# Europos Sąjungos L 7/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.007.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 7 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. sausio 11d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.007.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 7

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. sausio 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/3/ES |
| | * | 2010 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas dėl Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner viešųjų transporto paslaugų sutarčių (Valstybės pagalba C 41/08 (ex NN 35/08))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 975)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/ES |
| | * | 2010 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 34/08 (ex N 170/08), kurią Vokietija ketina suteikti Deutsche Solar AG
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4489)

   (
  1
  ) | 40 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2011/3/ES

*

2010 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas dėl Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner viešųjų transporto paslaugų sutarčių (Valstybės pagalba C 41/08 (ex NN 35/08))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 975)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 975)

1

1

2011/4/ES

*

2010 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 34/08 (ex N 170/08), kurią Vokietija ketina suteikti Deutsche Solar AG
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4489)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4489)

1

40

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/EB |
| | * | 2009 m. spalio 28 d. Komisijos sprendimas dėl Ispanijos įgyvendinto perviršinės vertės mokesčio mažinimo įsigyjant didelę užsienio bendrovės akcijų dalį Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 8107)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2011/5/EB

*

2009 m. spalio 28 d. Komisijos sprendimas dėl Ispanijos įgyvendinto perviršinės vertės mokesčio mažinimo įsigyjant didelę užsienio bendrovės akcijų dalį Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 8107)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 8107)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 11.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 7/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. vasario 24 d.

dėl Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner viešųjų transporto paslaugų sutarčių (Valstybės pagalba C 41/08 (ex NN 35/08))

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 975)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/3/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (2),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija, gavusi du skundus ir daug kartų pasikeitusi informacija su dviem skundo pateikėjomis ir Danijos valdžios institucijomis, 2008 m. rugsėjo 10 d. nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje ir apie tai paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paragindama Daniją ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, gavusi du skundus ir daug kartų pasikeitusi informacija su dviem skundo pateikėjomis ir Danijos valdžios institucijomis, 2008 m. rugsėjo 10 d. nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje ir apie tai paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paragindama Daniją ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

| (2) | Viena iš skundo pateikėjų Europos Sąjungos Bendrajam Teismui pateikė ieškinį dėl, be kita ko, Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą panaikinimo. 2009 m. lapkričio 25 d. Bendrojo Teismo nutartimi (4) šis ieškinys atmestas kaip nepriimtinas. |
| --- | --- |

(2)

Viena iš skundo pateikėjų Europos Sąjungos Bendrajam Teismui pateikė ieškinį dėl, be kita ko, Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą panaikinimo. 2009 m. lapkričio 25 d. Bendrojo Teismo nutartimi (4) šis ieškinys atmestas kaip nepriimtinas.

| (3) | 2009 m. gruodžio 17 d. raštu Komisija paragino Daniją ir suinteresuotąsias šalis pateikti jai savo pastabas dėl teisinio pagrindo, tinkamo suderinamumui šioje byloje nagrinėti, atsižvelgdama į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinančio Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5) įsigaliojimą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 17 d. raštu Komisija paragino Daniją ir suinteresuotąsias šalis pateikti jai savo pastabas dėl teisinio pagrindo, tinkamo suderinamumui šioje byloje nagrinėti, atsižvelgdama į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinančio Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5) įsigaliojimą.

2.   PAGALBOS GAVĖJOS IR SKUNDŲ PATEIKĖJŲ PRISTATYMAS

2.1.   PAGALBOS GAVĖJA: ĮMONĖ DANSKE STATSBANER

2.1.1.   ĮMONĖ, KURIAI ISTORIŠKAI PRIKLAUSO DANIJOS GELEŽINKELIO MONOPOLIS

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) – tai istorinė Danijos geležinkelio monopoliją turinti įmonė. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) – tai istorinė Danijos geležinkelio monopoliją turinti įmonė.

| (5) | Visa DSB priklauso Danijos valstybei (6). DSB dabar teikia tik keleivinio geležinkelių transporto ir susijusias paslaugas (7). DSB taip pat veikia per savo patronuojamąsias įmones, visų pirma Švedijoje, Norvegijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

(5)

Visa DSB priklauso Danijos valstybei (6). DSB dabar teikia tik keleivinio geležinkelių transporto ir susijusias paslaugas (7). DSB taip pat veikia per savo patronuojamąsias įmones, visų pirma Švedijoje, Norvegijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

| (6) | 1998 m. Danijos parlamentas Folketingas priėmė įstatymą, kuriuo geležinkelių infrastruktūra atskirta nuo DSB geležinkelių transporto veiklos (8). |
| --- | --- |

(6)

1998 m. Danijos parlamentas Folketingas priėmė įstatymą, kuriuo geležinkelių infrastruktūra atskirta nuo DSB geležinkelių transporto veiklos (8).

| (7) | 2008 m. DSB turėjo apie 9 200 darbuotojų. 2008 m. jos apyvarta sudarė apie 9,85 mlrd. Danijos kronų (DKK) (1,32 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

(7)

2008 m. DSB turėjo apie 9 200 darbuotojų. 2008 m. jos apyvarta sudarė apie 9,85 mlrd. Danijos kronų (DKK) (1,32 mlrd. EUR).

2.1.2.   NEPRIKLAUSOMOS VALSTYBĖS ĮMONĖS DSB ĮSTEIGIMAS

| (8) | 1999 m. DSB reorganizuota į nepriklausomą valstybės įmonę (9). |
| --- | --- |

(8)

1999 m. DSB reorganizuota į nepriklausomą valstybės įmonę (9).

| (9) | Dėl šios priežasties nustatytas naujas įmonės finansų valdymo modelis. Įmonės pradinis balansas parengtas remiantis turto ir įsipareigojimų vertinimu. Danijos valdžios institucijos nurodė, kad visą svarbų turtą DSB prašymu antrą kartą įvertino nepriklausomi ekspertai. |
| --- | --- |

(9)

Dėl šios priežasties nustatytas naujas įmonės finansų valdymo modelis. Įmonės pradinis balansas parengtas remiantis turto ir įsipareigojimų vertinimu. Danijos valdžios institucijos nurodė, kad visą svarbų turtą DSB prašymu antrą kartą įvertino nepriklausomi ekspertai.

| (10) | Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad DSB nuosavas kapitalas nustatytas atliekant palyginimą su panašiomis įmonėmis, turinčiomis daug ilgalaikio turto. Galutinį įmonės pradinį balansą sudarė nuosavas kapitalas, pagrįstas 36 % mokumo koeficientu, ir pradinė dotacija. |
| --- | --- |

(10)

Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad DSB nuosavas kapitalas nustatytas atliekant palyginimą su panašiomis įmonėmis, turinčiomis daug ilgalaikio turto. Galutinį įmonės pradinį balansą sudarė nuosavas kapitalas, pagrįstas 36 % mokumo koeficientu, ir pradinė dotacija.

| (11) | Be to, pažymėtina, kad DSB taikytinas teisinis pagrindas buvo papildytas apskaitos standartais ir nacionalinėmis konkurencijos gairėmis, pagal kurias įmonė privalo tvarkyti atskirą savo svarbiausių veiklos sričių apskaitą ir taip išvengti kryžminio subsidijavimo. Todėl pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB išmokėtų sutartinių mokėjimų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų komercinės veiklos sričių apskaitos. |
| --- | --- |

(11)

Be to, pažymėtina, kad DSB taikytinas teisinis pagrindas buvo papildytas apskaitos standartais ir nacionalinėmis konkurencijos gairėmis, pagal kurias įmonė privalo tvarkyti atskirą savo svarbiausių veiklos sričių apskaitą ir taip išvengti kryžminio subsidijavimo. Todėl pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB išmokėtų sutartinių mokėjimų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų komercinės veiklos sričių apskaitos.

| (12) | DSB kiekvienos veiklos srities apskaitą tvarko remdamasi dokumentais pagrįsta veiklos sąnaudų apskaičiavimo metodika, pagal kurią taikomi sąnaudų ir pajamų skirstymo kriterijai (10). |
| --- | --- |

(12)

DSB kiekvienos veiklos srities apskaitą tvarko remdamasi dokumentais pagrįsta veiklos sąnaudų apskaičiavimo metodika, pagal kurią taikomi sąnaudų ir pajamų skirstymo kriterijai (10).

