a skorší začiatok požívania alkoholu medzi deťmi v mnohých členských krajinách by mohol naznačovať, že súčasné politiky neprinášajú požadované účinky. Komisia vo svojom oznámení uznáva potrebu zváženia ďalších opatrení, ktoré by obmedzili pitie nedospelých a škodlivé pitie medzi mládežou. |
| --- | --- |

5.11

Zvýšený trend nárazového cieleného opíjania a skorší začiatok požívania alkoholu medzi deťmi v mnohých členských krajinách by mohol naznačovať, že súčasné politiky neprinášajú požadované účinky. Komisia vo svojom oznámení uznáva potrebu zváženia ďalších opatrení, ktoré by obmedzili pitie nedospelých a škodlivé pitie medzi mládežou.

| 5.12 | EHSV žiada, aby bolo zníženie vystavenia detí alkoholickým výrobkom, reklame a propagácii zaradené ako špecifický cieľ k zaisteniu vyššej ochrany detí. |
| --- | --- |

5.12

EHSV žiada, aby bolo zníženie vystavenia detí alkoholickým výrobkom, reklame a propagácii zaradené ako špecifický cieľ k zaisteniu vyššej ochrany detí.

| 5.13 | EHSV víta v oznámení vyhlásenie zo strany subjektov činných v reťazci alkoholických nápojov o tom, že chcú iniciatívnejšie presadzovať regulačné a samo-regulačné opatrenia. Zúčastnené strany v priemysle alkoholických nápojov majú významnú povinnosť zaistiť, aby sa ich výrobky predávali, distribuovali a uvádzali na trh zodpovedným spôsobom, a touto činnosťou prispieť k zníženiu škôd spojených s alkoholom. |
| --- | --- |

5.13

EHSV víta v oznámení vyhlásenie zo strany subjektov činných v reťazci alkoholických nápojov o tom, že chcú iniciatívnejšie presadzovať regulačné a samo-regulačné opatrenia. Zúčastnené strany v priemysle alkoholických nápojov majú významnú povinnosť zaistiť, aby sa ich výrobky predávali, distribuovali a uvádzali na trh zodpovedným spôsobom, a touto činnosťou prispieť k zníženiu škôd spojených s alkoholom.

| 5.14 | EHSV vyzýva z dôvodu ochrany mladých ľudí členské štáty, aby si zachovali pružnosť pri používaní daní na riešenie problémov spojených s určitým druhom alkoholických nápojov, obzvlášť lákavých pre mladých ľudí, akými sú napríklad sladké miešané nápoje na báze alkoholu („alcopops“). |
| --- | --- |

5.14

EHSV vyzýva z dôvodu ochrany mladých ľudí členské štáty, aby si zachovali pružnosť pri používaní daní na riešenie problémov spojených s určitým druhom alkoholických nápojov, obzvlášť lákavých pre mladých ľudí, akými sú napríklad sladké miešané nápoje na báze alkoholu („alcopops“).

Znižovanie počtu dopravných nehôd následkom požitia alkoholu

| 5.15 | EHSV víta konkrétny cieľ stanovený na znižovanie dopravných nehôd na cestách, a to znížiť za desať rokov (2000-2010) počet ľudí zabitých na európskych cestách z 50 000 na 25 000 (20). Dopravné nehody na cestách spôsobené požívaním alkoholu môžu mať za následok aj dlhodobú invaliditu. |
| --- | --- |

5.15

EHSV víta konkrétny cieľ stanovený na znižovanie dopravných nehôd na cestách, a to znížiť za desať rokov (2000-2010) počet ľudí zabitých na európskych cestách z 50 000 na 25 000 (20). Dopravné nehody na cestách spôsobené požívaním alkoholu môžu mať za následok aj dlhodobú invaliditu.

| 5.16 | EHSV súhlasí s konštatovaním, že presadzovanie častých a systematických náhodných dychových skúšok podstatne prispieva k efektívnosti obmedzenia cestných nehôd spôsobených požívaním alkoholu a že vzdelávacie a osvetové kampane sú síce podpornou stratégiou, ale nepreukazujú účinnosť pri znižovaní smrteľných nehôd na cestách (21). V súlade s Odporúčaniami EÚ pre bezpečnosť na cestách (22). EHSV odporúča maximálnu hladinu alkoholu v krvi 0,5 mg/ml alebo menej, a nižšie spodné hranice pre začínajúcich vodičov a vodičov z povolania. Prísnejšiu legislatívu v oblasti hladiny alkoholu v krvi musí sprevádzať účinné monitorovanie a vynucovanie jej uplatňovania. |
| --- | --- |

5.16

EHSV súhlasí s konštatovaním, že presadzovanie častých a systematických náhodných dychových skúšok podstatne prispieva k efektívnosti obmedzenia cestných nehôd spôsobených požívaním alkoholu a že vzdelávacie a osvetové kampane sú síce podpornou stratégiou, ale nepreukazujú účinnosť pri znižovaní smrteľných nehôd na cestách (21). V súlade s Odporúčaniami EÚ pre bezpečnosť na cestách (22). EHSV odporúča maximálnu hladinu alkoholu v krvi 0,5 mg/ml alebo menej, a nižšie spodné hranice pre začínajúcich vodičov a vodičov z povolania. Prísnejšiu legislatívu v oblasti hladiny alkoholu v krvi musí sprevádzať účinné monitorovanie a vynucovanie jej uplatňovania.

Prevencia škôd súvisiacich s požívaním alkoholu medzi dospelými a na pracoviskách

| 5.17 | EHSV žiada Komisiu, aby riešila hospodárske dôsledky škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. Negatívne účinky sú v rozpore s cieľmi Lisabonskej stratégie a majú dosah na pracoviská, spoločnosť a hospodárstvo. |
| --- | --- |

5.17

EHSV žiada Komisiu, aby riešila hospodárske dôsledky škôd súvisiacich s požívaním alkoholu. Negatívne účinky sú v rozpore s cieľmi Lisabonskej stratégie a majú dosah na pracoviská, spoločnosť a hospodárstvo.

| 5.18 | EHSV konštatuje, že je potrebná účinná regulácia v oblasti dostupnosti, distribúcie a propagácie alkoholu, napríklad pokiaľ ide o otváracie hodiny, ponuku „dvoch nápojov za cenu jedného“ a vekových limitov. EHSV sa domnieva, že samoregulácia v tejto oblasti nie je vhodná. |
| --- | --- |

5.18

EHSV konštatuje, že je potrebná účinná regulácia v oblasti dostupnosti, distribúcie a propagácie alkoholu, napríklad pokiaľ ide o otváracie hodiny, ponuku „dvoch nápojov za cenu jedného“ a vekových limitov. EHSV sa domnieva, že samoregulácia v tejto oblasti nie je vhodná.

| 5.19 | Pracovisko je miesto, kde alkohol môže spôsobiť škodu nielen jednotlivcovi, ale aj tretím osobám. Škody súvisiace s požívaním alkoholu by mali byť riešené aj na pracovisku, v rámci predpisov o zdraví a bezpečnosti pri práci, ktoré sú hlavnou zodpovednosťou zamestnávateľa. Opatrenia proti požívaniu alkoholu na pracovisku by mohli pomôcť znížiť počet nehôd s tým súvisiacich, rovnako aj absentérstvo, a pomohli by zvýšiť pracovný výkon. (23) |
| --- | --- |

5.19

Pracovisko je miesto, kde alkohol môže spôsobiť škodu nielen jednotlivcovi, ale aj tretím osobám. Škody súvisiace s požívaním alkoholu by mali byť riešené aj na pracovisku, v rámci predpisov o zdraví a bezpečnosti pri práci, ktoré sú hlavnou zodpovednosťou zamestnávateľa. Opatrenia proti požívaniu alkoholu na pracovisku by mohli pomôcť znížiť počet nehôd s tým súvisiacich, rovnako aj absentérstvo, a pomohli by zvýšiť pracovný výkon. (23)

| 5.20 | EHSV vyzýva zamestnávateľov, odbory, miestne orgány a iné príslušné organizácie, aby sa vážnejšie zaoberali týmto problémom a spolupracovali pri znižovaní škôd spôsobených požívaním alkoholu na pracoviskách. V členských štátoch existujú príklady úzkej a dlhodobej spolupráce medzi sociálnymi partnermi s cieľom vytvoriť pracoviská bez požívania alkoholu. (24) |
| --- | --- |

5.20

EHSV vyzýva zamestnávateľov, odbory, miestne orgány a iné príslušné organizácie, aby sa vážnejšie zaoberali týmto problémom a spolupracovali pri znižovaní škôd spôsobených požívaním alkoholu na pracoviskách. V členských štátoch existujú príklady úzkej a dlhodobej spolupráce medzi sociálnymi partnermi s cieľom vytvoriť pracoviská bez požívania alkoholu. (24)

Informovanosť, vzdelávanie a osveta

| 5.21 | EHSV víta konštatovanie Komisie, že jednou z hlavných úloh vzdelávania a informovanosti je zmobilizovať verejnú podporu pre implementáciu účinných zásahov. Druhou dôležitou úlohou, uvedenou v oznámení, je poskytnutie spoľahlivých a relevantných informácií o zdravotných rizikách a dôsledkoch škodlivého a hazardného požívania alkoholu. |
| --- | --- |

5.21

EHSV víta konštatovanie Komisie, že jednou z hlavných úloh vzdelávania a informovanosti je zmobilizovať verejnú podporu pre implementáciu účinných zásahov. Druhou dôležitou úlohou, uvedenou v oznámení, je poskytnutie spoľahlivých a relevantných informácií o zdravotných rizikách a dôsledkoch škodlivého a hazardného požívania alkoholu.

| 5.22 | EHSV požaduje, aby vzdelávacie a informačné iniciatívy boli súčasťou celkovej integrovanej stratégie. Vzdelávanie by nemalo byť orientované iba na mladých ľudí, ale malo by sa zakladať na uznaní skutočnosti, že škodlivé požívanie alkoholu sa vyskytuje medzi všetkými vekovými skupinami. Také iniciatívy by mali povzbudzovať mladých ľudí, aby volili zdravý životný štýl a mali by zmeniť idealizujúci imidž alkoholu a normalizovať jeho prílišnú spotrebu, ktorá je bežne zobrazovaná v médiách. |
| --- | --- |

5.22

EHSV požaduje, aby vzdelávacie a informačné iniciatívy boli súčasťou celkovej integrovanej stratégie. Vzdelávanie by nemalo byť orientované iba na mladých ľudí, ale malo by sa zakladať na uznaní skutočnosti, že škodlivé požívanie alkoholu sa vyskytuje medzi všetkými vekovými skupinami. Také iniciatívy by mali povzbudzovať mladých ľudí, aby volili zdravý životný štýl a mali by zmeniť idealizujúci imidž alkoholu a normalizovať jeho prílišnú spotrebu, ktorá je bežne zobrazovaná v médiách.

Všeobecná informačná báza

| 5.23 | EHSV víta rozvoj všeobecnej informačnej bázy, podporovanej Komisiou, na zavedenie štandardizovaných definícií pre údaje o požívaní alkoholu a škodu ním spôsobenú, pričom berie do úvahu rodové rozdiely, vekové skupiny a sociálne triedy. EHSV rovnako podporuje hodnotenie dosahu politiky o alkohole a iniciatívy oznámenia. EHSV požaduje rozvoj celého radu merateľných indikátorov, pomocou ktorých by sa dal sledovať pokrok pri znižovaní škôd spôsobených alkoholom v Európe. Navrhované kroky v tejto oblasti poskytujú pevný rozmer pridanej hodnoty v EÚ. |
| --- | --- |

5.23

EHSV víta rozvoj všeobecnej informačnej bázy, podporovanej Komisiou, na zavedenie štandardizovaných definícií pre údaje o požívaní alkoholu a škodu ním spôsobenú, pričom berie do úvahu rodové rozdiely, vekové skupiny a sociálne triedy. EHSV rovnako podporuje hodnotenie dosahu politiky o alkohole a iniciatívy oznámenia. EHSV požaduje rozvoj celého radu merateľných indikátorov, pomocou ktorých by sa dal sledovať pokrok pri znižovaní škôd spôsobených alkoholom v Európe. Navrhované kroky v tejto oblasti poskytujú pevný rozmer pridanej hodnoty v EÚ.

6.   Mapovanie činností, ktoré uskutočnili členské štáty

| 6.1 | Vzhľadom k tomu, že Komisia pri príprave rozvoja tejto stratégie EÚ zabezpečila komplexnú správu o súčasnom stave veci vrátane výskumných zistení toho, čo je efektívne pri znižovaní škôd spôsobených požívaním alkoholu, je pozoruhodné, že v stratégii tieto zistenia nie sú brané do úvahy. (25) |
| --- | --- |

6.1

Vzhľadom k tomu, že Komisia pri príprave rozvoja tejto stratégie EÚ zabezpečila komplexnú správu o súčasnom stave veci vrátane výskumných zistení toho, čo je efektívne pri znižovaní škôd spôsobených požívaním alkoholu, je pozoruhodné, že v stratégii tieto zistenia nie sú brané do úvahy. (25)

| 6.2 | EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi dokázanými údajmi výskumu o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s alkoholom a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa často citujú vzdelávanie a informovanosť ako zamýšľané opatrenia na zníženie škôd v súvislosti s užívaním alkoholu. Výskumné zistenia však ukazujú, že vzdelávanie a informovanie má veľmi nízku mieru účinnosti pri znižovaní škôd súvisiacich s alkoholom. |
| --- | --- |

6.2

EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi dokázanými údajmi výskumu o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s alkoholom a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa často citujú vzdelávanie a informovanosť ako zamýšľané opatrenia na zníženie škôd v súvislosti s užívaním alkoholu. Výskumné zistenia však ukazujú, že vzdelávanie a informovanie má veľmi nízku mieru účinnosti pri znižovaní škôd súvisiacich s alkoholom.

| 6.3 | EHSV poukazuje na to, že pri mapovaní činností implementovaných členskými štátmi Komisia vynechala dve účinné stratégie, a to cenovú politiku založenú na vysokom zdaňovaní alkoholu a regulačný marketing alkoholu prostredníctvom legislatívy, ktorú úspešne používajú niektoré členské štáty na boj proti škodám súvisiacim s alkoholom. |
| --- | --- |

6.3

EHSV poukazuje na to, že pri mapovaní činností implementovaných členskými štátmi Komisia vynechala dve účinné stratégie, a to cenovú politiku založenú na vysokom zdaňovaní alkoholu a regulačný marketing alkoholu prostredníctvom legislatívy, ktorú úspešne používajú niektoré členské štáty na boj proti škodám súvisiacim s alkoholom.