2.1.3.   DSB GRUPĖ

i.   DSB S-tog A/S

| (13) | DSB grupei taip pat priklauso patronuojamoji įmonė DSB S-tog A/S, kuri visa priklauso įmonei DSB SV ir teikia geležinkelių transporto paslaugas Kopenhagos regione. |
| --- | --- |

(13)

DSB grupei taip pat priklauso patronuojamoji įmonė DSB S-tog A/S, kuri visa priklauso įmonei DSB SV ir teikia geležinkelių transporto paslaugas Kopenhagos regione.

| (14) | DSB S-tog a. s. apskaita tvarkoma atskirai nuo DSB SV apskaitos, nes DSB S-tog a. s. yra nepriklausoma bendrovė. DSB apskaitos tvarkymo taisyklėse taip pat nurodoma, kad DSB ir DSB S-tog a. s. sandoriai turi būti sudaromi rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(14)

DSB S-tog a. s. apskaita tvarkoma atskirai nuo DSB SV apskaitos, nes DSB S-tog a. s. yra nepriklausoma bendrovė. DSB apskaitos tvarkymo taisyklėse taip pat nurodoma, kad DSB ir DSB S-tog a. s. sandoriai turi būti sudaromi rinkos sąlygomis.

| (15) | Patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. perteklius po apmokestinimo įtraukiamas į DSB SV konsoliduotą pelną (nuostolius). Danijos valstybės dividendų politika nustatoma atsižvelgiant į patronuojančiąją įmonę DSB SV – dividendus moka ši įmonė. |
| --- | --- |

(15)

Patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. perteklius po apmokestinimo įtraukiamas į DSB SV konsoliduotą pelną (nuostolius). Danijos valstybės dividendų politika nustatoma atsižvelgiant į patronuojančiąją įmonę DSB SV – dividendus moka ši įmonė.

ii.   Kita nuosavybė

| (16) | DSB priklauso visos įmonės DSB Sverige AB, DSB Norge ir DSB UK Ltd AS, kurios, kaip nurodyta, teikia keleivinio transporto paslaugas ir vykdo kitą susijusią veiklą atitinkamai Švedijoje, Norvegijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

(16)

DSB priklauso visos įmonės DSB Sverige AB, DSB Norge ir DSB UK Ltd AS, kurios, kaip nurodyta, teikia keleivinio transporto paslaugas ir vykdo kitą susijusią veiklą atitinkamai Švedijoje, Norvegijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

| (17) | Be to, DSB priklauso 60 % įmonės Roslagståg AB, Stokholmo regione teikiančios paslaugas Roslag maršrutu, akcijų. DSB valdo privačią įmonę BSD ApS, atsakingą už intelektinės nuosavybės teisių apsaugą. |
| --- | --- |

(17)

Be to, DSB priklauso 60 % įmonės Roslagståg AB, Stokholmo regione teikiančios paslaugas Roslag maršrutu, akcijų. DSB valdo privačią įmonę BSD ApS, atsakingą už intelektinės nuosavybės teisių apsaugą.

| (18) | Be to, DSB ir DSB S-tog a. s. kartu valdo kontroliuojančiąją (holdingo) bendrovę DSB Rejsekort A/S, turinčią 52 % bendrovės Rejsekort a. s.– viešojo transporto elektroninių bilietų sistemos operatoriaus – akcijų. |
| --- | --- |

(18)

Be to, DSB ir DSB S-tog a. s. kartu valdo kontroliuojančiąją (holdingo) bendrovę DSB Rejsekort A/S, turinčią 52 % bendrovės Rejsekort a. s.– viešojo transporto elektroninių bilietų sistemos operatoriaus – akcijų.

| (19) | Galiausiai DSB priklauso visa įmonė Kort & Godt, turinti parduotuvių tinklą geležinkelio stotyse. |
| --- | --- |

(19)

Galiausiai DSB priklauso visa įmonė Kort & Godt, turinti parduotuvių tinklą geležinkelio stotyse.

2.2.   SKUNDŲ PATEIKĖJOS

2.2.1.   PIRMOJI SKUNDO PATEIKĖJA

| (20) | Pirmoji skundo pateikėja – privati keleivinio autobusų transporto paslaugų įmonė Gråhundbus (toliau – Gråhundbus). |
| --- | --- |

(20)

Pirmoji skundo pateikėja – privati keleivinio autobusų transporto paslaugų įmonė Gråhundbus (toliau – Gråhundbus).

2.2.2.   ANTROJI SKUNDO PATEIKĖJA

| (21) | Antroji skundo pateikėja – verslo asociacija Dansk Kollektiv Traffik, atstovaujanti keliems Danijos transporto operatoriams (toliau – DKT). |
| --- | --- |

(21)

Antroji skundo pateikėja – verslo asociacija Dansk Kollektiv Traffik, atstovaujanti keliems Danijos transporto operatoriams (toliau – DKT).

3.   IŠSAMUS DANIJOS TRANSPORTO MINISTERIJOS IR DSB SUDARYTŲ VIEŠŲJŲ TRANSPORTO PASLAUGŲ SUTARČIŲ APIBŪDINIMAS

3.1.   DANIJOJE TAIKOMAS VIEŠŲJŲ TRANSPORT PASLAUGŲ SUTARČIŲ TEISINIS PAGRINDAS

| (22) | Iki 2000 m. sausio 1 d. DSB priklausė keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimo šalies mastu monopolis. Nuo tada Danijos teisės aktų leidėjas panaikino šį monopolį ir nustatė dvi alternatyvias keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimo sistemas (11):






  — | viena vertus, keleivinio geležinkelių transporto paslaugos teikiamos komerciniu pagrindu, valdžios institucijoms neskiriant jokios kompensacijos (nekompensuojamos transporto paslaugos), |
| --- | --- | --- |

(22)

Iki 2000 m. sausio 1 d. DSB priklausė keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimo šalies mastu monopolis. Nuo tada Danijos teisės aktų leidėjas panaikino šį monopolį ir nustatė dvi alternatyvias keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimo sistemas (11):

—

viena vertus, keleivinio geležinkelių transporto paslaugos teikiamos komerciniu pagrindu, valdžios institucijoms neskiriant jokios kompensacijos (nekompensuojamos transporto paslaugos),

| — | kita vertus, transporto paslaugos teikiamos pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis, valdžios institucijoms skiriant kompensaciją (viešosios transporto paslaugos). |
| --- | --- |

—

kita vertus, transporto paslaugos teikiamos pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis, valdžios institucijoms skiriant kompensaciją (viešosios transporto paslaugos).

| (23) | Danijos valdžios institucijų teigimu, šiuo metu pagal nekompensuojamų transporto paslaugų sistemą neteikiama jokia reguliari keleivinio transporto paslauga. |
| --- | --- |

(23)

Danijos valdžios institucijų teigimu, šiuo metu pagal nekompensuojamų transporto paslaugų sistemą neteikiama jokia reguliari keleivinio transporto paslauga.

| (24) | Danijos teisės aktuose išskiriamos dvejopos viešųjų transporto paslaugų sutartys:






  — | tiesioginės viešųjų transporto paslaugų sutartys, atsakingų valdžios institucijų ir operatoriaus sudaromos nerengus išankstinio konkurso. Transporto ministerija yra Danijos valdžios institucija, atsakinga už tiesioginių viešųjų transporto paslaugų sutarčių sudarymą, išskyrus tam tikrų nedidelių regioninių operatorių teikiamas paslaugas, |
| --- | --- | --- |

(24)

Danijos teisės aktuose išskiriamos dvejopos viešųjų transporto paslaugų sutartys:

—

tiesioginės viešųjų transporto paslaugų sutartys, atsakingų valdžios institucijų ir operatoriaus sudaromos nerengus išankstinio konkurso. Transporto ministerija yra Danijos valdžios institucija, atsakinga už tiesioginių viešųjų transporto paslaugų sutarčių sudarymą, išskyrus tam tikrų nedidelių regioninių operatorių teikiamas paslaugas,

| — | viešųjų transporto paslaugų sutartys, sudaromos surengus konkursą. Valdžios institucija, atsakinga už šių sutarčių sudarymą surengus konkursą, yra Trafikstyrelsen – Transporto ministerijos įsteigta reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

—

viešųjų transporto paslaugų sutartys, sudaromos surengus konkursą. Valdžios institucija, atsakinga už šių sutarčių sudarymą surengus konkursą, yra Trafikstyrelsen – Transporto ministerijos įsteigta reguliavimo institucija.

| (25) | Šiomis aplinkybėmis tolimojo susisiekimo, regioniniais ir vietiniais maršrutais teikiamas keleivinio geležinkelių transporto paslaugas DSB teikia pagal tiesiogines viešųjų transporto paslaugų sutartis, sudarytas su Transporto ministerija. |
| --- | --- |

(25)

Šiomis aplinkybėmis tolimojo susisiekimo, regioniniais ir vietiniais maršrutais teikiamas keleivinio geležinkelių transporto paslaugas DSB teikia pagal tiesiogines viešųjų transporto paslaugų sutartis, sudarytas su Transporto ministerija.

| (26) | Be to, bėgant metams laipsniškai rengta daugiau konkursų. Iš tikrųjų 2002 m. dalį regioninio viešojo transporto paslaugų Danijos vakarinėje dalyje patikėta teikti įmonei Arriva. 2007 m. dalį regioninio viešojo transporto paslaugų, įskaitant tarptautinius regioninius viešojo transporto maršrutus, Danijos rytinėje dalyje ir Pietų Švedijoje taip pat patikėta teikti bendrai DSB ir First Group įmonei DSB First. |
| --- | --- |

(26)

Be to, bėgant metams laipsniškai rengta daugiau konkursų. Iš tikrųjų 2002 m. dalį regioninio viešojo transporto paslaugų Danijos vakarinėje dalyje patikėta teikti įmonei Arriva. 2007 m. dalį regioninio viešojo transporto paslaugų, įskaitant tarptautinius regioninius viešojo transporto maršrutus, Danijos rytinėje dalyje ir Pietų Švedijoje taip pat patikėta teikti bendrai DSB ir First Group įmonei DSB First.

| (27) | Danijos valdžios institucijos taip pat nurodė siekiančios, kad daugiau sutarčių būtų sudaroma rengiant konkursus. |
| --- | --- |

(27)

Danijos valdžios institucijos taip pat nurodė siekiančios, kad daugiau sutarčių būtų sudaroma rengiant konkursus.

3.2.   2000–2004 m. VIEŠŲJŲ TRANSPORTO PASLAUGŲ SUTARTIS

| (28) | Ši sutartis – tai 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų pagrindu DSB tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų transporto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(28)

Ši sutartis – tai 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų pagrindu DSB tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų transporto paslaugų sutartis.

| (29) | Jos 1 skirsnyje nurodoma, kad „šios sutarties tikslas – skatinti teigiamą keleivinio geležinkelių transporto plėtrą, remiantis tvirta DSB – Danijos valstybinės geležinkelio įmonės – finansine padėtimi“. |
| --- | --- |

(29)

Jos 1 skirsnyje nurodoma, kad „šios sutarties tikslas – skatinti teigiamą keleivinio geležinkelių transporto plėtrą, remiantis tvirta DSB – Danijos valstybinės geležinkelio įmonės – finansine padėtimi“.

| (30) | Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse apibendrinamos šios viešųjų transporto paslaugų sutarties analizei svarbiausios nuostatos. |
| --- | --- |

(30)

Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse apibendrinamos šios viešųjų transporto paslaugų sutarties analizei svarbiausios nuostatos.

3.2.1.   SUTARTIES TURINYS (12)

| (31) | 3 straipsnyje nustatoma sutarties taikymo sritis. Jame minimas geležinkelių transporto paslaugų ir keleiviams teikiamų paslaugų teikimas. Sutartis netaikoma viešojo transporto paslaugoms, kurias teikti teisė suteikiama surengus konkursą, ir nekompensuojamoms transporto paslaugoms, įskaitant krovinių transportą. |
| --- | --- |

(31)

3 straipsnyje nustatoma sutarties taikymo sritis. Jame minimas geležinkelių transporto paslaugų ir keleiviams teikiamų paslaugų teikimas. Sutartis netaikoma viešojo transporto paslaugoms, kurias teikti teisė suteikiama surengus konkursą, ir nekompensuojamoms transporto paslaugoms, įskaitant krovinių transportą.

| (32) | DSB teikiamos transporto paslaugos išsamiai apibūdinamos sutarties 7 straipsnyje. Sutarties galiojimo laikotarpiu DSB privalo suteikti tam tikrą kiekį paslaugų (vertinama pagal geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičių).

  Sutarties laikotarpiu geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičius











  Metai | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Geležinkeliais nuvažiuotų km skaičius (mln.) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

DSB teikiamos transporto paslaugos išsamiai apibūdinamos sutarties 7 straipsnyje. Sutarties galiojimo laikotarpiu DSB privalo suteikti tam tikrą kiekį paslaugų (vertinama pagal geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičių).

Sutarties laikotarpiu geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičius

Metai

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

Geležinkeliais nuvažiuotų km skaičius (mln.)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | 7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatomas tikslas geležinkeliais per metus nuvažiuoti 51 mln. km, kuris turi būti pasiektas iki 2006 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(33)

7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatomas tikslas geležinkeliais per metus nuvažiuoti 51 mln. km, kuris turi būti pasiektas iki 2006 m. sausio 1 d.

| (34) | Tačiau sutarties 8 straipsniu patikslinama, kad Danijos transporto ministerija gali nuspręsti skelbti konkursą dėl tam tikros geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų dalies, tokiu atveju sutartis nustotų galioti. 8 straipsnio nuostatose išsamiai apibrėžiama konkursams taikytina teisinė tvarka. Jose taip pat nurodomi padariniai, visų pirma kompensacijų mažinimas ir su riedmenimis susiję klausimai. |
| --- | --- |

(34)

Tačiau sutarties 8 straipsniu patikslinama, kad Danijos transporto ministerija gali nuspręsti skelbti konkursą dėl tam tikros geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų dalies, tokiu atveju sutartis nustotų galioti. 8 straipsnio nuostatose išsamiai apibrėžiama konkursams taikytina teisinė tvarka. Jose taip pat nurodomi padariniai, visų pirma kompensacijų mažinimas ir su riedmenimis susiję klausimai.

| (35) | 7 straipsnyje taip pat nustatomos taisyklės, susijusios su transporto paslaugų teikimo tvarkaraščiais ir dažnumu. 9 straipsnyje nurodoma, kad tvarkaraščių tinkleliai derinami. Keliomis nuostatomis siekiama užtikrinti, kad DSB galėtų diegti nuoseklią viešojo transporto sistemą suteikdama galimybes derinti autobusų ir traukinių eismą. |
| --- | --- |

(35)

7 straipsnyje taip pat nustatomos taisyklės, susijusios su transporto paslaugų teikimo tvarkaraščiais ir dažnumu. 9 straipsnyje nurodoma, kad tvarkaraščių tinkleliai derinami. Keliomis nuostatomis siekiama užtikrinti, kad DSB galėtų diegti nuoseklią viešojo transporto sistemą suteikdama galimybes derinti autobusų ir traukinių eismą.

| (36) | 10 straipsnio nuostatomis numatoma, kad iki 2006 m. eksploatuojami ir įsigyjami nauji riedmenys, kurių bendra suma – 5,6 mlrd. DKK. Šie nauji riedmenys – tai naujas dyzelinių traukinių, vadinamų IC4, modelis. 10 straipsnyje apibūdinamos techninės šių naujų traukinių savybės: greitis, vietų skaičius, patogumas, taip pat šių traukinių eksploatacijos tam tikrais maršrutais sąlygos. Šios investicijos kompensuojamos mokant toliau apibūdintus sutartinius mokėjimus. |
| --- | --- |

(36)

10 straipsnio nuostatomis numatoma, kad iki 2006 m. eksploatuojami ir įsigyjami nauji riedmenys, kurių bendra suma – 5,6 mlrd. DKK. Šie nauji riedmenys – tai naujas dyzelinių traukinių, vadinamų IC4, modelis. 10 straipsnyje apibūdinamos techninės šių naujų traukinių savybės: greitis, vietų skaičius, patogumas, taip pat šių traukinių eksploatacijos tam tikrais maršrutais sąlygos. Šios investicijos kompensuojamos mokant toliau apibūdintus sutartinius mokėjimus.

| (37) | Reikėtų paminėti kitas svarbias nuostatas:






  — | 11 straipsnį, kuriuo patikslinamos su infrastruktūra susijusios sąlygos ir apibūdinami santykiai su įmone Banedanmark, |
| --- | --- | --- |

(37)

Reikėtų paminėti kitas svarbias nuostatas:

—

11 straipsnį, kuriuo patikslinamos su infrastruktūra susijusios sąlygos ir apibūdinami santykiai su įmone Banedanmark,

| — | 12 straipsnį, kuriame pateikiamos nuostatos, susijusios su keleiviams teikiamomis paslaugomis, |
| --- | --- |

—

12 straipsnį, kuriame pateikiamos nuostatos, susijusios su keleiviams teikiamomis paslaugomis,

| — | 13 straipsnį, kuriuo nustatomos už nepunktualiai teikiamas paslaugas taikomos sankcijos, |
| --- | --- |

—

13 straipsnį, kuriuo nustatomos už nepunktualiai teikiamas paslaugas taikomos sankcijos,

| — | 14 straipsnį, kuriame nurodomos transporto paslaugų kainų nustatymo sąlygos. |
| --- | --- |

—

14 straipsnį, kuriame nurodomos transporto paslaugų kainų nustatymo sąlygos.