7.   Koordinácia činnosti na úrovni EÚ

| 7.1 | Výbor vyzýva Komisiu, aby v súlade so svojimi zmluvnými povinnosťami preukázala svoje vedúce postavenie tým, že aktívne podporí členské štáty pri ich úsilí poskytovať vysokú úroveň ochrany zdravia znižovaním rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, a zabezpečí, že opatrenia Spoločenstva budú dopĺňať vnútroštátne politiky. |
| --- | --- |

7.1

Výbor vyzýva Komisiu, aby v súlade so svojimi zmluvnými povinnosťami preukázala svoje vedúce postavenie tým, že aktívne podporí členské štáty pri ich úsilí poskytovať vysokú úroveň ochrany zdravia znižovaním rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, a zabezpečí, že opatrenia Spoločenstva budú dopĺňať vnútroštátne politiky.

| 7.2 | EHSV víta úlohu Komisie pri uľahčovaní výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a záväzkom zlepšiť koherentnosť medzi politikami EÚ, ktoré majú vplyv na znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. |
| --- | --- |

7.2

EHSV víta úlohu Komisie pri uľahčovaní výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a záväzkom zlepšiť koherentnosť medzi politikami EÚ, ktoré majú vplyv na znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom.

| 7.3 | EHSV víta založenie Fóra o alkohole a zdraví, ktoré, ak bude plniť svoju úlohu stanovenú v oznámení Komisie, môže tvoriť užitočnú základňu pre dialóg medzi všetkými zainteresovanými stranami a viesť ku konkrétnej činnosti zameranej na zníženie rozsahu škôd súvisiacich s alkoholom. EHSV by uvítal príležitosť stať sa pozorovateľom pri Fóre o alkohole. |
| --- | --- |

7.3

EHSV víta založenie Fóra o alkohole a zdraví, ktoré, ak bude plniť svoju úlohu stanovenú v oznámení Komisie, môže tvoriť užitočnú základňu pre dialóg medzi všetkými zainteresovanými stranami a viesť ku konkrétnej činnosti zameranej na zníženie rozsahu škôd súvisiacich s alkoholom. EHSV by uvítal príležitosť stať sa pozorovateľom pri Fóre o alkohole.

| 7.4 | S výnimkou vyvinutia pevnejšej európskej informačná bázy spočíva stratégia EÚ v oblasti alkoholu na členských štátoch a ich ďalšom vedení politických opatrení na znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. Pravidlá vnútorného trhu EÚ však budú naďalej niektorým členským štátom spôsobovať problémy a môžu tak spomaliť znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. EHSV vyjadruje poľutovanie, že stratégia EÚ v oblasti alkoholu neodporúča žiadnu akciu, ktorá by sa týmto nedostatkom zaoberala. |
| --- | --- |

7.4

S výnimkou vyvinutia pevnejšej európskej informačná bázy spočíva stratégia EÚ v oblasti alkoholu na členských štátoch a ich ďalšom vedení politických opatrení na znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. Pravidlá vnútorného trhu EÚ však budú naďalej niektorým členským štátom spôsobovať problémy a môžu tak spomaliť znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. EHSV vyjadruje poľutovanie, že stratégia EÚ v oblasti alkoholu neodporúča žiadnu akciu, ktorá by sa týmto nedostatkom zaoberala.

| 7.5 | EHSV naliehavo pripomína záväzok Komisie, že vykoná hodnotenie dosahu na zdravie ako opatrenie osvedčených postupov na zaistenie vysokej úrovne ochrany v ostatných politikách Spoločenstva, čo by prispelo k zmluvným povinnostiam v súvislosti s článkom 152. |
| --- | --- |

7.5

EHSV naliehavo pripomína záväzok Komisie, že vykoná hodnotenie dosahu na zdravie ako opatrenie osvedčených postupov na zaistenie vysokej úrovne ochrany v ostatných politikách Spoločenstva, čo by prispelo k zmluvným povinnostiam v súvislosti s článkom 152.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Zmluva o založení Európskeho spoločenstva:

1

http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html

(2)  Odporúčanie Rady z 5. júna 2001 (2001/458/ES). Úplné znenie správy je uverejnené na stránke

2

http://ec.europa.eu/comm/health

(3)  Závery Rady z roku 2001 a 2004

3

http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/80729.pdf

(4)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu (KOM(2006) 625, konečné znenie). Oznámenie dopĺňajú dve súhrnné správy, o vypracovanie ktorých požiadala Európska komisia: P. Anderson a A. Baumberg, „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“, St. Ives: Cambridgeshire: Institute of Alcohol Studies, 2006. (http://ec.europa.eu/health-eu/doc/alcoholineu_sum_sk_en.pdf); a podrobná hospodárska analýza vplyvu alkoholu na hospodársky rozvoj v EÚ, vypracovaná v rámci posúdenia vplyvu (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_a1_en.pdf) – „správa RAND“.

4

(5)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

5

(6)  Stanovisko EHSV z 16.3.2006 na tému „Domáce násilie voči ženám“ (Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006) a stanovisko EHSV zo 14.12.2006 na tému „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“ (Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006). Spravodajkyňa: pani Heinisch.

6

(7)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

7

(8)  Škody súvisiace s požívaním alkoholu v Európe – hlavné údaje, október 2006, Brusel, MEMO/06/397, 24. októbra 2006. Zdroj: Global Burden of Disease Project (Rehm et at 2004).

8

(9)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

9

(10)  Tamže.

10

(11)  V prípade mužov viac než 40 g alkoholu, t. j. 4 nápoje denne, a v prípade žien viac než 20 g alkoholu, t. j. 2 nápoje denne.

11

(12)  Škody súvisiace s požívaním alkoholu v Európe – hlavné údaje, október 2006, Brusel, MEMO/06/397, 24. októbra 2006. Zdroj: Global Burden of Disease Project (Rehm et at 2004).

12

(13)  Tamže.

13

(14)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

14

(15)  Oznámenie Komisie – „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“, KOM(2006) 367, konečné znenie.

15

„K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“

(16)  Stanovisko EHSV z 13.12.2006 na tému „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“ (Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006). Spravodajkyňa: pani van Turnhout.

16

(17)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

17

(18)  Svetová zdravotnícka organizácia: Európska charta o alkohole, Kodaň: SZO, Regionálny úrad pre Európu, 1995.

18

Európska charta o alkohole

(19)  Alcopop je výraz, ktorý vymysleli populárne médiá a označuje fľaškový alkoholický nápoj, ktorý pripomína nealkoholické nápoje a limonádu

19

(http://en.wikipedia.org/wiki/Alcopop).

(20)  Stanovisko EHSV na tému „Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania“ (TEN/290). Spravodajca: pán Etty.

20

(21)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

21

(22)  Odporúčanie Komisie 2004/345/ES zo 6. apríla o posilnení bezpečnosti na cestách, Ú. v. EÚ L 111 zo 17.4.2004.

22

(23)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

23

(24)  Pozri napríklad www.alna.se

24

(25)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective“.

25

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, no v priebehu diskusie boli zamietnuté (článok 54 ods. 3 vnútorného poriadku):

Bod 1.1

Zmeniť nasledovne:

„Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie ‚Stratégia EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu’ a podporuje návrh Komisie rozvinúť spoločnú a koherentnú stratégiu zníženia škôd spôsobených nadmerným požívaním alkoholu v celej Európe.
  Vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že oznámenie ani zďaleka nespĺňa požiadavky komplexnej stratégie, o vypracovanie ktorej Rada požiadala Komisiu vo svojich záveroch z 5. júna 2001.“

Výsledok hlasovania:

za: 31

proti: 67

zdržali sa: 6

Bod 1.5

Vymazať celý bod:

„
  EHSV tiež ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga, látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, a pre niektorých konzumentov aj návyková.
  “

Výsledok hlasovania:

za: 29

proti: 74

zdržali sa: 5

Bod 1.11:

Vymazať celý bod:

„EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi vedeckými poznatkami o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa ako zamýšľané opatrenia často uvádzajú osveta a informovanosť. Avšak podľa výskumných zistení sú tieto opatrenia v danej súvislosti veľmi málo účinné.“

Výsledok hlasovania:

za: 27

proti: 80

zdržali sa: 2

Bod 3.5

Vymazať celý bod:

„EHSV ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení vôbec neuvádza, že jednou z príčin obrovských škôd súvisiacich s požívaním alkoholu je skutočnosť, že alkohol je psychoaktívna droga a látka, ktorá je pri nadmernom požívaní toxická, pre niektorých konzumentov aj návyková. Pre výbor je to sklamaním, pretože vypracovávanie stratégie viedlo riaditeľstvo EK pre verejné zdravie, ktoré disponuje ohromným odborným potenciálom v oblasti zdravotníctva.
  “

Výsledok hlasovania:

za: 30

proti: 82

zdržali sa: 4

Bod 6.2

Vymazať celý bod:

„EHSV je znepokojený rušivým nesúladom medzi dokázanými údajmi výskumu o účinných opatreniach na zníženie škôd súvisiacich s alkoholom a krokmi, ktoré sa navrhujú ako opatrenia Spoločenstva. V oznámení Komisie sa často citujú vzdelávanie a informovanosť ako zamýšľané opatrenia na zníženie škôd v súvislosti s užívaním alkoholu. Výskumné zistenia však ukazujú, že vzdelávanie a informovanie má veľmi nízku mieru účinnosti pri znižovaní škôd súvisiacich s alkoholom.“

Výsledok hlasovania:

za: 31

proti: 81

zdržali sa: 3

Bod 7.4

Zmeniť nasledovne:

„S výnimkou vyvinutia pevnejšej európskej informačná bázy spočíva stratégia EÚ v oblasti alkoholu na členských štátoch a ich ďalšom vedení politických opatrení na znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. Pravidlá vnútorného trhu EÚ však budú naďalej niektorým členským štátom spôsobovať problémy a môžu tak spomaliť znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom. EHSV vyjadruje poľutovanie, že stratégia EÚ v oblasti alkoholu neodporúča žiadnu akciu, ktor
  á by sa týmto nedostatkom zaoberala.“

Výsledok hlasovania:

za: 28

proti: 83

zdržali sa: 4

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracovaný)“

KOM(2006) 396 v konečnom znení – 2006/0130 (COD)

(2007/C 175/20)

Rada sa 15. septembra 2006 rozhodla podľa článku 80 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. mája 2007. Spravodajcom bol pán McDonogh.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 31. mája 2007) prijal 58 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Odporúčania:

| 1. | Všetky letecké spoločnosti, ktoré preberú záväzok služieb vo verejnom záujme, musia prevziať záruku za výkony. |
| --- | --- |

1.

Všetky letecké spoločnosti, ktoré preberú záväzok služieb vo verejnom záujme, musia prevziať záruku za výkony.

| 2. | Medzi letiskami, ktoré poskytujú servis aj pre lety v rámci služieb vo verejnom záujme, a zmluvným štátom by sa mala uzavrieť dohoda o rozsahu služieb. |
| --- | --- |

2.

Medzi letiskami, ktoré poskytujú servis aj pre lety v rámci služieb vo verejnom záujme, a zmluvným štátom by sa mala uzavrieť dohoda o rozsahu služieb.

| 3. | Cestujúci na leteckých linkách poskytovaných v rámci služieb vo verejnom záujme by mali mať nárok na kompenzáciu, ktorá by bola vyššia ako kompenzácia uvedená v nariadení (ES) č. 261/2004, pretože je možné, že nebude k dispozícii žiadny iný dopravný prostriedok. |
| --- | --- |

3.

Cestujúci na leteckých linkách poskytovaných v rámci služieb vo verejnom záujme by mali mať nárok na kompenzáciu, ktorá by bola vyššia ako kompenzácia uvedená v nariadení (ES) č. 261/2004, pretože je možné, že nebude k dispozícii žiadny iný dopravný prostriedok.

| 4. | V rámci výberových konaní pre služby vo verejnom záujme by mali byť predložené aspoň dve ponuky. |
| --- | --- |

4.

V rámci výberových konaní pre služby vo verejnom záujme by mali byť predložené aspoň dve ponuky.

| 5. | V prípade letov v rámci Európy by cesta tam mala stáť rovnako ako spiatočná cesta. Výrazný rozdiel v cene medzi cestou tam a spiatočnou cestou musí byť zdôvodnený. |
| --- | --- |

5.

V prípade letov v rámci Európy by cesta tam mala stáť rovnako ako spiatočná cesta. Výrazný rozdiel v cene medzi cestou tam a spiatočnou cestou musí byť zdôvodnený.

| 6. | Na letenky na lety v rámci služieb vo verejnom záujme by sa mala vzťahovať možnosť kompenzácie ako na všetky ostatné letenky v súlade s podmienkami. |
| --- | --- |

6.

Na letenky na lety v rámci služieb vo verejnom záujme by sa mala vzťahovať možnosť kompenzácie ako na všetky ostatné letenky v súlade s podmienkami.

| 7. | Kalkulácia ceny musí byť na letenke jasne uvedená, ako napr. rôzne poplatky, letiskové poplatky, atď. |
| --- | --- |

7.

Kalkulácia ceny musí byť na letenke jasne uvedená, ako napr. rôzne poplatky, letiskové poplatky, atď.

| 8. | a) | Prístup k intermodalite by mal zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky druhy dopravy. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Prístup k intermodalite by mal zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky druhy dopravy.

| b) | Letecká doprava znáša neprimerane veľký podiel nákladov na bezpečnostné opatrenia. To je potrebné napraviť. |
| --- | --- |

b)

Letecká doprava znáša neprimerane veľký podiel nákladov na bezpečnostné opatrenia. To je potrebné napraviť.

| 9. | Odkaz na vysokorýchlostné vlaky by mal zostať zachovaný, pretože v niektorých členských štátoch tieto vlaky nepremávajú. |
| --- | --- |

9.

Odkaz na vysokorýchlostné vlaky by mal zostať zachovaný, pretože v niektorých členských štátoch tieto vlaky nepremávajú.

| 10. | Komisia by mala vykonať audit a zistiť, či si všetky národné orgány na reguláciu leteckej dopravy plnia svoje povinnosti zodpovedne a s rovnakým prístupom ku všetkým subjektom, a zabezpečiť, aby ich opatrenia nedeformovali hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

10.

Komisia by mala vykonať audit a zistiť, či si všetky národné orgány na reguláciu leteckej dopravy plnia svoje povinnosti zodpovedne a s rovnakým prístupom ku všetkým subjektom, a zabezpečiť, aby ich opatrenia nedeformovali hospodársku súťaž.

| 11. | Pre cestujúcich využívajúcich európske letiská je potrebné zaviesť jednorazovú bezpečnostnú kontrolu (one stop security), ako pôvodne navrhovala Komisia. |
| --- | --- |

11.

Pre cestujúcich využívajúcich európske letiská je potrebné zaviesť jednorazovú bezpečnostnú kontrolu (one stop security), ako pôvodne navrhovala Komisia.

| 12. | Mala by v tom byť obsiahnutá aj úprava kontroly cestujúcich na letiskách s cieľom zahrnúť systém rýchlej identifikácie (biometricky), čím by sa zjednodušila kontrola pravidelných cestujúcich. |
| --- | --- |

12.

Mala by v tom byť obsiahnutá aj úprava kontroly cestujúcich na letiskách s cieľom zahrnúť systém rýchlej identifikácie (biometricky), čím by sa zjednodušila kontrola pravidelných cestujúcich.

| 13. | Pri letenkách zakúpených mesiac vopred by mala byť lehota na rozmyslenie, aby ich zákazníci mali možnosť do 48 hodín zrušiť bez poplatkov. V prípade zrušenia letenky by zákazník mal mať tiež nárok na preplatenie všetkých letiskových poplatkov. |
| --- | --- |

13.

Pri letenkách zakúpených mesiac vopred by mala byť lehota na rozmyslenie, aby ich zákazníci mali možnosť do 48 hodín zrušiť bez poplatkov. V prípade zrušenia letenky by zákazník mal mať tiež nárok na preplatenie všetkých letiskových poplatkov.

1.   Úvod

| 1.1 | Viac ako desať rokov po nadobudnutí účinnosti zohrával tretí balík svoju úlohu vo významnej miere, čím sa dosiahol nevídaný rozmach leteckej dopravy v Európe. Staré monopoly boli odstránené, v rámci Spoločenstva sa zaviedla kabotáž a na všetkých trhoch sa v prospech spotrebiteľov zintenzívnila hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

1.1

Viac ako desať rokov po nadobudnutí účinnosti zohrával tretí balík svoju úlohu vo významnej miere, čím sa dosiahol nevídaný rozmach leteckej dopravy v Európe. Staré monopoly boli odstránené, v rámci Spoločenstva sa zaviedla kabotáž a na všetkých trhoch sa v prospech spotrebiteľov zintenzívnila hospodárska súťaž.

| 1.2 | Napriek tomuto úspechu zápasí naďalej väčšina leteckých spoločností Spoločenstva s nadmernou kapacitou a fragmentáciou trhu. Nejednotné uplatňovanie tretieho balíka v členských štátoch a pokračujúce obmedzenia leteckých služieb v rámci Spoločenstva sú príčinou týchto problémov: |
| --- | --- |

1.2

Napriek tomuto úspechu zápasí naďalej väčšina leteckých spoločností Spoločenstva s nadmernou kapacitou a fragmentáciou trhu. Nejednotné uplatňovanie tretieho balíka v členských štátoch a pokračujúce obmedzenia leteckých služieb v rámci Spoločenstva sú príčinou týchto problémov:

| 1.3 | chýbajúce jednotné pravidlá: účinnosť trhu je ovplyvňovaná narúšaním hospodárskej súťaže (napr. rozdielne uplatňovanie požiadaviek prevádzkových licencií; diskriminácia medzi dopravcami EÚ na základe štátnej príslušnosti; diskriminačné zaobchádzanie v prípade trás do tretích krajín atď.); |
| --- | --- |

1.3

chýbajúce jednotné pravidlá: účinnosť trhu je ovplyvňovaná narúšaním hospodárskej súťaže (napr. rozdielne uplatňovanie požiadaviek prevádzkových licencií; diskriminácia medzi dopravcami EÚ na základe štátnej príslušnosti; diskriminačné zaobchádzanie v prípade trás do tretích krajín atď.);

| 1.4 | nejednotné uplatňovanie pravidiel prenájmu lietadiel s posádkou od tretích krajín, v dôsledku čoho dochádza k narúšaniu hospodárskej súťaže a sociálnym dôsledkom; |
| --- | --- |

1.4

nejednotné uplatňovanie pravidiel prenájmu lietadiel s posádkou od tretích krajín, v dôsledku čoho dochádza k narúšaniu hospodárskej súťaže a sociálnym dôsledkom;

| 1.5 | cestujúci nevyužívajú naplno výhody vnútorného trhu, pretože neexistuje žiadna cenová transparentnosť alebo dochádza k diskriminácii na základe krajiny pobytu. |
| --- | --- |

1.5

cestujúci nevyužívajú naplno výhody vnútorného trhu, pretože neexistuje žiadna cenová transparentnosť alebo dochádza k diskriminácii na základe krajiny pobytu.

2.   Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

| 2.1 | Návrh sa zameriava na revíziu a konsolidáciu pravidiel. |
| --- | --- |

2.1

Návrh sa zameriava na revíziu a konsolidáciu pravidiel.

| 2.2 | Návrh posilňuje vnútorný trh podporou konkurenčnejšieho prostredia medzi európskymi leteckými dopravcami, ktorí budú schopní čeliť svojim medzinárodným konkurentom. |
| --- | --- |

2.2

Návrh posilňuje vnútorný trh podporou konkurenčnejšieho prostredia medzi európskymi leteckými dopravcami, ktorí budú schopní čeliť svojim medzinárodným konkurentom.

| 2.3 | Niektoré z navrhovaných zmien môžu mať vplyv na životné prostredie, pretože budú mať tendenciu podporovať ďalší rozmach leteckej dopravy. EHSV si uvedomuje skutočnosť, že pokračujúci rast leteckej dopravy sa stáva čoraz významnejšou príčinou nárastu emisií skleníkových plynov a v súčasnosti pripravuje stanovisko na túto tému. Avšak, nezávisle od toho, čo bude potrebné v tejto oblasti urobiť, výbor podporuje posilnenie rovnakých príležitostí v leteckom sektore, ako to navrhuje Komisia v predkladanom návrhu. |
| --- | --- |

2.3

Niektoré z navrhovaných zmien môžu mať vplyv na životné prostredie, pretože budú mať tendenciu podporovať ďalší rozmach leteckej dopravy. EHSV si uvedomuje skutočnosť, že pokračujúci rast leteckej dopravy sa stáva čoraz významnejšou príčinou nárastu emisií skleníkových plynov a v súčasnosti pripravuje stanovisko na túto tému. Avšak, nezávisle od toho, čo bude potrebné v tejto oblasti urobiť, výbor podporuje posilnenie rovnakých príležitostí v leteckom sektore, ako to navrhuje Komisia v predkladanom návrhu.

3.   Hodnotenie dôsledkov

| 3.1 | Zámerom revízie tretieho balíka nie je radikálne zmeniť právny rámec, ale skôr prijať sériu úprav v záujme riešenia zistených problémov. |
| --- | --- |

3.1

Zámerom revízie tretieho balíka nie je radikálne zmeniť právny rámec, ale skôr prijať sériu úprav v záujme riešenia zistených problémov.

| 3.2 | Pri možnosti „žiadna zmena“ nedochádza k zmene súčasných troch nariadení, ktoré tvoria tretí balík vnútorného leteckého trhu. |
| --- | --- |

3.2

Pri možnosti „žiadna zmena“ nedochádza k zmene súčasných troch nariadení, ktoré tvoria tretí balík vnútorného leteckého trhu.

| 3.3 | Možnosť „zmena“ zahŕňa viaceré zmeny tretieho balíka v snahe zabezpečiť jednotné a efektívne uplatňovanie jeho pravidiel. Mala by v tom byť obsiahnutá aj úprava kontroly cestujúcich na letiskách s cieľom zahrnúť systém rýchlej identifikácie (biometricky), čím by sa zjednodušila kontrola pravidelných cestujúcich. |
| --- | --- |

3.3

Možnosť „zmena“ zahŕňa viaceré zmeny tretieho balíka v snahe zabezpečiť jednotné a efektívne uplatňovanie jeho pravidiel. Mala by v tom byť obsiahnutá aj úprava kontroly cestujúcich na letiskách s cieľom zahrnúť systém rýchlej identifikácie (biometricky), čím by sa zjednodušila kontrola pravidelných cestujúcich.

| 3.4 | Navrhovaným nariadením sa prostredníctvom prísnejších a presnejších kritérií na uplatňovanie (napr. pre prevádzkové licencie, prenájom lietadiel, záväzky služby vo verejnom záujme a pravidlá rozloženia prevádzky) zabezpečí účinné a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva v oblasti vnútorného leteckého trhu. Posilní tiež vnútorný trh tým, že odstráni existujúce obmedzenia poskytovania leteckých služieb, ktoré sú v platnosti ešte na základe pôvodných bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi a presunutím právomoci rokovať o prepravných právach v rámci Spoločenstva s tretími krajinami na Spoločenstvo. Podporou cenovej transparentnosti a nediskriminácie dôjde k posilneniu práv spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.4

Navrhovaným nariadením sa prostredníctvom prísnejších a presnejších kritérií na uplatňovanie (napr. pre prevádzkové licencie, prenájom lietadiel, záväzky služby vo verejnom záujme a pravidlá rozloženia prevádzky) zabezpečí účinné a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva v oblasti vnútorného leteckého trhu. Posilní tiež vnútorný trh tým, že odstráni existujúce obmedzenia poskytovania leteckých služieb, ktoré sú v platnosti ešte na základe pôvodných bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi a presunutím právomoci rokovať o prepravných právach v rámci Spoločenstva s tretími krajinami na Spoločenstvo. Podporou cenovej transparentnosti a nediskriminácie dôjde k posilneniu práv spotrebiteľov.

| 3.5 | Zo skúseností s tretím balíkom o vnútornom leteckom trhu vyplýva, že právne predpisy sa v členských štátoch nevykladajú, ani neuplatňujú jednotne. Táto situácia znemožňuje rovnaké podmienky leteckých dopravcov Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

Zo skúseností s tretím balíkom o vnútornom leteckom trhu vyplýva, že právne predpisy sa v členských štátoch nevykladajú, ani neuplatňujú jednotne. Táto situácia znemožňuje rovnaké podmienky leteckých dopravcov Spoločenstva.

| 3.6 | Návrh zjednodušuje právne predpisy. |
| --- | --- |

3.6

Návrh zjednodušuje právne predpisy.

4.   Podrobné vysvetlenie návrhu

| 4.1 | Zosilnenie požiadaviek na udelenie a zrušenie prevádzkových licencií. Finančné zdravie leteckých spoločností sa kontroluje na rozdielnych stupňoch závažnosti v závislosti od členského štátu, ktorý vydal licenciu. |
| --- | --- |

4.1

Zosilnenie požiadaviek na udelenie a zrušenie prevádzkových licencií. Finančné zdravie leteckých spoločností sa kontroluje na rozdielnych stupňoch závažnosti v závislosti od členského štátu, ktorý vydal licenciu.

| 4.2 | V návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby posilnili dohľad nad prevádzkovými licenciami a aby ich pozastavili alebo zrušili v prípade, ak sa prestanú plniť požiadavky nariadenia (články 5 až 10). |
| --- | --- |

4.2

V návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby posilnili dohľad nad prevádzkovými licenciami a aby ich pozastavili alebo zrušili v prípade, ak sa prestanú plniť požiadavky nariadenia (články 5 až 10).

| 4.3 | Návrh bol vypracovaný takým spôsobom, aby bolo v budúcnosti možné rozšírenie právomocí Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EABL) v oblasti bezpečnostného dohľadu a/alebo udeľovania licencií v snahe zabezpečiť čo najúčinnejší a najjednotnejší dohľad nad leteckými dopravcami. |
| --- | --- |

4.3

Návrh bol vypracovaný takým spôsobom, aby bolo v budúcnosti možné rozšírenie právomocí Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EABL) v oblasti bezpečnostného dohľadu a/alebo udeľovania licencií v snahe zabezpečiť čo najúčinnejší a najjednotnejší dohľad nad leteckými dopravcami.

5.   V návrhu sa sprísňujú požiadavky na prenájom lietadiel

| 5.1 | Prenájmom lietadiel s posádkou („wet-leasing“) od tretích krajín získavajú letecké spoločnosti EÚ dôležitú pružnosť. Táto prax má však určité nevýhody a predstavuje aj závažné bezpečnostné riziká, ako to ukazujú rôzne nedávne nehody.. |
| --- | --- |

5.1

Prenájmom lietadiel s posádkou („wet-leasing“) od tretích krajín získavajú letecké spoločnosti EÚ dôležitú pružnosť. Táto prax má však určité nevýhody a predstavuje aj závažné bezpečnostné riziká, ako to ukazujú rôzne nedávne nehody..

| 5.2 | Hodnotenie bezpečnosti prenajatých lietadiel od tretích krajín sa nevykonáva vo všetkých členských štátoch rovnako dôkladne, preto je veľmi dôležité, aby úrady, ktoré udeľujú licencie, dôkladne uplatňovali článok 13 (prenájom lietadiel s posádkou/bez posádky). |
| --- | --- |

5.2

Hodnotenie bezpečnosti prenajatých lietadiel od tretích krajín sa nevykonáva vo všetkých členských štátoch rovnako dôkladne, preto je veľmi dôležité, aby úrady, ktoré udeľujú licencie, dôkladne uplatňovali článok 13 (prenájom lietadiel s posádkou/bez posádky).

6.   V návrhu sa objasňujú pravidlá uplatniteľné na záväzky služby vo verejnom záujme

| 6.1 | Pravidlá uplatniteľné na záväzky služby vo verejnom záujme boli upravené s cieľom znížiť administratívne zaťaženie, predísť nadmernému čerpaniu pomoci vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme a prilákať viac konkurentov na účasť vo verejnej súťaži. |
| --- | --- |

6.1

Pravidlá uplatniteľné na záväzky služby vo verejnom záujme boli upravené s cieľom znížiť administratívne zaťaženie, predísť nadmernému čerpaniu pomoci vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme a prilákať viac konkurentov na účasť vo verejnej súťaži.

| 6.2 | Aby sa predišlo nadmernému čerpaniu pomoci vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme, Komisia môže v konkrétnych prípadoch vyžadovať predloženie ekonomickej správy, v ktorej sa objasňujú súvislosti záväzkov služby vo verejnom záujme, a hodnotenie ich optimálnosti by malo byť veľmi dôkladné najmä vtedy, keď sa majú vzťahovať na trasy, na ktorých sa už poskytujú vysokorýchlostné železničné služby a cesta trvá menej ako tri hodiny. Postupy verejnej súťaže boli upravené, predĺžilo sa maximálne obdobie platnosti koncesií z troch na štyri roky. |
| --- | --- |

6.2

Aby sa predišlo nadmernému čerpaniu pomoci vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme, Komisia môže v konkrétnych prípadoch vyžadovať predloženie ekonomickej správy, v ktorej sa objasňujú súvislosti záväzkov služby vo verejnom záujme, a hodnotenie ich optimálnosti by malo byť veľmi dôkladné najmä vtedy, keď sa majú vzťahovať na trasy, na ktorých sa už poskytujú vysokorýchlostné železničné služby a cesta trvá menej ako tri hodiny. Postupy verejnej súťaže boli upravené, predĺžilo sa maximálne obdobie platnosti koncesií z troch na štyri roky.

7.   Hospodárska súťaž

| 7.1 | Na zabezpečenie súdržnosti medzi vnútorným trhom a jeho vonkajšími aspektmi, vrátane aspektov jednotného európskeho vzdušného priestoru, by sa mal prístup leteckých spoločností tretích krajín na trh v rámci Spoločenstva riadiť súdržným spôsobom, a to prostredníctvom rokovaní na úrovni Spoločenstva o prepravných právach s tretími krajinami. |
| --- | --- |

7.1

Na zabezpečenie súdržnosti medzi vnútorným trhom a jeho vonkajšími aspektmi, vrátane aspektov jednotného európskeho vzdušného priestoru, by sa mal prístup leteckých spoločností tretích krajín na trh v rámci Spoločenstva riadiť súdržným spôsobom, a to prostredníctvom rokovaní na úrovni Spoločenstva o prepravných právach s tretími krajinami.

| 7.2 | Pokračujúce obmedzenia vyplývajúce z existujúcich bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi sa zrušia, čím sa zabezpečí nediskriminačný postup pri spoločnom označovaní liniek a stanovovaní cien zo strany leteckých dopravcov Spoločenstva na trasách do tretích krajín, do ktorých sú zahrnuté body, ktoré sa nachádzajú v členských štátoch, ale nie sú ich vlastné. |
| --- | --- |

7.2

Pokračujúce obmedzenia vyplývajúce z existujúcich bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi sa zrušia, čím sa zabezpečí nediskriminačný postup pri spoločnom označovaní liniek a stanovovaní cien zo strany leteckých dopravcov Spoločenstva na trasách do tretích krajín, do ktorých sú zahrnuté body, ktoré sa nachádzajú v členských štátoch, ale nie sú ich vlastné.

8.   Návrh podporuje cenovú transparentnosť pre cestujúcich a spravodlivú cenovú politiku

| 8.1 | Uverejňovanie cestovného, v ktorom nie sú zahrnuté dane, poplatky, dokonca ani príplatky za pohonné látky, sa stalo rozšírenou praxou, ktorá bráni cenovej transparentnosti. Nedostatočná cenová transparentnosť vedie k narušeniu hospodárskej súťaže a spotrebitelia preto hradia cestovné, ktoré je v priemere vyššie. Komisia takisto stále pozoruje prípady diskriminácie na základe krajiny pobytu cestujúcich. |
| --- | --- |

8.1

Uverejňovanie cestovného, v ktorom nie sú zahrnuté dane, poplatky, dokonca ani príplatky za pohonné látky, sa stalo rozšírenou praxou, ktorá bráni cenovej transparentnosti. Nedostatočná cenová transparentnosť vedie k narušeniu hospodárskej súťaže a spotrebitelia preto hradia cestovné, ktoré je v priemere vyššie. Komisia takisto stále pozoruje prípady diskriminácie na základe krajiny pobytu cestujúcich.

| 8.2 | Na základe návrhu musia byť v leteckom cestovnom zahrnuté všetky príslušné dane a poplatky a leteckí dopravcovia musia verejnosti poskytovať komplexné informácie o svojom leteckom cestovnom a sadzbách. |
| --- | --- |

8.2

Na základe návrhu musia byť v leteckom cestovnom zahrnuté všetky príslušné dane a poplatky a leteckí dopravcovia musia verejnosti poskytovať komplexné informácie o svojom leteckom cestovnom a sadzbách.

| 8.3 | Letecké cestovné sa musí stanovovať nediskriminačným spôsobom bez ohľadu na krajinu pobytu alebo štátnu príslušnosť cestujúcich v rámci Spoločenstva. Navyše cestovné kancelárie nemôžu byť diskriminované na základe krajiny svojho sídla, pokiaľ ide o prístup k leteckému cestovnému určitého dopravcu. |
| --- | --- |

8.3

Letecké cestovné sa musí stanovovať nediskriminačným spôsobom bez ohľadu na krajinu pobytu alebo štátnu príslušnosť cestujúcich v rámci Spoločenstva. Navyše cestovné kancelárie nemôžu byť diskriminované na základe krajiny svojho sídla, pokiaľ ide o prístup k leteckému cestovnému určitého dopravcu.

| 8.4 | Letecké cestovné musí byť jasne uvedené. V súčasnosti sa pridávajú viaceré dodatočné poplatky, ktoré môžu podstatne zvýšiť celkovú sumu za cestovné, medzi nimi sú výrazné najmä letiskové poplatky, pričom je známe, že letecké spoločnosti tieto poplatky „nafúkli“, aby zvýšili svoj výnos.
  V rámci Európy je výška cestovného ovplyvnená aj menovými rozdielmi, hoci po zavedení eura by sa to nemalo prejavovať tak výrazne. Napriek tomu je ťažko pochopiteľné, prečo je lacnejšie letieť napr. do Londýna, Ríma, Madridu a nie naopak.