3.2.2.   SUTARTINIAI MOKĖJIMAI

| (38) | DSB finansinė kompensacija nustatoma sutarties 4 straipsniu. |
| --- | --- |

(38)

DSB finansinė kompensacija nustatoma sutarties 4 straipsniu.

| (39) | Už parduotus bilietus gaunamos pajamos tenka DSB. Be to, už sutartimi nustatytas paslaugas DSB gauna Danijos transporto ministerijos sutartinį mokėjimą. |
| --- | --- |

(39)

Už parduotus bilietus gaunamos pajamos tenka DSB. Be to, už sutartimi nustatytas paslaugas DSB gauna Danijos transporto ministerijos sutartinį mokėjimą.

| (40) | Sutartiniai mokėjimai nurodomi toliau pateiktoje lentelėje.

  2000–2004 m. sutartiniai mokėjimai











  Metai | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (mln.) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Sutartiniai mokėjimai nurodomi toliau pateiktoje lentelėje.

2000–2004 m. sutartiniai mokėjimai

Metai

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

DKK (mln.)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Šie mokėjimai kasmet indeksuojami pagal grynąsias kainas. |
| --- | --- |

(41)

Šie mokėjimai kasmet indeksuojami pagal grynąsias kainas.

| (42) | Sutartinių mokėjimų suma grindžiama 1999 m. birželio 11 d. priimtu DSB dešimties metų biudžetu, kuriuo nustatoma ilgalaikė DSB finansų strategija. |
| --- | --- |

(42)

Sutartinių mokėjimų suma grindžiama 1999 m. birželio 11 d. priimtu DSB dešimties metų biudžetu, kuriuo nustatoma ilgalaikė DSB finansų strategija.

| (43) | 4 straipsniu taip pat numatoma atlikti tam tikrus suderinimus, susijusius su 1999 m. lapkričio 26 d. penkerių metų bendrojo susitarimo, taikomo geležinkelių transporto sektoriui, įgyvendinimu. Dėl šio bendrojo susitarimo priimti keli konkretūs sutarties papildymai, susiję su:






  — | naujų riedmenų įsigijimu ir eksploatacija (sutarties 10 straipsnis), |
| --- | --- | --- |

(43)

4 straipsniu taip pat numatoma atlikti tam tikrus suderinimus, susijusius su 1999 m. lapkričio 26 d. penkerių metų bendrojo susitarimo, taikomo geležinkelių transporto sektoriui, įgyvendinimu. Dėl šio bendrojo susitarimo priimti keli konkretūs sutarties papildymai, susiję su:

—

naujų riedmenų įsigijimu ir eksploatacija (sutarties 10 straipsnis),

| — | priemiestinio geležinkelių transporto telkimu (angl. pools) ir geležinkelio stočių modernizavimu, |
| --- | --- |

—

priemiestinio geležinkelių transporto telkimu (angl. pools) ir geležinkelio stočių modernizavimu,

| — | geležinkelio maršruto Odensė–Svendborgas kokybės gerinimu, |
| --- | --- |

—

geležinkelio maršruto Odensė–Svendborgas kokybės gerinimu,

| — | finansinėmis paskatomis, kuriomis siekiama skatinti teikti socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarias transporto paslaugas. |
| --- | --- |

—

finansinėmis paskatomis, kuriomis siekiama skatinti teikti socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarias transporto paslaugas.

| (44) | Sutartiniais mokėjimais finansuojamas pagal sutarties 10 straipsnį įsigytų riedmenų nusidėvėjimas ir su jais susijusios palūkanos. Tačiau pagal kitus papildymus sutartiniai mokėjimai gali būti didinami. |
| --- | --- |

(44)

Sutartiniais mokėjimais finansuojamas pagal sutarties 10 straipsnį įsigytų riedmenų nusidėvėjimas ir su jais susijusios palūkanos. Tačiau pagal kitus papildymus sutartiniai mokėjimai gali būti didinami.

| (45) | 5 straipsnyje aptariami mokesčiai už naudojimąsi bėgiais. Sutartiniai mokėjimai apima DSB išlaidas, patiriamas mokant privalomus traukinių, kuriems taikoma sutartis, mokesčius už naudojimąsi bėgiais. 5 straipsniu taip pat nustatomas metinis mokesčių už naudojimąsi bėgiais tikslinimo mechanizmas. |
| --- | --- |

(45)

5 straipsnyje aptariami mokesčiai už naudojimąsi bėgiais. Sutartiniai mokėjimai apima DSB išlaidas, patiriamas mokant privalomus traukinių, kuriems taikoma sutartis, mokesčius už naudojimąsi bėgiais. 5 straipsniu taip pat nustatomas metinis mokesčių už naudojimąsi bėgiais tikslinimo mechanizmas.

3.2.3.   MIESTO TRANSPORTAS

| (46) | Danijos transporto ministerija ir DSB S-tog a. s. taip pat sudarė 2000–2004 m. viešojo transporto paslaugų teikimo elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu sutartį. |
| --- | --- |

(46)

Danijos transporto ministerija ir DSB S-tog a. s. taip pat sudarė 2000–2004 m. viešojo transporto paslaugų teikimo elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu sutartį.

| (47) | Ši sutartis sudaryta pagal tą patį modelį kaip tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešojo transporto paslaugų sutartis ir į ją įtrauktos nuostatos, panašios į pastarosios sutarties nuostatas. Joje išsamiai apibūdinamos viešojo transporto paslaugos elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu, kurias turi teikti DSB S-tog A/S, nustatant pareigą sutarties laikotarpiu suteikti tam tikrą kiekį paslaugų (vertinama pagal geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičių). Sutartyje nustatomi įsipareigojimai, susiję su transporto paslaugų teikimo tvarkaraščiais ir dažnumu, taip pat pateikiamos naujų riedmenų eksploatacijos ir įsigijimo nuostatos. |
| --- | --- |

(47)

Ši sutartis sudaryta pagal tą patį modelį kaip tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešojo transporto paslaugų sutartis ir į ją įtrauktos nuostatos, panašios į pastarosios sutarties nuostatas. Joje išsamiai apibūdinamos viešojo transporto paslaugos elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu, kurias turi teikti DSB S-tog A/S, nustatant pareigą sutarties laikotarpiu suteikti tam tikrą kiekį paslaugų (vertinama pagal geležinkeliais nuvažiuotų kilometrų skaičių). Sutartyje nustatomi įsipareigojimai, susiję su transporto paslaugų teikimo tvarkaraščiais ir dažnumu, taip pat pateikiamos naujų riedmenų eksploatacijos ir įsigijimo nuostatos.

| (48) | Šia sutartimi nustatyta kompensavimo sistema taip pat atitinka sistemą, nustatytą tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi. Sutartiniai mokėjimai nustatomi pagal tą patį skaičiavimo pagrindą (6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo). |
| --- | --- |

(48)

Šia sutartimi nustatyta kompensavimo sistema taip pat atitinka sistemą, nustatytą tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi. Sutartiniai mokėjimai nustatomi pagal tą patį skaičiavimo pagrindą (6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo).

| (49) | Sutartiniai mokėjimai apibūdinami toliau pateiktoje lentelėje, jiems taikomos tos pačios taisyklės kaip ir nurodytosios tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi.

  2000–2004 m. sutartiniai mokėjimai











  Metai | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (mln.) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Sutartiniai mokėjimai apibūdinami toliau pateiktoje lentelėje, jiems taikomos tos pačios taisyklės kaip ir nurodytosios tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi.

2000–2004 m. sutartiniai mokėjimai

Metai

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

DKK (mln.)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3.   2005–2014 m. VIEŠŲJŲ TRANSPORTO PASLAUGŲ SUTARTIS

| (50) | Antroji Danijos transporto ministerijos ir DSB sutartis yra 2005–2014 m. tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(50)

Antroji Danijos transporto ministerijos ir DSB sutartis yra 2005–2014 m. tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartis.

| (51) | Sutarties tikslas įžangoje apibūdinamas taip: „Nustatyti aiškų veiklos pagrindą, kad viešosios paslaugos būtų teikiamos taip, kad valstybei būtų užtikrinta kiek įmanoma geriausia keleivinio geležinkelių transporto plėtra, atsižvelgiant į šiam transportui skiriamus finansinius išteklius, ir kad būtų užtikrinta gera DSB finansinė padėtis“. |
| --- | --- |

(51)

Sutarties tikslas įžangoje apibūdinamas taip: „Nustatyti aiškų veiklos pagrindą, kad viešosios paslaugos būtų teikiamos taip, kad valstybei būtų užtikrinta kiek įmanoma geriausia keleivinio geležinkelių transporto plėtra, atsižvelgiant į šiam transportui skiriamus finansinius išteklius, ir kad būtų užtikrinta gera DSB finansinė padėtis“.

3.3.1.   SUTARTIES TURINYS (13)

| (52) | 1 straipsnio 1 dalyje nustatoma sutarties taikymo sritis. Joje minimos konkrečios tinklo dalys, kuriose remiantis šia sutartimi teikiamos viešosios geležinkelių transporto paslaugos. |
| --- | --- |

(52)

1 straipsnio 1 dalyje nustatoma sutarties taikymo sritis. Joje minimos konkrečios tinklo dalys, kuriose remiantis šia sutartimi teikiamos viešosios geležinkelių transporto paslaugos.

| (53) | Pažymėtina, kad DSB negauna pajamų už dviejų konkrečių maršrutų bilietus. Sutartis taip pat taikoma tarptautiniams maršrutams su Vokietija ir maršrutui Kopenhaga–Istadas, kuriuo anksčiau teiktos nekompensuojamos transporto paslaugos. |
| --- | --- |

(53)

Pažymėtina, kad DSB negauna pajamų už dviejų konkrečių maršrutų bilietus. Sutartis taip pat taikoma tarptautiniams maršrutams su Vokietija ir maršrutui Kopenhaga–Istadas, kuriuo anksčiau teiktos nekompensuojamos transporto paslaugos.

| (54) | DSB teiktinos transporto paslaugos apibūdinamos eismo plane (traukinių skaičius ir traukinių eismo intervalas), stotelių plane (atvykimas į stoteles) ir maršrutų plane (jungčių reikalavimai). Šie trys planai, taip pat taisyklės, susijusios su keleivių vietų skaičiumi, paslaugų teikimo dažnumu, patikimumu, keleivių poreikių patenkinimu, paslaugų teikimo nutraukimu ir kitomis specialiomis sąlygomis, apibūdinami 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(54)

DSB teiktinos transporto paslaugos apibūdinamos eismo plane (traukinių skaičius ir traukinių eismo intervalas), stotelių plane (atvykimas į stoteles) ir maršrutų plane (jungčių reikalavimai). Šie trys planai, taip pat taisyklės, susijusios su keleivių vietų skaičiumi, paslaugų teikimo dažnumu, patikimumu, keleivių poreikių patenkinimu, paslaugų teikimo nutraukimu ir kitomis specialiomis sąlygomis, apibūdinami 1 straipsnyje.

| (55) | 2 straipsnyje pateikiami visi kainų nustatymo būdai, įskaitant konkrečias per Zundą einančių maršrutų nuostatas. |
| --- | --- |

(55)

2 straipsnyje pateikiami visi kainų nustatymo būdai, įskaitant konkrečias per Zundą einančių maršrutų nuostatas.

| (56) | 3 straipsniu nustatoma atitinkamų transporto paslaugų taikymo sritis, palyginti su nekompensuojamomis transporto paslaugomis. Visų pirma 3 straipsnio 3 dalyje nurodoma, kad galima teikti daugiau viešųjų transporto paslaugų, negu nustatyta pagal dabartinę sistemą, nedidinant sutartinių mokėjimų. |
| --- | --- |

(56)

3 straipsniu nustatoma atitinkamų transporto paslaugų taikymo sritis, palyginti su nekompensuojamomis transporto paslaugomis. Visų pirma 3 straipsnio 3 dalyje nurodoma, kad galima teikti daugiau viešųjų transporto paslaugų, negu nustatyta pagal dabartinę sistemą, nedidinant sutartinių mokėjimų.

| (57) | 4 straipsniu nustatomos geležinkelio stočių modernizavimo taisyklės, su tuo susijusi atsakomybė ir pareigos. DSB turi parengti geležinkelio stočių modernizavimo planus, kurie informaciniais tikslais turi būti pateikiami Danijos transporto ministerijai. |
| --- | --- |

(57)

4 straipsniu nustatomos geležinkelio stočių modernizavimo taisyklės, su tuo susijusi atsakomybė ir pareigos. DSB turi parengti geležinkelio stočių modernizavimo planus, kurie informaciniais tikslais turi būti pateikiami Danijos transporto ministerijai.

| (58) | Sutarties 5 straipsnyje išvardijamos konkretūs DSB transporto veiklos vykdymo įsipareigojimai. Be kita ko, šie įsipareigojimai susiję su informacijos teikimu, įrangos patikrinimais, prievole leisti eksploatuoti riedmenis operatoriams, surengus paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursą, arba su tam tikromis bilietų ar nemokamų bilietų, skirtų tam tikrų kategorijų keleiviams, išdavimo sąlygomis. |
| --- | --- |

(58)

Sutarties 5 straipsnyje išvardijamos konkretūs DSB transporto veiklos vykdymo įsipareigojimai. Be kita ko, šie įsipareigojimai susiję su informacijos teikimu, įrangos patikrinimais, prievole leisti eksploatuoti riedmenis operatoriams, surengus paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursą, arba su tam tikromis bilietų ar nemokamų bilietų, skirtų tam tikrų kategorijų keleiviams, išdavimo sąlygomis.

| (59) | Galiausiai 6 straipsniu nustatoma galimybė rengti paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursą, pateikiamos tokio konkurso rengimo sąlygos ir numatoma atitinkamai mažinti sutartinius mokėjimus už susijusias paslaugas. |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai 6 straipsniu nustatoma galimybė rengti paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursą, pateikiamos tokio konkurso rengimo sąlygos ir numatoma atitinkamai mažinti sutartinius mokėjimus už susijusias paslaugas.

3.3.2.   SUTARTINIAI MOKĖJIMAI

| (60) | Finansinės kompensacijos įmonei DSB nustatomos sutarties 7 straipsniu. |
| --- | --- |

(60)

Finansinės kompensacijos įmonei DSB nustatomos sutarties 7 straipsniu.

| (61) | Pajamos už parduotus bilietus iš esmės tenka įmonei DSB (14). Be to, už pagal sutartį suteiktas paslaugas DSB gauna Danijos transporto ministerijos sutartinį mokėjimą. |
| --- | --- |

(61)

Pajamos už parduotus bilietus iš esmės tenka įmonei DSB (14). Be to, už pagal sutartį suteiktas paslaugas DSB gauna Danijos transporto ministerijos sutartinį mokėjimą.

| (62) | Sutartiniai mokėjimai nurodomi toliau pateiktoje lentelėje.

  2005–2014 m. sutartiniai mokėjimai
















  Metai | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (mln.) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Sutartiniai mokėjimai nurodomi toliau pateiktoje lentelėje.