  Tieto rozdiely v cestovnom medzi cestou tam a spiatočnou cestou sa opakujú na väčšine trás v celej Európe. |
| --- | --- |

8.4

Letecké cestovné musí byť jasne uvedené. V súčasnosti sa pridávajú viaceré dodatočné poplatky, ktoré môžu podstatne zvýšiť celkovú sumu za cestovné, medzi nimi sú výrazné najmä letiskové poplatky, pričom je známe, že letecké spoločnosti tieto poplatky „nafúkli“, aby zvýšili svoj výnos.

V rámci Európy je výška cestovného ovplyvnená aj menovými rozdielmi, hoci po zavedení eura by sa to nemalo prejavovať tak výrazne. Napriek tomu je ťažko pochopiteľné, prečo je lacnejšie letieť napr. do Londýna, Ríma, Madridu a nie naopak.

Tieto rozdiely v cestovnom medzi cestou tam a spiatočnou cestou sa opakujú na väčšine trás v celej Európe.

| 8.5 | V plnom rozsahu súhlasíme s návrhom, aby EABL bola dostatočne vybavená financiami a personálom a aby dostala právomoci stanovovania záväzných pravidiel pre všetky krajiny EÚ. To sme navrhli v našich predošlých dokumentoch (1). |
| --- | --- |

8.5

V plnom rozsahu súhlasíme s návrhom, aby EABL bola dostatočne vybavená financiami a personálom a aby dostala právomoci stanovovania záväzných pravidiel pre všetky krajiny EÚ. To sme navrhli v našich predošlých dokumentoch (1).

| 8.6 | Záväzky služby vo verejnom záujme sú nevyhnutné a sú aj potrebné pre stimulovanie služieb do izolovanejších oblastí. No pravidlá a predpisy pre letecké spoločnosti so záväzkami služieb vo verejnom záujme boli veľmi laxné. Hoci záväzky služieb vo verejnom záujme stanovujú počet letov a kapacitu sedadiel lietadla, zdá sa, že neexistujú finančné postihy v prípade nedodržania cestovného poriadku alebo zmeškaných letov. |
| --- | --- |

8.6

Záväzky služby vo verejnom záujme sú nevyhnutné a sú aj potrebné pre stimulovanie služieb do izolovanejších oblastí. No pravidlá a predpisy pre letecké spoločnosti so záväzkami služieb vo verejnom záujme boli veľmi laxné. Hoci záväzky služieb vo verejnom záujme stanovujú počet letov a kapacitu sedadiel lietadla, zdá sa, že neexistujú finančné postihy v prípade nedodržania cestovného poriadku alebo zmeškaných letov.

V Bruseli 31. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 51-54.

1

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská“

(2007/C 175/21)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému „Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. mája 2007. Spravodajcom bol pán Etty, ktorého nahradil pán Chagas.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája 2007) prijal 118 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Z dôvodu bezpečnosti na cestách, trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave a zdravia a bezpečnosti vodičov nákladných vozidiel je potrebné, aby bolo po celej EÚ k dispozícii viac bezpečných a zabezpečených parkovacích miest pre vodičov z povolania. |
| --- | --- |

1.1

Z dôvodu bezpečnosti na cestách, trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave a zdravia a bezpečnosti vodičov nákladných vozidiel je potrebné, aby bolo po celej EÚ k dispozícii viac bezpečných a zabezpečených parkovacích miest pre vodičov z povolania.

| 1.2 | Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) a Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) stanovili spoločné kritériá, ktoré sú dobre prijímané a uplatniteľné, a na ktoré sa pri výstavbe spomínaných parkovacích miest nesmie zabúdať. |
| --- | --- |

1.2

Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) a Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) stanovili spoločné kritériá, ktoré sú dobre prijímané a uplatniteľné, a na ktoré sa pri výstavbe spomínaných parkovacích miest nesmie zabúdať.

| 1.3 | EHSV víta iniciatívu Európskeho parlamentu, ktorú podporila aj Európska komisia, a to spustiť pilotný projekt s cieľom otestovať realizovateľnosť a poskytnúť počiatočnú podporu na vybudovanie bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania. |
| --- | --- |

1.3

EHSV víta iniciatívu Európskeho parlamentu, ktorú podporila aj Európska komisia, a to spustiť pilotný projekt s cieľom otestovať realizovateľnosť a poskytnúť počiatočnú podporu na vybudovanie bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania.

Výbor odporúča, aby:

| 1.4 | Komisia zaradila otázku bezpečných a zabezpečených parkovacích miest pre vodičov z povolania do projektu a systému spolufinancovania transeurópskych cestných sietí; |
| --- | --- |

1.4

Komisia zaradila otázku bezpečných a zabezpečených parkovacích miest pre vodičov z povolania do projektu a systému spolufinancovania transeurópskych cestných sietí;

| 1.5 | Komisia takto konala aj pri schvaľovaní projektov cestnej infraštruktúry, spolufinancovaných v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Európska investičná banka by pri poskytovaní pôžičiek na projekty cestnej infraštruktúry mala postupovať rovnako; |
| --- | --- |

1.5

Komisia takto konala aj pri schvaľovaní projektov cestnej infraštruktúry, spolufinancovaných v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Európska investičná banka by pri poskytovaní pôžičiek na projekty cestnej infraštruktúry mala postupovať rovnako;

| 1.6 | členské štáty venovali pozornosť tejto otázke v rámci uplatňovania akčného plánu bezpečnosti na cestách;
  (Pozn.: vzhľadom na uvedené tri návrhy by sa osobitná pozornosť mala venovať skutočnosti, že je potrebné vybudovať viac odpočívadiel pre vodičov z povolania, predovšetkým preto, že doprava medzi starými a novými členskými štátmi neustále narastá.) |
| --- | --- |

1.6

členské štáty venovali pozornosť tejto otázke v rámci uplatňovania akčného plánu bezpečnosti na cestách;

(Pozn.: vzhľadom na uvedené tri návrhy by sa osobitná pozornosť mala venovať skutočnosti, že je potrebné vybudovať viac odpočívadiel pre vodičov z povolania, predovšetkým preto, že doprava medzi starými a novými členskými štátmi neustále narastá.)

| 1.7 | Komisia do apríla 2009 posúdila, akú úlohu by EÚ mohla zohrávať pri vydávaní právnych predpisov k dôležitým aspektom tejto problematiky a vypracovávaní nezáväzných právnych predpisov v oblastiach, ktoré primárne spadajú do právomoci členských štátov. To by po ukončení pilotného projektu uvedeného v bodoch 2.9, 2.10 a 2.11 malo Komisii a členským štátom umožniť podniknúť rýchle a koordinované kroky. Toto posúdenie by malo byť vypracované v súlade s článkom 71 zmluvy, no malo by tiež zohľadniť vzťah medzi opatreniami týkajúcimi sa pracovného času, zdravia a bezpečnosti pracovníkov. V tom by mohli byť zahrnuté opatrenia týkajúce sa bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania; |
| --- | --- |

1.7

Komisia do apríla 2009 posúdila, akú úlohu by EÚ mohla zohrávať pri vydávaní právnych predpisov k dôležitým aspektom tejto problematiky a vypracovávaní nezáväzných právnych predpisov v oblastiach, ktoré primárne spadajú do právomoci členských štátov. To by po ukončení pilotného projektu uvedeného v bodoch 2.9, 2.10 a 2.11 malo Komisii a členským štátom umožniť podniknúť rýchle a koordinované kroky. Toto posúdenie by malo byť vypracované v súlade s článkom 71 zmluvy, no malo by tiež zohľadniť vzťah medzi opatreniami týkajúcimi sa pracovného času, zdravia a bezpečnosti pracovníkov. V tom by mohli byť zahrnuté opatrenia týkajúce sa bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania;

| 1.8 | Komisia do tejto úlohy plne zapojila sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.8

Komisia do tejto úlohy plne zapojila sociálnych partnerov.

| 1.9 | Komisia by mala preskúmať možnosti, ako by zainteresované strany mohli posilniť iniciatívy organizované občianskou spoločnosťou v oblasti bezpečných a zabezpečených parkovísk a pomôcť pri ich realizácii a zároveň podporiť zainteresované organizácie, aby pomohli svojim členom optimálne využívať existujúce a novo vybudované odpočívadlá. Komisia by im napríklad mohla pomôcť kompletizovať a zlepšovať informácie o odpočívadlách a lepšie ich sprístupniť, taktiež prostredníctvom internetu. Ďalšími príkladmi sú systém certifikácie bezpečných a zabezpečených parkovísk (s využitím spoločných kritérií IRU a ETF) a systém denne aktualizovaných informácií o momentálne voľných parkovacích miestach. Spolu s členskými štátmi a zainteresovanými organizáciami by Komisia mohla vypracovať metódy včasného informovania vodičov. |
| --- | --- |

1.9

Komisia by mala preskúmať možnosti, ako by zainteresované strany mohli posilniť iniciatívy organizované občianskou spoločnosťou v oblasti bezpečných a zabezpečených parkovísk a pomôcť pri ich realizácii a zároveň podporiť zainteresované organizácie, aby pomohli svojim členom optimálne využívať existujúce a novo vybudované odpočívadlá. Komisia by im napríklad mohla pomôcť kompletizovať a zlepšovať informácie o odpočívadlách a lepšie ich sprístupniť, taktiež prostredníctvom internetu. Ďalšími príkladmi sú systém certifikácie bezpečných a zabezpečených parkovísk (s využitím spoločných kritérií IRU a ETF) a systém denne aktualizovaných informácií o momentálne voľných parkovacích miestach. Spolu s členskými štátmi a zainteresovanými organizáciami by Komisia mohla vypracovať metódy včasného informovania vodičov.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Európska politika cestnej bezpečnosti, vrátane Tretieho Európskeho akčného programu bezpečnosti na cestách (2003) a Európskeho akčného programu bezpečnosti na cestách: strednodobé preskúmanie (2006) bola zameraná na konkrétne cieľové skupiny, ako sú motocyklisti, chodci, mládež, ale aj vodiči z povolania. Komisia však zabudla na viacero dôležitých aspektov. Jeden z nich je pritom podľa sociálnych partnerov podstatný. V rámci bezpečnosti cestných infraštruktúr sú to odpočívadlá pre vodičov z povolania, a to predovšetkým bezpečné a zabezpečené odpočívadlá. |
| --- | --- |

2.1

Európska politika cestnej bezpečnosti, vrátane Tretieho Európskeho akčného programu bezpečnosti na cestách (2003) a Európskeho akčného programu bezpečnosti na cestách: strednodobé preskúmanie (2006) bola zameraná na konkrétne cieľové skupiny, ako sú motocyklisti, chodci, mládež, ale aj vodiči z povolania. Komisia však zabudla na viacero dôležitých aspektov. Jeden z nich je pritom podľa sociálnych partnerov podstatný. V rámci bezpečnosti cestných infraštruktúr sú to odpočívadlá pre vodičov z povolania, a to predovšetkým bezpečné a zabezpečené odpočívadlá.

| 2.2 | Prečo je táto otázka taká dôležitá? Ako odpoveď na túto otázku môžeme poskytnúť prinajmenšom tri vážne dôvody. |
| --- | --- |

2.2

Prečo je táto otázka taká dôležitá? Ako odpoveď na túto otázku môžeme poskytnúť prinajmenšom tri vážne dôvody.

| 2.3 | Prvým je otázka bezpečnosti na cestách. Nedávno nadobudlo účinnosť nové nariadenie (ES) č. 561/2006 o časoch jazdy, prestávkach a dobách odpočinku. Nariadenie v článku 12 (1). nepriamo uznáva význam dostatočného počtu bezpečných a zabezpečených odpočívadiel pre vodičov z povolania pozdĺž európskej diaľničnej siete. Okrem tejto úvahy týkajúcej sa právnych predpisov na úrovni EÚ je potrebné spomenúť aj vnútroštátne právne predpisy zakazujúce v niektorých členských štátoch premávku ťažkých nákladných motorových vozidiel počas víkendov. To si vyžaduje lepšie informovanie a lepšiu koordináciu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.3

Prvým je otázka bezpečnosti na cestách. Nedávno nadobudlo účinnosť nové nariadenie (ES) č. 561/2006 o časoch jazdy, prestávkach a dobách odpočinku. Nariadenie v článku 12 (1). nepriamo uznáva význam dostatočného počtu bezpečných a zabezpečených odpočívadiel pre vodičov z povolania pozdĺž európskej diaľničnej siete. Okrem tejto úvahy týkajúcej sa právnych predpisov na úrovni EÚ je potrebné spomenúť aj vnútroštátne právne predpisy zakazujúce v niektorých členských štátoch premávku ťažkých nákladných motorových vozidiel počas víkendov. To si vyžaduje lepšie informovanie a lepšiu koordináciu medzi členskými štátmi.

| 2.4 | Druhým dôvodom je miera trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave. Hoci štatistické údaje získané z jednotlivých členských štátov sú vo viacerých ohľadoch nedostatočné a ťažko porovnateľné, zdá sa, že počet krádeží (nákladných vozidiel a nákladu), ako aj útokov na vodičov stúpa. Z informácií získaných z viacerých zdrojov vyplýva, že v prípade medzinárodnej cestnej dopravy sa približne 40 % trestných činov odohrá na parkoviskách pri diaľnici. Štúdia, ktorú v súčasnosti vypracováva Európska konferencia ministrov dopravy a Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) poskytne aktuálne údaje o útokoch a násilnostiach, ktorým sú vystavení vodiči z povolania na odpočívadlách. |
| --- | --- |

2.4

Druhým dôvodom je miera trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave. Hoci štatistické údaje získané z jednotlivých členských štátov sú vo viacerých ohľadoch nedostatočné a ťažko porovnateľné, zdá sa, že počet krádeží (nákladných vozidiel a nákladu), ako aj útokov na vodičov stúpa. Z informácií získaných z viacerých zdrojov vyplýva, že v prípade medzinárodnej cestnej dopravy sa približne 40 % trestných činov odohrá na parkoviskách pri diaľnici. Štúdia, ktorú v súčasnosti vypracováva Európska konferencia ministrov dopravy a Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) poskytne aktuálne údaje o útokoch a násilnostiach, ktorým sú vystavení vodiči z povolania na odpočívadlách.

| 2.4.1 | Parlament nedávno (v máji 2007) uverejnil štúdiu na tému „Organizovaná krádež nákladných vozidiel a ich nákladu v EÚ“ (2), podľa ktorej sa strata spôsobená krádežou odhaduje na viac než 8,2 miliardy EUR, čo znamená 6,72 EUR na každú jazdu. Podľa tejto štúdie sa každoročne na diaľniciach v EÚ stane obeťou takejto dopravnej kriminality približne 9 tisíc vodičov z povolania. |
| --- | --- |