2005–2014 m. sutartiniai mokėjimai

Metai

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

DKK (mln.)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Šie mokėjimai yra fiksuoti ir automatiškai netikslinami, nebent sutartyje nurodoma kitaip. Tačiau kasmet jie peržiūrimi atsižvelgiant į grynųjų kainų indekso, nurodyto Finansų įstatyme, didėjimą. |
| --- | --- |

(63)

Šie mokėjimai yra fiksuoti ir automatiškai netikslinami, nebent sutartyje nurodoma kitaip. Tačiau kasmet jie peržiūrimi atsižvelgiant į grynųjų kainų indekso, nurodyto Finansų įstatyme, didėjimą.

| (64) | Sutartyje nenurodoma, kaip apskaičiuojama sutartinių mokėjimų suma. Danijos transporto ministerija nurodė, kad mokėjimai grindžiami dešimties metų biudžetu, sudaromu remiantis sąnaudų ir pajamų sąmatomis. |
| --- | --- |

(64)

Sutartyje nenurodoma, kaip apskaičiuojama sutartinių mokėjimų suma. Danijos transporto ministerija nurodė, kad mokėjimai grindžiami dešimties metų biudžetu, sudaromu remiantis sąnaudų ir pajamų sąmatomis.

| (65) | Sutartiniais mokėjimais, be kita ko, finansuojamas naujų riedmenų nusidėvėjimas ir su jais susijusios palūkanos, kaip apibūdinama toliau pateiktoje lentelėje.

  Naujų riedmenų nusidėvėjimas 2005–2014 m.
















  (mln. DKK) |
| --- | --- |
| Metai | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Vietos traukiniai | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Sutartiniais mokėjimais, be kita ko, finansuojamas naujų riedmenų nusidėvėjimas ir su jais susijusios palūkanos, kaip apibūdinama toliau pateiktoje lentelėje.

Naujų riedmenų nusidėvėjimas 2005–2014 m.

(mln. DKK)

Metai

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Vietos traukiniai

15

44

74

89

89

| (66) | Naujų riedmenų, kuriems skiriamos metinės investicijos, tiekimo planas pateikiamas tolesnėje lentelėje.

  Naujų riedmenų tiekimas















  Metai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Vietos traukiniai | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Naujų riedmenų, kuriems skiriamos metinės investicijos, tiekimo planas pateikiamas tolesnėje lentelėje.

Naujų riedmenų tiekimas

Metai

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Vietos traukiniai

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Kelios nuostatos į sutartį įtrauktos siekiant atsižvelgti į pavėluotą riedmenų tiekimą pagal 2000–2004 m. sutartį. |
| --- | --- |

(67)

Kelios nuostatos į sutartį įtrauktos siekiant atsižvelgti į pavėluotą riedmenų tiekimą pagal 2000–2004 m. sutartį.

| (68) | 7 straipsnio 1 dalies 2 punkte numatoma galimybė sutartinius mokėjimus tikslinti kasmet pagal naujų riedmenų tiekimą. Dėl šio tikslinimo DSB neturi gauti didesnės kompensacijos. Toks tikslinimas neatliekamas, jeigu jis mažesnis nei 8 mln. DKK. |
| --- | --- |

(68)

7 straipsnio 1 dalies 2 punkte numatoma galimybė sutartinius mokėjimus tikslinti kasmet pagal naujų riedmenų tiekimą. Dėl šio tikslinimo DSB neturi gauti didesnės kompensacijos. Toks tikslinimas neatliekamas, jeigu jis mažesnis nei 8 mln. DKK.

3.3.3.   MIESTO TRANSPORTAS

| (69) | Antroji Danijos transporto ministerijos ir DSB S-tog a. s. sutartis yra viešųjų transporto paslaugų teikimo elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu 2005 m. sausio 1 d. – 2014 m. gruodžio 31 d. sutartis. |
| --- | --- |

(69)

Antroji Danijos transporto ministerijos ir DSB S-tog a. s. sutartis yra viešųjų transporto paslaugų teikimo elektrifikuotų sostinės regiono geležinkelių tinklu 2005 m. sausio 1 d. – 2014 m. gruodžio 31 d. sutartis.

| (70) | Šios sutarties pagrindą sudaro nuostatos, panašios į tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutarties nuostatas. Joje nustatomi DSB S-tog a. s. veiklos įsipareigojimai, susiję su atitinkamais maršrutais, transporto paslaugomis, keleivių vietų skaičiaus, paslaugų reguliarumo, jų patikimumo ir keleivių poreikių tenkinimo reikalavimais, taip pat paslaugų teikimo trukdžiais. Sutartyje taip pat nurodomos kainų nustatymo, geležinkelio stočių modernizavimo ir ataskaitų teikimo sąlygos. Joje nustatomos sankcijos už sutarties nesilaikymą. |
| --- | --- |

(70)

Šios sutarties pagrindą sudaro nuostatos, panašios į tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutarties nuostatas. Joje nustatomi DSB S-tog a. s. veiklos įsipareigojimai, susiję su atitinkamais maršrutais, transporto paslaugomis, keleivių vietų skaičiaus, paslaugų reguliarumo, jų patikimumo ir keleivių poreikių tenkinimo reikalavimais, taip pat paslaugų teikimo trukdžiais. Sutartyje taip pat nurodomos kainų nustatymo, geležinkelio stočių modernizavimo ir ataskaitų teikimo sąlygos. Joje nustatomos sankcijos už sutarties nesilaikymą.

| (71) | Šia sutartimi nustatyta kompensavimo sistema taip pat visiškai atitinka sistemą, nustatytą tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi. Sutartiniai mokėjimai nustatomi pagal tą pačią skaičiavimo sistemą (6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo). |
| --- | --- |

(71)

Šia sutartimi nustatyta kompensavimo sistema taip pat visiškai atitinka sistemą, nustatytą tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartimi. Sutartiniai mokėjimai nustatomi pagal tą pačią skaičiavimo sistemą (6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo).

| (72) | Sutartiniai mokėjimai nurodyti tolesnėje lentelėje.

  2005–2014 m. sutartiniai mokėjimai
















  Metai | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (mln.) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Sutartiniai mokėjimai nurodyti tolesnėje lentelėje.

2005–2014 m. sutartiniai mokėjimai

Metai

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

DKK (mln.)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | Šioje sutartyje, taip pat kaip tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartyje, nustatomos šių mokėjimų peržiūros sąlygos ir nurodomi sutartiniai mokėjimai už riedmenų nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

(73)

Šioje sutartyje, taip pat kaip tolimojo susisiekimo ir regioniniais maršrutais teikiamų viešųjų transporto paslaugų sutartyje, nustatomos šių mokėjimų peržiūros sąlygos ir nurodomi sutartiniai mokėjimai už riedmenų nusidėvėjimą.

4.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRIIMTAS SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (74) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonę dėl DSB mokamų kompensacijų už viešųjų paslaugų teikimą suderinamumo su vidaus rinka. Komisija nurodė, kad procedūros tikslas – nustatyti, ar pagal aptariamas viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB teikta valstybės pagalba ir ar išmokant sutartinius mokėjimus skiriama per didelė DSB sąnaudų, patiriamų siekiant įvykdyti sutartyse nustatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kompensacija. |
| --- | --- |

(74)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonę dėl DSB mokamų kompensacijų už viešųjų paslaugų teikimą suderinamumo su vidaus rinka. Komisija nurodė, kad procedūros tikslas – nustatyti, ar pagal aptariamas viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB teikta valstybės pagalba ir ar išmokant sutartinius mokėjimus skiriama per didelė DSB sąnaudų, patiriamų siekiant įvykdyti sutartyse nustatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kompensacija.

| (75) | Visų pirma Komisija iškėlė klausimą dėl įmonei DSB suteikto ekonominio pranašumo. Tam ji taikė Teisingumo Teismo sprendime Altmark
   (16) išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(75)

Visų pirma Komisija iškėlė klausimą dėl įmonei DSB suteikto ekonominio pranašumo. Tam ji taikė Teisingumo Teismo sprendime Altmark
   (16) išdėstytus kriterijus.

| (76) | Nors Komisija pažymėjo, kad pagalbą gaunanti įmonė iš tikrųjų yra įpareigota vykdyti aiškiai nustatytus viešųjų transporto paslaugų įsipareigojimus (sprendimo pradėti procedūrą 69–76 konstatuojamosios dalys), ji suabejojo, ar iš anksto objektyviai ir skaidriai buvo nustatyti kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuota 2009–2014 m. kompensacija (minėto sprendimo 77–80 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(76)