2.4.1

Parlament nedávno (v máji 2007) uverejnil štúdiu na tému „Organizovaná krádež nákladných vozidiel a ich nákladu v EÚ“ (2), podľa ktorej sa strata spôsobená krádežou odhaduje na viac než 8,2 miliardy EUR, čo znamená 6,72 EUR na každú jazdu. Podľa tejto štúdie sa každoročne na diaľniciach v EÚ stane obeťou takejto dopravnej kriminality približne 9 tisíc vodičov z povolania.

| 2.5 | A po tretie: je potrebné zohľadniť zdravie a bezpečnosť vodičov nákladných vozidiel. Unavený vodič je z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky problémom. Avšak obmedzenie času jazdy je v dopravnej politike dôležité najmä z hľadiska hospodárskej súťaže. No uvedenému aspektu sa v platných právnych predpisoch pripisuje prinajlepšom len veľmi malý význam. |
| --- | --- |

2.5

A po tretie: je potrebné zohľadniť zdravie a bezpečnosť vodičov nákladných vozidiel. Unavený vodič je z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky problémom. Avšak obmedzenie času jazdy je v dopravnej politike dôležité najmä z hľadiska hospodárskej súťaže. No uvedenému aspektu sa v platných právnych predpisoch pripisuje prinajlepšom len veľmi malý význam.

| 2.6 | Existujú však aj ďalšie dôvody. Napríklad na profesionálnych vodičov vozidiel s hmotnosťou menšou ako 3,5 tony sa nevzťahuje európska právna úprava týkajúca sa času jazdy a odpočinku a zariadení obmedzujúcich rýchlosť. A to aj napriek tomu, že neustále rastie objem dopravy, v ktorej sa využíva tento typ vozidiel, vrátane dopravy veľmi cenného nákladu, a tiež napriek skutočnosti, že počet nehôd s týmto druhom vozidiel neustále narastá. |
| --- | --- |

2.6

Existujú však aj ďalšie dôvody. Napríklad na profesionálnych vodičov vozidiel s hmotnosťou menšou ako 3,5 tony sa nevzťahuje európska právna úprava týkajúca sa času jazdy a odpočinku a zariadení obmedzujúcich rýchlosť. A to aj napriek tomu, že neustále rastie objem dopravy, v ktorej sa využíva tento typ vozidiel, vrátane dopravy veľmi cenného nákladu, a tiež napriek skutočnosti, že počet nehôd s týmto druhom vozidiel neustále narastá.

| 2.7 | Je tu tiež samostatná otázka uľahčenia uplatňovania sociálnych prvkov v právnych predpisoch vzťahujúcich sa na vodičov nákladných vozidiel, ktorej doteraz nebola venovaná dostatočná pozornosť. |
| --- | --- |

2.7

Je tu tiež samostatná otázka uľahčenia uplatňovania sociálnych prvkov v právnych predpisoch vzťahujúcich sa na vodičov nákladných vozidiel, ktorej doteraz nebola venovaná dostatočná pozornosť.

| 2.8 | Koniec koncov, bezpečné a zabezpečené parkovacie miesta vybudované v adekvátnych vzdialenostiach pozdĺž európskych diaľnic by mali tiež pozitívny vplyv na životné prostredie a prispeli by k lepšiemu toku cestnej premávky. |
| --- | --- |

2.8

Koniec koncov, bezpečné a zabezpečené parkovacie miesta vybudované v adekvátnych vzdialenostiach pozdĺž európskych diaľnic by mali tiež pozitívny vplyv na životné prostredie a prispeli by k lepšiemu toku cestnej premávky.

| 2.9 | V súčasnosti prebieha diskusia o význame bezpečných a zabezpečených odpočívadiel pre vodičov z povolania. Jej kľúčovým prvkom je nedávna žiadosť (z roku 2006) zamestnancov a odborárov rezortu dopravy, IRU a Európskej federácie pracovníkov v doprave (ETF) adresovaná EÚ a orgánom na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v členských štátoch, týkajúca sa vybudovania dostatočného množstva takýchto odpočívadiel, ktoré by spĺňali spoločne dohodnuté kritériá.. |
| --- | --- |

2.9

V súčasnosti prebieha diskusia o význame bezpečných a zabezpečených odpočívadiel pre vodičov z povolania. Jej kľúčovým prvkom je nedávna žiadosť (z roku 2006) zamestnancov a odborárov rezortu dopravy, IRU a Európskej federácie pracovníkov v doprave (ETF) adresovaná EÚ a orgánom na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v členských štátoch, týkajúca sa vybudovania dostatočného množstva takýchto odpočívadiel, ktoré by spĺňali spoločne dohodnuté kritériá..

| 2.10 | Súčasťou parlamentnej diskusie o novom nariadení (ES) č. 561/2006 bola aj otázka bezpečných a zabezpečených parkovísk. Osobitná pozornosť sa venovala problematike trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave. Na základe iniciatívy Parlamentu, ktorý podporila aj Komisia bola na pilotný projekt vyčlenená suma 5,5 milióna EUR. Tento projekt už v súčasnosti prebieha. Zahŕňa realizačné štúdie a poskytuje počiatočnú podporu na vybudovanie bezpečných parkovísk. |
| --- | --- |

2.10

Súčasťou parlamentnej diskusie o novom nariadení (ES) č. 561/2006 bola aj otázka bezpečných a zabezpečených parkovísk. Osobitná pozornosť sa venovala problematike trestnej činnosti v cestnej nákladnej doprave. Na základe iniciatívy Parlamentu, ktorý podporila aj Komisia bola na pilotný projekt vyčlenená suma 5,5 milióna EUR. Tento projekt už v súčasnosti prebieha. Zahŕňa realizačné štúdie a poskytuje počiatočnú podporu na vybudovanie bezpečných parkovísk.

| 2.11 | Európska komisia požiadala v roku 2006 o vypracovanie Realizačnej štúdie o vytvorení siete zabezpečených parkovísk pre prevádzkovateľov cestnej dopravy v rámci transeurópskej cestnej siete (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network), ktorá bola vypracovaná začiatkom roku 2007 (3). |
| --- | --- |

2.11

Európska komisia požiadala v roku 2006 o vypracovanie Realizačnej štúdie o vytvorení siete zabezpečených parkovísk pre prevádzkovateľov cestnej dopravy v rámci transeurópskej cestnej siete (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network), ktorá bola vypracovaná začiatkom roku 2007 (3).

| 2.12 | Počiatočná podpora bola poskytnutá piatim modelovým projektom. Hlavným cieľom je stanoviť spoločné požiadavky pre bezpečné parkoviská a vybudovať niekoľko nových bezpečných parkovísk minimálne v dvoch členských štátoch. Medzi kľúčové otázky, ktoré je potrebné preskúmať, patria modely verejno-súkromných partnerstiev. |
| --- | --- |

2.12

Počiatočná podpora bola poskytnutá piatim modelovým projektom. Hlavným cieľom je stanoviť spoločné požiadavky pre bezpečné parkoviská a vybudovať niekoľko nových bezpečných parkovísk minimálne v dvoch členských štátoch. Medzi kľúčové otázky, ktoré je potrebné preskúmať, patria modely verejno-súkromných partnerstiev.

| 2.13 | Európska komisia vyhodnotí pilotný projekt ihneď po jeho ukončení, a to do apríla 2009. Do procesu hodnotenia, ako aj samotnej realizácie tohto projektu zapojí subjekty, ktorých sa projekt priamo týka. V roku 2009 by Komisia mohla predložiť návrhy opatrení (právne predpisy, nezáväzné právne predpisy, koordinácia, výmena osvedčených postupov, atď.) vypracované na základe výsledkov hodnotenia. |
| --- | --- |

2.13

Európska komisia vyhodnotí pilotný projekt ihneď po jeho ukončení, a to do apríla 2009. Do procesu hodnotenia, ako aj samotnej realizácie tohto projektu zapojí subjekty, ktorých sa projekt priamo týka. V roku 2009 by Komisia mohla predložiť návrhy opatrení (právne predpisy, nezáväzné právne predpisy, koordinácia, výmena osvedčených postupov, atď.) vypracované na základe výsledkov hodnotenia.

| 2.14 | Parlament ďalej v rámci rozpočtu na rok 2007 vyčlenil 2 milióny EUR na vypracovanie systémov certifikácie bezpečných a zabezpečených parkovísk. |
| --- | --- |

2.14

Parlament ďalej v rámci rozpočtu na rok 2007 vyčlenil 2 milióny EUR na vypracovanie systémov certifikácie bezpečných a zabezpečených parkovísk.

| 2.15 | EHSV sa nedávno v krátkosti zaoberal otázkou bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania, a to v stanovisku TEN/217 (4) a TEN/270 (5). |
| --- | --- |

2.15

EHSV sa nedávno v krátkosti zaoberal otázkou bezpečných a zabezpečených parkovísk pre vodičov z povolania, a to v stanovisku TEN/217 (4) a TEN/270 (5).

| 2.16 | Otázke dostupnosti parkovacích miest sa venuje pozornosť aj v správe Európskeho parlamentu o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (2006/0182/COD, predbežný návrh) z 20.3.2007. |
| --- | --- |

2.16

Otázke dostupnosti parkovacích miest sa venuje pozornosť aj v správe Európskeho parlamentu o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (2006/0182/COD, predbežný návrh) z 20.3.2007.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Výbor sa domnieva, že Komisia stanovením pravidiel o časoch jazdy, prestávkach a dobách odpočinku prevzala zodpovednosť za to, že umožní vodičom z povolania tieto pravidlá dodržiavať. To znamená, že pri hlavných európskych diaľniciach musia byť dostupné vhodné parkoviská v takých vzdialenostiach, aby si vodiči mohli čerpať povinný odpočinok tak, ako to majú stanovené. |
| --- | --- |

3.1

Výbor sa domnieva, že Komisia stanovením pravidiel o časoch jazdy, prestávkach a dobách odpočinku prevzala zodpovednosť za to, že umožní vodičom z povolania tieto pravidlá dodržiavať. To znamená, že pri hlavných európskych diaľniciach musia byť dostupné vhodné parkoviská v takých vzdialenostiach, aby si vodiči mohli čerpať povinný odpočinok tak, ako to majú stanovené.

| 3.2 | Medzinárodná únia cestnej dopravy a Európska federácia pracovníkov v doprave vypracovali v marci 2006 kritériá pre takého vhodné parkoviská, ktoré sú uskutočniteľné a sú prijímané pozitívne. Tieto kritériá primerane odrážajú niektoré politické odporúčania uvedené v realizačnej štúdii spomínanej v bode 2.10. Kritériá sa týkajú dvoch typov odpočívadiel: jeden by poskytoval najzákladnejšie služby, pričom druhý by vyžadoval viac povinných zariadení, aby sa vytvorili strategické centrálne body. IRU a ETF dodatočne navrhli ďalšie zariadenia a služby, ktorých zriadenie, resp. poskytovanie by bolo prevádzkovateľom odpočívadiel odporúčané alebo by ho mohli zvážiť na základe primeraného dopytu. Výbor sa domnieva, že kritéria vhodne vyvažujú hľadisko cestnej bezpečnosti a bezpečnosti vodiča a nákladu s aspektom bezpečnosti práce a zdravia vodičov. |
| --- | --- |

3.2

Medzinárodná únia cestnej dopravy a Európska federácia pracovníkov v doprave vypracovali v marci 2006 kritériá pre takého vhodné parkoviská, ktoré sú uskutočniteľné a sú prijímané pozitívne. Tieto kritériá primerane odrážajú niektoré politické odporúčania uvedené v realizačnej štúdii spomínanej v bode 2.10. Kritériá sa týkajú dvoch typov odpočívadiel: jeden by poskytoval najzákladnejšie služby, pričom druhý by vyžadoval viac povinných zariadení, aby sa vytvorili strategické centrálne body. IRU a ETF dodatočne navrhli ďalšie zariadenia a služby, ktorých zriadenie, resp. poskytovanie by bolo prevádzkovateľom odpočívadiel odporúčané alebo by ho mohli zvážiť na základe primeraného dopytu. Výbor sa domnieva, že kritéria vhodne vyvažujú hľadisko cestnej bezpečnosti a bezpečnosti vodiča a nákladu s aspektom bezpečnosti práce a zdravia vodičov.

| 3.3 | V súčasnosti je v EÚ nedostatok parkovísk, ktoré by spĺňali kritériá IRU/ETF, a to ako v starých, tak aj v nových členských štátoch. V strednej a východnej Európe by tieto parkoviská mali byť zahrnuté do plánovania a výstavby nových diaľnic. Osobitná pozornosť by sa mala venovať hraničným priechodom na vonkajších hraniciach EÚ, kde sa vodiči často stretávajú s dlhými čakacími dobami. |
| --- | --- |

3.3

V súčasnosti je v EÚ nedostatok parkovísk, ktoré by spĺňali kritériá IRU/ETF, a to ako v starých, tak aj v nových členských štátoch. V strednej a východnej Európe by tieto parkoviská mali byť zahrnuté do plánovania a výstavby nových diaľnic. Osobitná pozornosť by sa mala venovať hraničným priechodom na vonkajších hraniciach EÚ, kde sa vodiči často stretávajú s dlhými čakacími dobami.

| 3.4 | Európska komisia a členské štáty by sa mali touto situáciou neodkladne zaoberať a zohľadniť pritom svoje povinnosti a právomoci. Výbor so záujmom sleduje iniciatívy Parlamentu a Komisie a dúfa, že čoskoro podnietia Komisiu a členské štáty k aktivitám týkajúcim sa prípravy opatrení, ktoré bude potrebné rozvíjať po ukončení pilotných projektov zmienených v bode 2.11. |
| --- | --- |

3.4

Európska komisia a členské štáty by sa mali touto situáciou neodkladne zaoberať a zohľadniť pritom svoje povinnosti a právomoci. Výbor so záujmom sleduje iniciatívy Parlamentu a Komisie a dúfa, že čoskoro podnietia Komisiu a členské štáty k aktivitám týkajúcim sa prípravy opatrení, ktoré bude potrebné rozvíjať po ukončení pilotných projektov zmienených v bode 2.11.

| 3.5 | Výbor s radosťou konštatuje, že organizovaná občianska spoločnosť, najmä sociálni partneri v odvetví cestnej dopravy sa otázkou bezpečných a zabezpečených parkovísk zaoberali konštruktívne a konkrétne. Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako by zainteresované strany mohli posilniť túto iniciatívu a pomôcť pri jej realizácii a zároveň podporiť zainteresované organizácie, aby pomohli svojim členom optimálne využívať existujúce a novo vybudované odpočívadlá. Komisia by im napríklad mohla pomôcť kompletizovať a zlepšovať informácie o odpočívadlách a lepšie ich sprístupniť, taktiež prostredníctvom internetu. Ďalším príkladom je systém denne aktualizovaných informácií o momentálne voľných parkovacích miestach. Spolu s členskými štátmi a zainteresovanými organizáciami by Komisia mohla vypracovať metódy včasného informovania vodičov. |
| --- | --- |

3.5

Výbor s radosťou konštatuje, že organizovaná občianska spoločnosť, najmä sociálni partneri v odvetví cestnej dopravy sa otázkou bezpečných a zabezpečených parkovísk zaoberali konštruktívne a konkrétne. Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako by zainteresované strany mohli posilniť túto iniciatívu a pomôcť pri jej realizácii a zároveň podporiť zainteresované organizácie, aby pomohli svojim členom optimálne využívať existujúce a novo vybudované odpočívadlá. Komisia by im napríklad mohla pomôcť kompletizovať a zlepšovať informácie o odpočívadlách a lepšie ich sprístupniť, taktiež prostredníctvom internetu. Ďalším príkladom je systém denne aktualizovaných informácií o momentálne voľných parkovacích miestach. Spolu s členskými štátmi a zainteresovanými organizáciami by Komisia mohla vypracovať metódy včasného informovania vodičov.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Článok 12: Ak tým vodič neohrozí bezpečnosť na ceste, môže sa odchýliť od článkov 6 až 9 do miery potrebnej na to, aby s vozidlom došiel na miesto vhodné na zastavenie a zaistil bezpečnosť osôb, vozidla alebo jeho nákladu. Vodič uvedie dôvod tejto odchýlky ručne v záznamovom liste záznamového zariadenia alebo vo výtlačku zo záznamového zariadenia alebo vo svojom rozpise služieb najneskôr pri príchode na miesto vhodné na zastavenie.

1

(2)  Predbežné znenie, 3.5.2007, IP/B/TRAN/IC/2006-194. Štúdiu vypracoval NEA Transport Research and Training na žiadosť výboru Európskeho parlamentu pre dopravu a cestovný ruch.

2

(3)  NEA Transport Research Training, Rijswijk, Holandsko, január 2007.

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému: „Bezpečnosť rôznych druhov dopravy“, CESE 1488/2005, 14.12.2005, pozri bod 3.10. Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Stanovisko EHSV na tému: „Riadenie bezpečnosti cestnej infraštruktúry“, CESE 613/2007, 26.4.2007, pozri bod 4.8.

5

---

| 27.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 175/91

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií“

(2007/C 175/22)

Európska komisia sa 26. februára 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska na tému „Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. mája 2007. Spravodajcom bol pán Hernández Bataller.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdzi z 30. mája 2007) nasledujúce stanovisko 136 hlasmi za, pričom 3 sa hlasovania zdržali:

1.   Závery a odporúčania (budú doplnené neskôr)

| 1.1 | EHSV schvaľuje aktivity, ktoré Komisia podniká v súvislosti s problematikou prístupnosti elektronických technológií a vyzýva ju, aby pokračovala v začatej ceste, i keď vzhľadom na veľký záujem aký táto problematika vzbudzuje, si výbor vyhradzuje právo vypracovať na túto tému doplňujúce stanovisko. |
| --- | --- |

1.1

EHSV schvaľuje aktivity, ktoré Komisia podniká v súvislosti s problematikou prístupnosti elektronických technológií a vyzýva ju, aby pokračovala v začatej ceste, i keď vzhľadom na veľký záujem aký táto problematika vzbudzuje, si výbor vyhradzuje právo vypracovať na túto tému doplňujúce stanovisko.

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že Komisia by mala na úrovni Spoločenstva podniknúť niekoľko iniciatív, napríklad:






  — | posilniť existujúce právne predpisy, aby boli súdržné a záväzné, s cieľom predísť súčasným nezrovnalostiam a posunom medzi jednotlivými členskými štátmi, predovšetkým v oblasti elektronických komunikácií (hlavne služieb verejného záujmu) a verejného obstarávania. Posilniť tiež súbor právnych noriem prostredníctvom prijatia nových nadnárodných opatrení na základe článkov 13 a 95 Zmluvy o ES, aby bola povinnosť na prístupnosť zakotvená ako povinnosť verejnej služby, |
| --- | --- | --- |

1.2

EHSV sa domnieva, že Komisia by mala na úrovni Spoločenstva podniknúť niekoľko iniciatív, napríklad:

—

posilniť existujúce právne predpisy, aby boli súdržné a záväzné, s cieľom predísť súčasným nezrovnalostiam a posunom medzi jednotlivými členskými štátmi, predovšetkým v oblasti elektronických komunikácií (hlavne služieb verejného záujmu) a verejného obstarávania. Posilniť tiež súbor právnych noriem prostredníctvom prijatia nových nadnárodných opatrení na základe článkov 13 a 95 Zmluvy o ES, aby bola povinnosť na prístupnosť zakotvená ako povinnosť verejnej služby,

| — | horizontálne rozšíriť prístupnosť elektronických technológií aj na iné politiky Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

horizontálne rozšíriť prístupnosť elektronických technológií aj na iné politiky Spoločenstva,

| — | prijať nezáväzné opatrenia týkajúce sa prístupnosti elektronických technológií, ktoré by zlepšili životnú úroveň zdravotne postihnutých a starších osôb. |
| --- | --- |

—

prijať nezáväzné opatrenia týkajúce sa prístupnosti elektronických technológií, ktoré by zlepšili životnú úroveň zdravotne postihnutých a starších osôb.

| 1.3 | Účasť organizácií organizovanej občianskej spoločnosti sa zdá byť pri zavádzaní primeranej politiky prístupnosti elektronických technológií opodstatnená pre ich podnety na sprievodné opatrenia, napríklad v oblasti kódexov dobrého správania alebo koregulácie. |
| --- | --- |

1.3

Účasť organizácií organizovanej občianskej spoločnosti sa zdá byť pri zavádzaní primeranej politiky prístupnosti elektronických technológií opodstatnená pre ich podnety na sprievodné opatrenia, napríklad v oblasti kódexov dobrého správania alebo koregulácie.

| 1.4 | Podporné aktivity by sa mali orientovať na oblasti, ktoré zdravotne postihnutým a starším osobám uľahčujú prístup do informačnej spoločnosti a oboznamujú ich s používaním nových technológií, pretože je to ideálny spôsob ako ich sociálne integrovať, ako sa vyhnúť elektronickému vylúčeniu a ako zlepšiť kvalitu ich života. |
| --- | --- |

1.4

Podporné aktivity by sa mali orientovať na oblasti, ktoré zdravotne postihnutým a starším osobám uľahčujú prístup do informačnej spoločnosti a oboznamujú ich s používaním nových technológií, pretože je to ideálny spôsob ako ich sociálne integrovať, ako sa vyhnúť elektronickému vylúčeniu a ako zlepšiť kvalitu ich života.

| 1.5 | Štátne orgány členských štátov by mali, v súlade s objasňujúcimi nadnárodnými usmerneniami, prijať viaceré opatrenia týkajúce sa finančnej pomoci, ktorá by organizáciám zdravotne postihnutých a starších ľudí umožnila začleniť sa do digitálneho prostredia a uľahčila by im prístup k digitálnym technológiám. |
| --- | --- |

1.5

Štátne orgány členských štátov by mali, v súlade s objasňujúcimi nadnárodnými usmerneniami, prijať viaceré opatrenia týkajúce sa finančnej pomoci, ktorá by organizáciám zdravotne postihnutých a starších ľudí umožnila začleniť sa do digitálneho prostredia a uľahčila by im prístup k digitálnym technológiám.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV bol prostredníctvom listu vyzvaný Komisiou, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií“, pričom osobitnú pozornosť mal venovať osobám vo vyššom veku.
  Prekonanie prekážok a technických ťažkostí, s ktorými sa stretávajú a zápasia zdravotne postihnuté osoby a iné skupiny, keď sa snažia za spravodlivých podmienok o prístup do informačnej spoločnosti, sa nazýva „prístupnosť elektronických technológií“ (eAccessibility). Tento pojem spadá do širšej oblasti – „elektronické začlenenie“, ktorá rieši aj iné druhy prekážok, a to hospodárskeho, geografického alebo vzdelávacieho charakteru. |
| --- | --- |

2.1

EHSV bol prostredníctvom listu vyzvaný Komisiou, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Budúca právna úprava prístupnosti elektronických technológií“, pričom osobitnú pozornosť mal venovať osobám vo vyššom veku.

Prekonanie prekážok a technických ťažkostí, s ktorými sa stretávajú a zápasia zdravotne postihnuté osoby a iné skupiny, keď sa snažia za spravodlivých podmienok o prístup do informačnej spoločnosti, sa nazýva „prístupnosť elektronických technológií“ (eAccessibility). Tento pojem spadá do širšej oblasti – „elektronické začlenenie“, ktorá rieši aj iné druhy prekážok, a to hospodárskeho, geografického alebo vzdelávacieho charakteru.

| 2.2 | Základným cieľom je hlavne stanoviť typ noriem sekundárneho práva, na základe ktorých sa bude ďalej rozvíjať cieľ EÚ, ktorým je zriadenie spoločnosti podporujúcej sociálne začlenenie v súčasnom kontexte rýchlej hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

2.2

Základným cieľom je hlavne stanoviť typ noriem sekundárneho práva, na základe ktorých sa bude ďalej rozvíjať cieľ EÚ, ktorým je zriadenie spoločnosti podporujúcej sociálne začlenenie v súčasnom kontexte rýchlej hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie.

| 2.3 | Nie je možné spochybniť pevné korene tohto legislatívneho projektu v právnych základoch, ktoré stelesňujú európske hodnoty a zásady. Ide napríklad o článok 13 Zmluvy o ES alebo osobitné odkazy na účasť všetkých občanov na demokratickom živote a sociálnom pokroku, ktoré sú uvedené v druhom a štvrtom odseku Zmluvy o Ústave pre Európu, a jej článkov I-3-3, II-81 a II-86, ako aj v iných ustanoveniach. |
| --- | --- |

2.3

Nie je možné spochybniť pevné korene tohto legislatívneho projektu v právnych základoch, ktoré stelesňujú európske hodnoty a zásady. Ide napríklad o článok 13 Zmluvy o ES alebo osobitné odkazy na účasť všetkých občanov na demokratickom živote a sociálnom pokroku, ktoré sú uvedené v druhom a štvrtom odseku Zmluvy o Ústave pre Európu, a jej článkov I-3-3, II-81 a II-86, ako aj v iných ustanoveniach.

| 2.4 | Taktiež mnohé vyhlásenia a rozhodnutia inštitúcií a orgánov EÚ už tvoria významný súbor noriem – acquis – v tejto oblasti, a to aj napriek ich neucelenému charakteru. Tento súbor noriem prispieva k postupnému vytvoreniu politík Spoločenstva, v ktorých je zásada nediskriminácie a prístupu k elektronickým technológiám zohľadnená proaktívne. Sú to napríklad:






  — | vyhlásenie Rady z 2. 12. 2002 týkajúce sa „prístupnosti elektronických technológií zdravotne postihnutým osobám“, ktoré vyzýva Komisiu k tomu, aby využila možnosti informačnej spoločnosti v prospech zdravotne postihnutých osôb, a hlavne aby začala riešiť problematiku odstránenia všetkých bariér, |
| --- | --- | --- |

2.4

Taktiež mnohé vyhlásenia a rozhodnutia inštitúcií a orgánov EÚ už tvoria významný súbor noriem – acquis – v tejto oblasti, a to aj napriek ich neucelenému charakteru. Tento súbor noriem prispieva k postupnému vytvoreniu politík Spoločenstva, v ktorých je zásada nediskriminácie a prístupu k elektronickým technológiám zohľadnená proaktívne. Sú to napríklad:

—

vyhlásenie Rady z 2. 12. 2002 týkajúce sa „prístupnosti elektronických technológií zdravotne postihnutým osobám“, ktoré vyzýva Komisiu k tomu, aby využila možnosti informačnej spoločnosti v prospech zdravotne postihnutých osôb, a hlavne aby začala riešiť problematiku odstránenia všetkých bariér,

| — | Rada pre telekomunikácie vyjadrila potrebu zlepšiť prístupnosť elektronických technológií v Európe (1) a Rada pre sociálne záležitosti vo svojom vyhlásení o prístupnosti elektronických technológií z roku 2003 (2) naliehala na členské štáty, aby podnikli všetky možné opatrenia smerujúce k vytvoreniu otvorenej a inkluzívnej spoločnosti založenej na vedomostiach a prístupnej všetkým občanom. |
| --- | --- |

—

Rada pre telekomunikácie vyjadrila potrebu zlepšiť prístupnosť elektronických technológií v Európe (1) a Rada pre sociálne záležitosti vo svojom vyhlásení o prístupnosti elektronických technológií z roku 2003 (2) naliehala na členské štáty, aby podnikli všetky možné opatrenia smerujúce k vytvoreniu otvorenej a inkluzívnej spoločnosti založenej na vedomostiach a prístupnej všetkým občanom.

| 2.4.1 | V roku 2005 zverejnila Komisia oznámenie „i-2010“ (3) s cieľom stanoviť nový strategický rámec pre európsku informačnú spoločnosť a neskôr oznámenie o prístupnosti elektronických technológií (4) a navrhla v ňom celý súbor politických iniciatív na podporu prístupnosti elektronických technológií. |
| --- | --- |

2.4.1

V roku 2005 zverejnila Komisia oznámenie „i-2010“ (3) s cieľom stanoviť nový strategický rámec pre európsku informačnú spoločnosť a neskôr oznámenie o prístupnosti elektronických technológií (4) a navrhla v ňom celý súbor politických iniciatív na podporu prístupnosti elektronických technológií.

| 2.4.2 | Konkrétne toto oznámenie o prístupnosti elektronických alebo digitálnych komunikácií definuje tri spôsoby, ktorými je možné tento problém riešiť:






  — | podporovať požiadavky na prístupnosť pri verejnom obstarávaní, |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Konkrétne toto oznámenie o prístupnosti elektronických alebo digitálnych komunikácií definuje tri spôsoby, ktorými je možné tento problém riešiť:

—

podporovať požiadavky na prístupnosť pri verejnom obstarávaní,

| — | zaručiť certifikáciu prístupnosti, |
| --- | --- |

—

zaručiť certifikáciu prístupnosti,

| — | lepšie využívať súčasné právne predpisy. |
| --- | --- |

—

lepšie využívať súčasné právne predpisy.

Po dvoch rokoch od uverejnenia oznámenia Komisie bolo naplánované uskutočniť určité prehodnotenie, aby sa v prípade potreby zvážili možnosti prijatia dodatočných opatrení.

| 2.4.3 | Výbor prijal k spomínanému oznámeniu stanovisko (5), v ktorom sa zaoberal aspektmi týkajúcimi sa harmonizovaných predpisov a interoperability, verejného obstarávania, certifikácie a testovania treťou stranou verzus vlastné prehlásenie, využitia právnych predpisov, integrácie, prístupnosti obsahu webu, legislatívy a nového strategického rámca pre informačnú spoločnosť. |
| --- | --- |

2.4.3

Výbor prijal k spomínanému oznámeniu stanovisko (5), v ktorom sa zaoberal aspektmi týkajúcimi sa harmonizovaných predpisov a interoperability, verejného obstarávania, certifikácie a testovania treťou stranou verzus vlastné prehlásenie, využitia právnych predpisov, integrácie, prístupnosti obsahu webu, legislatívy a nového strategického rámca pre informačnú spoločnosť.

| 2.5 | Nedávne uznesenie Rady z 22. marca 2007 týkajúce sa „stratégie pre bezpečnú informačnú spoločnosť v Európe“ vyzdvihuje vo svojom šiestom bode potrebu „venovať špeciálnu pozornosť užívateľom IKT so špecifickými potrebami alebo s nízkym povedomím o otázkach bezpečnosti sietí a informácií“, do rámca ktorých sa zaraďujú aj staršie a zdravotne postihnuté osoby. |
| --- | --- |

2.5

Nedávne uznesenie Rady z 22. marca 2007 týkajúce sa „stratégie pre bezpečnú informačnú spoločnosť v Európe“ vyzdvihuje vo svojom šiestom bode potrebu „venovať špeciálnu pozornosť užívateľom IKT so špecifickými potrebami alebo s nízkym povedomím o otázkach bezpečnosti sietí a informácií“, do rámca ktorých sa zaraďujú aj staršie a zdravotne postihnuté osoby.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV prijal s veľkým záujmom výzvu Komisie na vypracovanie tohto prieskumného stanoviska. Napriek tomu, že zameranie aktivít Spoločenstva usilujúcich sa o začlenenie do informačnej spoločnosti by malo byť všeobecné a globálne, existujú určité skupiny, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť, pokiaľ majú byť adekvátne začlenené do informačnej spoločnosti. Jednou z týchto skupín sú aj osoby v pokročilom veku alebo zdravotne postihnutí (6).
  Okrem toho, vzhľadom na veľký záujem aký vyvoláva táto problematika si EHSV vyhradzuje právo vypracovať na túto tému dodatočné alebo doplňujúce stanovisko. |
| --- | --- |

3.1

EHSV prijal s veľkým záujmom výzvu Komisie na vypracovanie tohto prieskumného stanoviska. Napriek tomu, že zameranie aktivít Spoločenstva usilujúcich sa o začlenenie do informačnej spoločnosti by malo byť všeobecné a globálne, existujú určité skupiny, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť, pokiaľ majú byť adekvátne začlenené do informačnej spoločnosti. Jednou z týchto skupín sú aj osoby v pokročilom veku alebo zdravotne postihnutí (6).