Nors Komisija pažymėjo, kad pagalbą gaunanti įmonė iš tikrųjų yra įpareigota vykdyti aiškiai nustatytus viešųjų transporto paslaugų įsipareigojimus (sprendimo pradėti procedūrą 69–76 konstatuojamosios dalys), ji suabejojo, ar iš anksto objektyviai ir skaidriai buvo nustatyti kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuota 2009–2014 m. kompensacija (minėto sprendimo 77–80 konstatuojamosios dalys).

| (77) | Komisija taip pat suabejojo, ar kompensacijos neviršija to, kas būtina, siekiant padengti visas sąnaudas ar dalį sąnaudų, patiriamų vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus. Šiuo požiūriu Komisija visų pirma norėjo išnagrinėti padidėjusį DSB pelną (sprendimo pradėti procedūrą 83–90 konstatuojamosios dalys), pavėluotą riedmenų tiekimą (minėto sprendimo 91–100 konstatuojamosios dalys) ir konkretų maršruto Kopenhaga–Istadas atvejį (minėto sprendimo 101–103 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(77)

Komisija taip pat suabejojo, ar kompensacijos neviršija to, kas būtina, siekiant padengti visas sąnaudas ar dalį sąnaudų, patiriamų vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus. Šiuo požiūriu Komisija visų pirma norėjo išnagrinėti padidėjusį DSB pelną (sprendimo pradėti procedūrą 83–90 konstatuojamosios dalys), pavėluotą riedmenų tiekimą (minėto sprendimo 91–100 konstatuojamosios dalys) ir konkretų maršruto Kopenhaga–Istadas atvejį (minėto sprendimo 101–103 konstatuojamosios dalys).

| (78) | Be to, Komisija pažymėjo, kad viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos nerengus konkurso. Todėl ji suabejojo, ar reikiamos kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kuris tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų vykdyti būtinus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, įmonė būtų patyrusi šiems įsipareigojimams vykdyti, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus (minėto sprendimo 104–107 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(78)

Be to, Komisija pažymėjo, kad viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos nerengus konkurso. Todėl ji suabejojo, ar reikiamos kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kuris tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų vykdyti būtinus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, įmonė būtų patyrusi šiems įsipareigojimams vykdyti, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus (minėto sprendimo 104–107 konstatuojamosios dalys).

| (79) | Kadangi kompensacijos už viešąsias paslaugas yra valstybės ištekliai ir mokant jas gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai, Komisija suabejojo, ar pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB nėra skiriama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(79)

Kadangi kompensacijos už viešąsias paslaugas yra valstybės ištekliai ir mokant jas gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai, Komisija suabejojo, ar pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis įmonei DSB nėra skiriama valstybės pagalba.

| (80) | Tuomet Komisija iškėlė klausimą dėl viešųjų paslaugų sutarčių suderinamumo su vidaus rinka pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 (17) 14 straipsnį. |
| --- | --- |

(80)

Tuomet Komisija iškėlė klausimą dėl viešųjų paslaugų sutarčių suderinamumo su vidaus rinka pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 (17) 14 straipsnį.

| (81) | Komisija taip pat suabejojo, ar kompensacijos dydis, t. y. Danijos valstybės mokama suma, dėl aplinkybių, paaiškintų vertinant Teisingumo Teismo sprendime Altmark nustatyto trečiojo kriterijaus laikymąsi, neviršija sumos, būtinos sąnaudoms, patiriamoms vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Visų pirma Komisija suabejojo, ar Danijos valstybei nuo DSB pelno atskaitant dividendus ir mažinant metinius sutartinius mokėjimus buvo galima išvengti bet kokios kompensacijos permokos rizikos (minėto sprendimo 129–131 punktai). |
| --- | --- |

(81)

Komisija taip pat suabejojo, ar kompensacijos dydis, t. y. Danijos valstybės mokama suma, dėl aplinkybių, paaiškintų vertinant Teisingumo Teismo sprendime Altmark nustatyto trečiojo kriterijaus laikymąsi, neviršija sumos, būtinos sąnaudoms, patiriamoms vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Visų pirma Komisija suabejojo, ar Danijos valstybei nuo DSB pelno atskaitant dividendus ir mažinant metinius sutartinius mokėjimus buvo galima išvengti bet kokios kompensacijos permokos rizikos (minėto sprendimo 129–131 punktai).

5.   DANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ARGUMENTAI, PATEIKTI PRADĖJUS PROCEDŪRĄ

| (82) | 2008 m. gruodžio 12 d. raštu Danijos Vyriausybė pažymi, kad atsakydama į ankstesnius Komisijos prašymus pateikti informaciją ji jau perdavė visą faktinę ir teisinę informaciją, kurios reikia, kad Komisija galėtų nustatyti, kad sutartiniai mokėjimai nėra valstybės pagalba, arba bent tai, kad galima valstybės pagalba yra suderinama su Sutartimi. Taigi Danijos valdžios institucijos priminė apie faktinę ir teisinę Komisijai pateiktą informaciją. Be to, jos išsamiau paaiškino faktinę ir teisinę informaciją, kurią reikėjo patikslinti dėl nuo jos pateikimo įvykusių įvykių arba atsižvelgiant į sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisijos pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(82)

2008 m. gruodžio 12 d. raštu Danijos Vyriausybė pažymi, kad atsakydama į ankstesnius Komisijos prašymus pateikti informaciją ji jau perdavė visą faktinę ir teisinę informaciją, kurios reikia, kad Komisija galėtų nustatyti, kad sutartiniai mokėjimai nėra valstybės pagalba, arba bent tai, kad galima valstybės pagalba yra suderinama su Sutartimi. Taigi Danijos valdžios institucijos priminė apie faktinę ir teisinę Komisijai pateiktą informaciją. Be to, jos išsamiau paaiškino faktinę ir teisinę informaciją, kurią reikėjo patikslinti dėl nuo jos pateikimo įvykusių įvykių arba atsižvelgiant į sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisijos pateiktas pastabas.

| (83) | Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad iš esmės pritaria Komisijos argumentams dėl, viena vertus, tikrinimo, ar suteikiama valstybės pagalba, atliekamo taikant sprendimo Altmark kriterijus, ir, kita vertus, teisinio pagrindo, kuriuo remiantis vertinamas suderinamumas su Sutartimi. |
| --- | --- |

(83)

Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad iš esmės pritaria Komisijos argumentams dėl, viena vertus, tikrinimo, ar suteikiama valstybės pagalba, atliekamo taikant sprendimo Altmark kriterijus, ir, kita vertus, teisinio pagrindo, kuriuo remiantis vertinamas suderinamumas su Sutartimi.

| (84) | Tačiau Danijos Vyriausybė nepritaria Komisijos pateikiamam sprendimo Danske Busvognmænd (taip pat žinomas kaip sprendimas Combus) (18) aiškinimui. Komisija tvirtino, kad, jeigu pagal viešųjų transporto paslaugų sutartį teikiama valstybės pagalba, apie šią pagalbą turėjo būti pranešta. Tačiau, Danijos valdžios institucijų nuomone, jeigu taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 ir viešųjų transporto paslaugų sutartyje nustatyta kompensacija atitinka šį reglamentą, tuomet apie tą kompensaciją pranešti nereikia pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 17 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau Danijos Vyriausybė nepritaria Komisijos pateikiamam sprendimo Danske Busvognmænd (taip pat žinomas kaip sprendimas Combus) (18) aiškinimui. Komisija tvirtino, kad, jeigu pagal viešųjų transporto paslaugų sutartį teikiama valstybės pagalba, apie šią pagalbą turėjo būti pranešta. Tačiau, Danijos valdžios institucijų nuomone, jeigu taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 ir viešųjų transporto paslaugų sutartyje nustatyta kompensacija atitinka šį reglamentą, tuomet apie tą kompensaciją pranešti nereikia pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 17 straipsnio 2 dalį.

| (85) | Galiausiai Danija nori pabrėžti, kad naujausioje teismų praktikoje, visų pirma Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendime BUPA, T-289/03, patikslinta, kad sprendime Altmark išdėstyti kriterijai turi būti taikomi atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus padėtį ir į tai, kad valstybės narės, įgyvendindamos šią kompetenciją, turi didelę veiksmų laisvę. |
| --- | --- |

(85)