Okrem toho, vzhľadom na veľký záujem aký vyvoláva táto problematika si EHSV vyhradzuje právo vypracovať na túto tému dodatočné alebo doplňujúce stanovisko.

| 3.1.1 | Uvedené skutočnosti sú navyše úplne v súlade s bodom osem vyhlásenia zo zasadnutia ministrov v Rige (7), v ktorom sa uvádza: „S cieľom dôrazne pristúpiť k zvládnutiu elektronického začlenenia, je potrebné znížiť rozdiely medzi priemernými užívateľmi internetu spomedzi obyvateľstva EÚ a staršími osobami, zdravotne postihnutými, ženami, skupinami s nízkou úrovňou vzdelania, nezamestnanými a menej rozvinutými regiónmi na polovičnú úroveň do roku 2010“.
  EHSV sa domnieva, že iniciatívy Spoločenstva súvisiace s prístupnosťou elektronických technológií sa vzhľadom na veľké politické a sociálne zmeny v posledných rokoch musia stať prioritou číslo jeden, aby právo prístupu k IKT mohlo byť zakotvené ako občianske právo v rámci verejných služieb.
  Tieto iniciatívy Spoločenstva by mali kombinovať právne nástroje, ktoré by posilnili súčasné právne predpisy s ďalšími nezáväznými opatreniami v iných politikách, vzhľadom na prínos, ktorý intervencia na úrovni Spoločenstva má.
  EHSV schvaľuje takúto intervenciu zo strany Spoločenstva, pretože:






  — | v sociálnom kontexte posilňuje práva občanov a z ekonomického pohľadu zlepšuje postupne sa rozvíjajúce hospodárstvo, fungovanie vnútorného trhu, konkurencieschopnosť v kľúčovom odvetví a inovácie, |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Uvedené skutočnosti sú navyše úplne v súlade s bodom osem vyhlásenia zo zasadnutia ministrov v Rige (7), v ktorom sa uvádza: „S cieľom dôrazne pristúpiť k zvládnutiu elektronického začlenenia, je potrebné znížiť rozdiely medzi priemernými užívateľmi internetu spomedzi obyvateľstva EÚ a staršími osobami, zdravotne postihnutými, ženami, skupinami s nízkou úrovňou vzdelania, nezamestnanými a menej rozvinutými regiónmi na polovičnú úroveň do roku 2010“.

EHSV sa domnieva, že iniciatívy Spoločenstva súvisiace s prístupnosťou elektronických technológií sa vzhľadom na veľké politické a sociálne zmeny v posledných rokoch musia stať prioritou číslo jeden, aby právo prístupu k IKT mohlo byť zakotvené ako občianske právo v rámci verejných služieb.

Tieto iniciatívy Spoločenstva by mali kombinovať právne nástroje, ktoré by posilnili súčasné právne predpisy s ďalšími nezáväznými opatreniami v iných politikách, vzhľadom na prínos, ktorý intervencia na úrovni Spoločenstva má.

EHSV schvaľuje takúto intervenciu zo strany Spoločenstva, pretože:

—

v sociálnom kontexte posilňuje práva občanov a z ekonomického pohľadu zlepšuje postupne sa rozvíjajúce hospodárstvo, fungovanie vnútorného trhu, konkurencieschopnosť v kľúčovom odvetví a inovácie,

| — | zdôrazňuje, že rôznorodosť a fragmentácia prístupov členských štátov spôsobuje mnoho problémov. Vznikajú predovšetkým z rozdielnej transpozície existujúcich smerníc, ktoré je nevyhnutné objasniť, a to predovšetkým v oblasti verejného obstarávania alebo služieb verejného záujmu, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že rôznorodosť a fragmentácia prístupov členských štátov spôsobuje mnoho problémov. Vznikajú predovšetkým z rozdielnej transpozície existujúcich smerníc, ktoré je nevyhnutné objasniť, a to predovšetkým v oblasti verejného obstarávania alebo služieb verejného záujmu,

| — | nemalo by to negatívne ovplyvniť lepšie uplatňovanie podporných opatrení, ktoré budú prijaté. |
| --- | --- |

—

nemalo by to negatívne ovplyvniť lepšie uplatňovanie podporných opatrení, ktoré budú prijaté.

| 3.2 | Čo sa týka právneho základu predpisov, ktoré budú upravovať otázky týkajúce sa prístupnosti elektronických technológií, odporúča sa, aby sa použil:






  — | na jednej strane, článok 13 Zmluvy o ES, ktorý umožňuje Rade, aby v boji proti diskriminácii prijala akýkoľvek druh právneho predpisu Spoločenstva, |
| --- | --- | --- |

3.2

Čo sa týka právneho základu predpisov, ktoré budú upravovať otázky týkajúce sa prístupnosti elektronických technológií, odporúča sa, aby sa použil:

—

na jednej strane, článok 13 Zmluvy o ES, ktorý umožňuje Rade, aby v boji proti diskriminácii prijala akýkoľvek druh právneho predpisu Spoločenstva,

| — | na druhej strane, aj článok 95 Zmluvy o ES, keďže ide o otázky, ktorých cieľom je vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu, v ktorých by sa návrhy mali zakladať na vyššom stupni ochrany. |
| --- | --- |

—

na druhej strane, aj článok 95 Zmluvy o ES, keďže ide o otázky, ktorých cieľom je vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu, v ktorých by sa návrhy mali zakladať na vyššom stupni ochrany.

Nemalo by to negatívne ovplyvniť horizontálny účinok otázok súvisiacich s prístupnosťou elektronických technológií.

| 3.2.1 | Žiaľ, nakoľko Zmluva o Ústave pre Európu nie je v platnosti, tieto predpisy nebudú môcť byť prijaté v súlade s článkom III-124-1, v ktorom sa stanovuje jednomyseľné uznesenie Rady „po získaní súhlasu Európskeho parlamentu“. Vzhľadom na to, že v súčasnosti platný článok 13 Zmluvy o ES stanovuje, že Rada prijíma právne predpisy jednomyseľne „po získaní súhlasu Európskeho parlamentu“, nebude umožnená široká demokratická diskusia a ani väčšia legitímnosť aktov, ktorou disponujú tie právne predpisy prijaté prostredníctvom procesu spolurozhodovania. |
| --- | --- |

3.2.1

Žiaľ, nakoľko Zmluva o Ústave pre Európu nie je v platnosti, tieto predpisy nebudú môcť byť prijaté v súlade s článkom III-124-1, v ktorom sa stanovuje jednomyseľné uznesenie Rady „po získaní súhlasu Európskeho parlamentu“. Vzhľadom na to, že v súčasnosti platný článok 13 Zmluvy o ES stanovuje, že Rada prijíma právne predpisy jednomyseľne „po získaní súhlasu Európskeho parlamentu“, nebude umožnená široká demokratická diskusia a ani väčšia legitímnosť aktov, ktorou disponujú tie právne predpisy prijaté prostredníctvom procesu spolurozhodovania.

| 3.2.2 | Napriek tomu, jednoznačne vyjadrený predpoklad jednohlasného schválenia Radou je obzvlášť vhodný, nakoľko všetky dotknuté právne predpisy budú musieť dodržiavať zásadu subsidiarity. Jednohlasná podpora vlád EÚ logicky prispeje k účinnejšiemu zapojeniu národných správnych orgánov do jej implementácie a vnútroštátneho rozvoja. To znamená, že ciele uplatňovaných opatrení nebudú zamerané len na odstránenie existujúcich prekážok v tejto oblasti, ale povedú ku skutočnému začleneniu v súlade s proaktívnym charakterom, ktorý by mali mať aktivity Spoločenstva založené na článkoch 13 a 95 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

3.2.2

Napriek tomu, jednoznačne vyjadrený predpoklad jednohlasného schválenia Radou je obzvlášť vhodný, nakoľko všetky dotknuté právne predpisy budú musieť dodržiavať zásadu subsidiarity. Jednohlasná podpora vlád EÚ logicky prispeje k účinnejšiemu zapojeniu národných správnych orgánov do jej implementácie a vnútroštátneho rozvoja. To znamená, že ciele uplatňovaných opatrení nebudú zamerané len na odstránenie existujúcich prekážok v tejto oblasti, ale povedú ku skutočnému začleneniu v súlade s proaktívnym charakterom, ktorý by mali mať aktivity Spoločenstva založené na článkoch 13 a 95 Zmluvy o ES.

| 3.2.3 | V tomto smere adekvátnym typom právneho predpisu by mohla byť smernica, vzhľadom na široký manévrovací priestor pri rozhodovaní, ktorý zvykne ponechať členským štátom pri výbere prostriedkov na dosiahnutie cieľov vytýčených na nadnárodnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.3

V tomto smere adekvátnym typom právneho predpisu by mohla byť smernica, vzhľadom na široký manévrovací priestor pri rozhodovaní, ktorý zvykne ponechať členským štátom pri výbere prostriedkov na dosiahnutie cieľov vytýčených na nadnárodnej úrovni.

| 3.3 | Čo sa týka konkrétneho obsahu budúceho právneho rámca Spoločenstva je dôležité, aby sa do neho začlenili, medzi inými, nasledovné ciele, medzi ktorými je potrebné rozlíšiť tie, ktoré by mali mať všeobecný dosah a tie, ktoré budú mať špecifický charakter. |
| --- | --- |

3.3

Čo sa týka konkrétneho obsahu budúceho právneho rámca Spoločenstva je dôležité, aby sa do neho začlenili, medzi inými, nasledovné ciele, medzi ktorými je potrebné rozlíšiť tie, ktoré by mali mať všeobecný dosah a tie, ktoré budú mať špecifický charakter.

| 3.4 | V rámci cieľov všeobecného dosahu by sa mali vziať do úvahy nasledovné aktivity:






  a) | podpora prepojenosti služieb, ktoré poskytujú IKT, prostredníctvom spoločných štandardov a špecifikácií. Týmto spôsobom by európske organizácie v oblasti normalizácie mohli zohľadniť prístupnosť pri prijímaní a ďalšom rozvoji predmetných noriem.






  — | posilnenie ustanovení o prístupnosti elektronických technológií v smerniciach o elektronických komunikáciách v súlade s odporúčaniami INCOMu (Inclusive Communications Committee – Výboru pre začleňujúcu komunikáciu) (8) a zároveň posilnenie prístupnosti elektronických technológií v takých oblastiach, ako je úprava smernice o audiovizuálnych službách (TV bez hraníc), ako už výbor spomenul (9), alebo smernice o autorských právach v informačnej spoločnosti, |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

V rámci cieľov všeobecného dosahu by sa mali vziať do úvahy nasledovné aktivity:

a)

podpora prepojenosti služieb, ktoré poskytujú IKT, prostredníctvom spoločných štandardov a špecifikácií. Týmto spôsobom by európske organizácie v oblasti normalizácie mohli zohľadniť prístupnosť pri prijímaní a ďalšom rozvoji predmetných noriem.

—

posilnenie ustanovení o prístupnosti elektronických technológií v smerniciach o elektronických komunikáciách v súlade s odporúčaniami INCOMu (Inclusive Communications Committee – Výboru pre začleňujúcu komunikáciu) (8) a zároveň posilnenie prístupnosti elektronických technológií v takých oblastiach, ako je úprava smernice o audiovizuálnych službách (TV bez hraníc), ako už výbor spomenul (9), alebo smernice o autorských právach v informačnej spoločnosti,

| b) | uľahčenie prístupu k sieťam IKT prostredníctvom subvencií na zariadenia a infraštruktúru terminálov v tých európskych oblastiach a regiónoch, ktoré trpia nedostatkami v oblasti digitálnych technológií. Štrukturálne fondy, fond regionálneho rozvoja a nedávno vytvorený fond pre výskum a vývoj by mali vyčleniť osobitné prostriedky na to, aby v roku 2010 na 90 % územia EÚ existoval prístup k IKT. |
| --- | --- |

b)

uľahčenie prístupu k sieťam IKT prostredníctvom subvencií na zariadenia a infraštruktúru terminálov v tých európskych oblastiach a regiónoch, ktoré trpia nedostatkami v oblasti digitálnych technológií. Štrukturálne fondy, fond regionálneho rozvoja a nedávno vytvorený fond pre výskum a vývoj by mali vyčleniť osobitné prostriedky na to, aby v roku 2010 na 90 % územia EÚ existoval prístup k IKT.

| c) | snaha o to, aby všetky produkty a služby, ktoré poskytujú IKT, boli prístupné všetkým členom spoločnosti. Z tohto dôvodu by sa pri tvorbe ich podoby a prevádzky mal brať ohľad aj na znevýhodnené skupiny obyvateľstva, najmä na zdravotne postihnutých a na staršie osoby. V tomto smere je potrebné zaviesť dvojitú úroveň zodpovednosti, ktorá bude zahŕňať tak verejné orgány, ako aj súkromné osoby. |
| --- | --- |

c)

snaha o to, aby všetky produkty a služby, ktoré poskytujú IKT, boli prístupné všetkým členom spoločnosti. Z tohto dôvodu by sa pri tvorbe ich podoby a prevádzky mal brať ohľad aj na znevýhodnené skupiny obyvateľstva, najmä na zdravotne postihnutých a na staršie osoby. V tomto smere je potrebné zaviesť dvojitú úroveň zodpovednosti, ktorá bude zahŕňať tak verejné orgány, ako aj súkromné osoby.

| 3.4.1 | Na jednej strane, v závislosti od jednotlivých kompetenčných oblastí, orgány Spoločenstva a členských štátov stanovia parametre pre aktivity podnikov, ktoré pôsobia v oblasti IKT v rámci vnútorného trhu, hlavne v oblastiach ako je normalizácia a dohliadnu nad riadnym dodržiavaním týchto parametrov. |
| --- | --- |

3.4.1

Na jednej strane, v závislosti od jednotlivých kompetenčných oblastí, orgány Spoločenstva a členských štátov stanovia parametre pre aktivity podnikov, ktoré pôsobia v oblasti IKT v rámci vnútorného trhu, hlavne v oblastiach ako je normalizácia a dohliadnu nad riadnym dodržiavaním týchto parametrov.

| 3.4.2 | V rámci možností sa tieto požiadavky uplatnia v rámci spoločnej obchodnej politiky tak, aby možnosť prístupu nebola len európskym, ale aj celosvetovým prínosom. Na druhej strane je potrebné podporiť kódexy dobrého správania, ktoré budú primerané potrebám každej znevýhodnenej skupiny obyvateľstva, s cieľom vytvoriť kultúru korporatívnej sociálnej zodpovednosti v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.4.2

V rámci možností sa tieto požiadavky uplatnia v rámci spoločnej obchodnej politiky tak, aby možnosť prístupu nebola len európskym, ale aj celosvetovým prínosom. Na druhej strane je potrebné podporiť kódexy dobrého správania, ktoré budú primerané potrebám každej znevýhodnenej skupiny obyvateľstva, s cieľom vytvoriť kultúru korporatívnej sociálnej zodpovednosti v tejto oblasti.

| 3.4.3 | Na druhej strane je potrebné zapojiť hlavných činiteľov občianskej spoločnosti do oblastí technologického vývoja a do šírenia osvedčených postupov v oblasti prístupu a využívania IKT, prostredníctvom vytvorenia nadnárodných sietí, ktoré by prepojili univerzitné výskumné centrá a vlastné výskumné centrá podnikov v tomto sektore. Okrem iných opatrení, by mali byť vypísané výzvy na ročné projekty, spolufinancované EÚ a národnými správami s týmto zámerom, a bolo by potrebné podporiť kultúru čo najpokrokovejšieho výskumu, ktorá by zahŕňala vytvorenie európskej ceny za kvalitu nových technológií uľahčujúcich elektronické začlenenie. |
| --- | --- |

3.4.3

Na druhej strane je potrebné zapojiť hlavných činiteľov občianskej spoločnosti do oblastí technologického vývoja a do šírenia osvedčených postupov v oblasti prístupu a využívania IKT, prostredníctvom vytvorenia nadnárodných sietí, ktoré by prepojili univerzitné výskumné centrá a vlastné výskumné centrá podnikov v tomto sektore. Okrem iných opatrení, by mali byť vypísané výzvy na ročné projekty, spolufinancované EÚ a národnými správami s týmto zámerom, a bolo by potrebné podporiť kultúru čo najpokrokovejšieho výskumu, ktorá by zahŕňala vytvorenie európskej ceny za kvalitu nových technológií uľahčujúcich elektronické začlenenie.

| 3.5 | V rámci cieľov špecifického dosahu by sa mali vziať do úvahy nasledovné aktivity:






  a) | rozšírenie rozsahu smernice o službách verejného záujmu tak, aby pokrývala prístup k plateným verejným telefónom, k pohotovostným službám, k informáciám o telefónnych číslach, tiež širokopásmové technológie a mobilné telefóny. EHSV už o to niekoľkokrát žiadal, |
| --- | --- | --- |

3.5

V rámci cieľov špecifického dosahu by sa mali vziať do úvahy nasledovné aktivity:

a)

rozšírenie rozsahu smernice o službách verejného záujmu tak, aby pokrývala prístup k plateným verejným telefónom, k pohotovostným službám, k informáciám o telefónnych číslach, tiež širokopásmové technológie a mobilné telefóny. EHSV už o to niekoľkokrát žiadal,

| b) | zákaz využívať vo verejnej správe také produkty a služby IKT, ktoré nie sú v súlade s platnými predpismi o prístupnosti. Budúca právna úprava Spoločenstva o verejnom obstarávaní by mala obsahovať povinné ustanovenia o prístupnosti, |
| --- | --- |

b)

zákaz využívať vo verejnej správe také produkty a služby IKT, ktoré nie sú v súlade s platnými predpismi o prístupnosti. Budúca právna úprava Spoločenstva o verejnom obstarávaní by mala obsahovať povinné ustanovenia o prístupnosti,

| c) | zjednotenie požiadaviek pre prístup a využívanie sietí IP, ktoré budú zahŕňať pohotovostné služby a interaktívnu digitálnu televíziu, |
| --- | --- |

c)

zjednotenie požiadaviek pre prístup a využívanie sietí IP, ktoré budú zahŕňať pohotovostné služby a interaktívnu digitálnu televíziu,

| d) | opakuje (10), aby členské štáty prijali ako celok druhú verziu usmernení o prístupnosti obsahu webu, pričom by ju mali začleniť na verejné internetové stránky, |
| --- | --- |

d)

opakuje (10), aby členské štáty prijali ako celok druhú verziu usmernení o prístupnosti obsahu webu, pričom by ju mali začleniť na verejné internetové stránky,

| e) | aby sa rozšírilo využívanie „autorských nástrojov“, ktoré budú v súlade s druhou verziou spomínaných usmernení. |
| --- | --- |

e)

aby sa rozšírilo využívanie „autorských nástrojov“, ktoré budú v súlade s druhou verziou spomínaných usmernení.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | V rámci populačnej pyramídy alebo rozloženia podľa veku v štruktúre obyvateľstva narastá skupina obyvateľstva staršieho ako 65 rokov. Nízka miera pôrodnosti, zlepšenie životnej úrovne a dožívanie sa vyššieho veku sú hlavnými príčinami tohto javu. Z tohto dôvodu predsedníctvo Rady zahrnulo starnutie obyvateľstva ako hlavný bod na diskusiu v rámci spoločného programu predsedníctva. |
| --- | --- |

4.1

V rámci populačnej pyramídy alebo rozloženia podľa veku v štruktúre obyvateľstva narastá skupina obyvateľstva staršieho ako 65 rokov. Nízka miera pôrodnosti, zlepšenie životnej úrovne a dožívanie sa vyššieho veku sú hlavnými príčinami tohto javu. Z tohto dôvodu predsedníctvo Rady zahrnulo starnutie obyvateľstva ako hlavný bod na diskusiu v rámci spoločného programu predsedníctva.

| 4.2 | V novej spoločnosti, v ktorej žijú osoby v pokročilom veku sa vyskytujú faktory, ktoré vedú k samote. Sú to napríklad: vymiznutie mnohopočetných rodín a existencia rodín len s jedným rodičom. Informačná spoločnosť prináša nové možnosti ako skoncovať so spoločenskou izoláciou, ktoré by mali starší ľudia využiť. Zároveň by sa tak mali podporiť aktivity vedúce k zmenšeniu súčasnej digitálnej priepasti.
  Toto je obzvlášť evidentné v oblasti elektronickej prístupnosti. Ako sa uvádza vo vyhlásení zo zasadnutia ministrov v Rige, ktoré bolo jednomyseľne prijaté, v Európe len 10 % osôb starších ako 65 rokov používa internet. |
| --- | --- |

4.2

V novej spoločnosti, v ktorej žijú osoby v pokročilom veku sa vyskytujú faktory, ktoré vedú k samote. Sú to napríklad: vymiznutie mnohopočetných rodín a existencia rodín len s jedným rodičom. Informačná spoločnosť prináša nové možnosti ako skoncovať so spoločenskou izoláciou, ktoré by mali starší ľudia využiť. Zároveň by sa tak mali podporiť aktivity vedúce k zmenšeniu súčasnej digitálnej priepasti.

Toto je obzvlášť evidentné v oblasti elektronickej prístupnosti. Ako sa uvádza vo vyhlásení zo zasadnutia ministrov v Rige, ktoré bolo jednomyseľne prijaté, v Európe len 10 % osôb starších ako 65 rokov používa internet.

| 4.3 | Okrem rozšírenia prístupu na internet, s cieľom podporiť sociálne začlenenie starších a zdravotne postihnutých osôb do informačnej spoločnosti, je potrebné pri rešpektovaní zásady subsidiarity navrhnúť prierezové sociálne politiky s cieľom dosiahnuť rovnosť a zlepšenie životnej úrovne. Malo by sa tak stať prostredníctvom optimalizácie služieb a podpory účasti starších ľudí na informačnej spoločnosti, ďalej odstránením prekážok výučby o informačných technológiách a voľne šíreného softvéru.
  Zjednodušenie prístupnosti starším a zdravotne postihnutým osobám do informačnej spoločnosti by mohlo stimulovať duševnú činnosť a umožniť týmto ľuďom pohodlnejší život, a to aj vďaka nasledujúcim službám, ktoré by im mohli byť, okrem iných, poskytnuté:






  — | bezplatné poradenstvo, |
| --- | --- | --- |

4.3

Okrem rozšírenia prístupu na internet, s cieľom podporiť sociálne začlenenie starších a zdravotne postihnutých osôb do informačnej spoločnosti, je potrebné pri rešpektovaní zásady subsidiarity navrhnúť prierezové sociálne politiky s cieľom dosiahnuť rovnosť a zlepšenie životnej úrovne. Malo by sa tak stať prostredníctvom optimalizácie služieb a podpory účasti starších ľudí na informačnej spoločnosti, ďalej odstránením prekážok výučby o informačných technológiách a voľne šíreného softvéru.

Zjednodušenie prístupnosti starším a zdravotne postihnutým osobám do informačnej spoločnosti by mohlo stimulovať duševnú činnosť a umožniť týmto ľuďom pohodlnejší život, a to aj vďaka nasledujúcim službám, ktoré by im mohli byť, okrem iných, poskytnuté:

—

bezplatné poradenstvo,

| — | doručovanie dokumentácie na adresu bydliska, |
| --- | --- |

—

doručovanie dokumentácie na adresu bydliska,

| — | individuálne právne poradenstvo alebo domovom dôchodcov a strediskám zdravotne postihnutých osôb, |
| --- | --- |

—

individuálne právne poradenstvo alebo domovom dôchodcov a strediskám zdravotne postihnutých osôb,

| — | rekreačné a voľnočasové aktivity, |
| --- | --- |

—

rekreačné a voľnočasové aktivity,

| — | gerontologická pomoc a spojenie so sociálnymi strediskami v oblasti |
| --- | --- |

—

gerontologická pomoc a spojenie so sociálnymi strediskami v oblasti

| — | vzdelávanie prostredníctvom virtuálnych tried, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie prostredníctvom virtuálnych tried,

| — | dovolenkové programy, |
| --- | --- |

—

dovolenkové programy,

| — | dobrovoľné služby telemedicíny. |
| --- | --- |

—

dobrovoľné služby telemedicíny.

EHSV zdôrazňuje opodstatnenosť IKT pri posilňovaní hospodárskej a sociálnej účasti starších a zdravotne postihnutých osôb prostredníctvom ich zastupiteľských organizácií, aby sa zlepšila ich situácia v rámci EÚ. Účasť zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti môže mať tiež svoj význam v takých oblastiach ako sú: koregulácia, vypracovávanie kódexov dobrého správania alebo vytváranie kultúry korporatívnej sociálnej zodpovednosti.

| 4.4 | Podporné aktivity by sa mali podľa názoru EHSV orientovať na oblasti, ktoré uľahčujú zdravotne postihnutým a starším osobám prístup do informačnej spoločnosti a ktoré by ich uviedli do používania nových technológií, čo je ideálnym spôsobom ako ich sociálne integrovať, zabrániť elektronickému vylúčeniu a zlepšiť kvalitu ich života; to znamená že by sa mali orientovať v prvom rade na:






  — | vytváranie a posilnenie digitálnych sietí, aby boli systémy riadenia rôznych orgánov a združení profesionálnejšie a účinnejšie. Tieto siete by mali byť dostatočne vybavené a prispôsobené potrebám rôznych skupín starších a zdravotne postihnutých osôb, |
| --- | --- | --- |

4.4

Podporné aktivity by sa mali podľa názoru EHSV orientovať na oblasti, ktoré uľahčujú zdravotne postihnutým a starším osobám prístup do informačnej spoločnosti a ktoré by ich uviedli do používania nových technológií, čo je ideálnym spôsobom ako ich sociálne integrovať, zabrániť elektronickému vylúčeniu a zlepšiť kvalitu ich života; to znamená že by sa mali orientovať v prvom rade na:

—

vytváranie a posilnenie digitálnych sietí, aby boli systémy riadenia rôznych orgánov a združení profesionálnejšie a účinnejšie. Tieto siete by mali byť dostatočne vybavené a prispôsobené potrebám rôznych skupín starších a zdravotne postihnutých osôb,

| — | realizáciu pilotných pokusov založených na aplikáciách a nástrojoch, ktoré majú prispievať k podpore aktívneho a nezávislého života zdravotne postihnutých a starších osôb prostredníctvom ich začlenenia do informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

realizáciu pilotných pokusov založených na aplikáciách a nástrojoch, ktoré majú prispievať k podpore aktívneho a nezávislého života zdravotne postihnutých a starších osôb prostredníctvom ich začlenenia do informačnej spoločnosti.

| 4.5 | Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť môžu byť posilnené, ak sa budú uplatňovať zásady Organizácie spojených národov na podporu osôb v pokročilom veku v politikách, ktoré bude EÚ rozvíjať a podporí sa vhodný prístup k vzdelávacím a výchovným programom. |
| --- | --- |

4.5

Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť môžu byť posilnené, ak sa budú uplatňovať zásady Organizácie spojených národov na podporu osôb v pokročilom veku v politikách, ktoré bude EÚ rozvíjať a podporí sa vhodný prístup k vzdelávacím a výchovným programom.

| 4.6 | V kontexte revízie „nového prístupu“ by Komisia pri vypracovávaní právnych predpisov mala brať na vedomie potreby starších osôb, aby im pripravované a rozvíjané produkty uľahčovali sprístupnenie služieb. Úrady pre štandardizáciu a priemysel by mali vo svojich oblastiach činnosti zohľadňovať tieto okolnosti. |
| --- | --- |

4.6

V kontexte revízie „nového prístupu“ by Komisia pri vypracovávaní právnych predpisov mala brať na vedomie potreby starších osôb, aby im pripravované a rozvíjané produkty uľahčovali sprístupnenie služieb. Úrady pre štandardizáciu a priemysel by mali vo svojich oblastiach činnosti zohľadňovať tieto okolnosti.

| 4.7 | Z pohľadu ochrany životného prostredia existuje potenciál na to, aby sa zvýšilo využívanie digitálnych technológií, pretože by sa obmedzilo cestovanie a presuny pokiaľ by boli určité služby poskytované na mieste. Komisia by tento potenciál mala preskúmať, aby mohla v budúcnosti navrhnúť ambicióznejšie nadnárodné opatrenia týkajúce sa digitálnej prístupnosti. |
| --- | --- |

4.7

Z pohľadu ochrany životného prostredia existuje potenciál na to, aby sa zvýšilo využívanie digitálnych technológií, pretože by sa obmedzilo cestovanie a presuny pokiaľ by boli určité služby poskytované na mieste. Komisia by tento potenciál mala preskúmať, aby mohla v budúcnosti navrhnúť ambicióznejšie nadnárodné opatrenia týkajúce sa digitálnej prístupnosti.

V Bruseli 30. mája 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Uznesenie Rady o akčnom pláne „eEurope 2002“: Prístupnosť verejných webových stránok a ich obsahu, Ú. v. ES C 86, 10.4.2002.

1

(2)  Uznesenie Rady 14892/02.

2

(3)  KOM(2005) 229, konečné znenie. Stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“. Ú. v. EÚ C 110 z 9.5.2006, s. 83.

3

(4)  KOM(2005) 425, konečné znenie.

4

(5)  Stanovisko EHSV 404/2006, prijaté na plenárnom zasadnutí 15.3.2006. Spravodajca: pán Cabra de Luna. Ú. v. ES C 110, 9.5.2006.

5

(6)  Podľa stanoviska EHSV 404/2006, bod 3.4, zdravotne postihnuté osoby tvoria rôznorodú skupinu. Rovnako treba upozorniť na skutočnosť, že hlavné skupiny znevýhodnených osôb, ktoré sa stretávajú s ťažkosťami v prístupe k IKT sú osoby s kognitívnymi poruchami a poruchami učenia, osoby s poruchami zmyslového vnímania (nepočujúci a nedoslýchaví, nevidiaci, osoby s poškodením zraku,hluchoslepí, osoby s poruchami reči) a osoby s telesným postihnutím. Ú. v. ES C 110, 9.5.2006.

6

(7)  Ministerské vyhlásenie EÚ o elektronickej inklúzii, prijaté v Rige 11. júna 2006 v rámci iniciatívy i2010, potvrdilo politický záväzok zlepšiť prístupnosť elektronických technológií.

7

http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/index_en.htm

(8)  Výbor pre začleňujúcu komunikáciu (INCOM) bol založený v roku 2003 a tvoria ho zástupcovia členských štátov, telekomunikačných operátorov, združení užívateľov a organizácií pre normalizáciu.

8

(9)  Stanovisko EHSV 486/2006. Ú. v. ES C 185, 8.8.2006.

9

(10)  Stanovisko EHSV 404/2006, bod 7.5.3: „EHSV žiada členské štáty, aby formálne prijali v nezmenenej podobe verziu 2 usmernení pre iniciatívu o prístupnosti internetu (Web Accessibility Initiative Guidelines) a plne uplatnili túto verziu na všetky internetové stránky“. Ú. v. ES C 110, 9.5.2006.

10

---