Galiausiai Danija nori pabrėžti, kad naujausioje teismų praktikoje, visų pirma Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendime BUPA, T-289/03, patikslinta, kad sprendime Altmark išdėstyti kriterijai turi būti taikomi atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus padėtį ir į tai, kad valstybės narės, įgyvendindamos šią kompetenciją, turi didelę veiksmų laisvę.

| (86) | Kaip pažymi Danijos valdžios institucijos, Komisija pripažino, kad sprendimo Altmark antrojo kriterijaus laikytasi mokant kompensaciją 1998–2008 m., tačiau Komisija abejoja dėl 2009–2014 m. |
| --- | --- |

(86)

Kaip pažymi Danijos valdžios institucijos, Komisija pripažino, kad sprendimo Altmark antrojo kriterijaus laikytasi mokant kompensaciją 1998–2008 m., tačiau Komisija abejoja dėl 2009–2014 m.

| (87) | Danijos valdžios institucijų nuomone, ši abejonė atsirado dėl nesusipratimo, nes kompensacija, kaip ir praėjusiu laikotarpiu, apskaičiuota pagal dešimties metų (2005–2014 m.) biudžetą. |
| --- | --- |

(87)

Danijos valdžios institucijų nuomone, ši abejonė atsirado dėl nesusipratimo, nes kompensacija, kaip ir praėjusiu laikotarpiu, apskaičiuota pagal dešimties metų (2005–2014 m.) biudžetą.

| (88) | Jos pateikė Komisijai šį biudžetą ir jam pagrįsti nustatytas tokias prognozes ir prielaidas:






  — | 2,5 % bendra metinė infliacija, |
| --- | --- | --- |

(88)

Jos pateikė Komisijai šį biudžetą ir jam pagrįsti nustatytas tokias prognozes ir prielaidas:

—

2,5 % bendra metinė infliacija,

| — | dėl infliacijos 2,5 % padidėjusi bilietų kaina, |
| --- | --- |

—

dėl infliacijos 2,5 % padidėjusi bilietų kaina,

| — | vidutiniškai 2,5 % per metus padidėjęs našumas, |
| --- | --- |

—

vidutiniškai 2,5 % per metus padidėjęs našumas,

| — | 5,15 % metinės palūkanos, |
| --- | --- |

—

5,15 % metinės palūkanos,

| — | 6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo, |
| --- | --- |

—

6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo,

| — | apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis, |
| --- | --- |

—

apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis,

| — | apie 20 % didesnis nuvažiuotų kilometrų skaičius, |
| --- | --- |

—

apie 20 % didesnis nuvažiuotų kilometrų skaičius,

| — | apie 20 % didesnis keleivių skaičius, |
| --- | --- |

—

apie 20 % didesnis keleivių skaičius,

| — | DSB darbuotojams netaikomas su darbo užmokesčiu susijęs mokestis. |
| --- | --- |

—

DSB darbuotojams netaikomas su darbo užmokesčiu susijęs mokestis.

| (89) | Be to, Danija patikslino, kad šis biudžetas sudarytas pagal 2003 m. įsipareigojimus, susijusius su infrastruktūros mokesčiais. Per tą laiką į sutartį, prieš ją pasirašant, įtraukti šių įsipareigojimų pakeitimai ir paskesnis įmonei DSB mokamų kompensacijų mažinimas. Transporto ministerija sutarties nuostatas ir biudžetą išdėstė 2004 m. Akte Nr. 112, o šie duomenys buvo įtraukti į finansų įstatymą. |
| --- | --- |

(89)

Be to, Danija patikslino, kad šis biudžetas sudarytas pagal 2003 m. įsipareigojimus, susijusius su infrastruktūros mokesčiais. Per tą laiką į sutartį, prieš ją pasirašant, įtraukti šių įsipareigojimų pakeitimai ir paskesnis įmonei DSB mokamų kompensacijų mažinimas. Transporto ministerija sutarties nuostatas ir biudžetą išdėstė 2004 m. Akte Nr. 112, o šie duomenys buvo įtraukti į finansų įstatymą.

| (90) | Danijos valdžios institucijos pateikė paaiškinimus ir informaciją trimis klausimais, dėl kurių Komisija pareiškė abejonių, susijusiais su kompensacijos permokos rizika. |
| --- | --- |

(90)

Danijos valdžios institucijos pateikė paaiškinimus ir informaciją trimis klausimais, dėl kurių Komisija pareiškė abejonių, susijusiais su kompensacijos permokos rizika.

i.   Padidėjęs DSB pelnas

| (91) | Visų pirma Danijos valdžios institucijos mano, kad DSB pelnas padidėjo ne dėl kompensacijos permokos. Danijos teigimu, kompensacijos apskaičiavimo pagrindas teisingas, todėl didesnis pelnas gautas ne dėl galimos kompensacijos permokos, o dėl kitų aplinkybių. |
| --- | --- |

(91)

Visų pirma Danijos valdžios institucijos mano, kad DSB pelnas padidėjo ne dėl kompensacijos permokos. Danijos teigimu, kompensacijos apskaičiavimo pagrindas teisingas, todėl didesnis pelnas gautas ne dėl galimos kompensacijos permokos, o dėl kitų aplinkybių.

| (92) | Danija pateikia išsamią DSB nuosavo kapitalo, kuris 1999–2004 m. padidėjo nuo 4,797 mlrd. DKK iki 7,701 mlrd. DKK (taigi padidėjo 2,852 mlrd. DKK), pokyčio analizę. Nuosavas kapitalas padidėjo dėl tam tikrų aplinkybių, į kurias neatsižvelgta rengiant biudžetą; šios aplinkybės, be kita ko, yra labai padidėjęs DSB veiklos efektyvumas, kurio nesitikėta, ir didesnės vienkartinės pajamos, pavyzdžiui, gautos pardavus nekilnojamąjį turtą. Tai aplinkybės, į kurias Danijos Vyriausybė negalėjo pagrįstai atsižvelgti sudarydama biudžetą ir atitinkamai nustatyti kompensacijos dydį. |
| --- | --- |

(92)

Danija pateikia išsamią DSB nuosavo kapitalo, kuris 1999–2004 m. padidėjo nuo 4,797 mlrd. DKK iki 7,701 mlrd. DKK (taigi padidėjo 2,852 mlrd. DKK), pokyčio analizę. Nuosavas kapitalas padidėjo dėl tam tikrų aplinkybių, į kurias neatsižvelgta rengiant biudžetą; šios aplinkybės, be kita ko, yra labai padidėjęs DSB veiklos efektyvumas, kurio nesitikėta, ir didesnės vienkartinės pajamos, pavyzdžiui, gautos pardavus nekilnojamąjį turtą. Tai aplinkybės, į kurias Danijos Vyriausybė negalėjo pagrįstai atsižvelgti sudarydama biudžetą ir atitinkamai nustatyti kompensacijos dydį.

| (93) | Danijos Vyriausybė aiškina, kad nuosavas kapitalas padidėjo ne dėl valstybės išmokėtų per didelių veiklos dotacijų, bet dėl kitų penkių – iš esmės nenumatytų – veiksnių:






  — | pirmiausia DSB nuosavo kapitalo didėjimas didele dalimi numatytas biudžete, sudarytame steigiant įmonę (1,709 mlrd. DKK). Iš Akto Nr. 249/1999 matyti, kad iš pradžių buvo daroma su DSB reorganizavimu į tvarią savarankišką valstybės įmonę susijusi politinė ir ekonominė prielaida, kad DSB mokumo koeficientas per keletą metų turi pasiekti ne mažiau kaip 30 % Ši prielaida buvo grindžiama ekonominiu mokumo koeficiento, būtino DSB dydžio įmonei, veikiančiai rinkos ekonomikos sąlygomis, vertinimu, |
| --- | --- | --- |

(93)

Danijos Vyriausybė aiškina, kad nuosavas kapitalas padidėjo ne dėl valstybės išmokėtų per didelių veiklos dotacijų, bet dėl kitų penkių – iš esmės nenumatytų – veiksnių:

—

pirmiausia DSB nuosavo kapitalo didėjimas didele dalimi numatytas biudžete, sudarytame steigiant įmonę (1,709 mlrd. DKK). Iš Akto Nr. 249/1999 matyti, kad iš pradžių buvo daroma su DSB reorganizavimu į tvarią savarankišką valstybės įmonę susijusi politinė ir ekonominė prielaida, kad DSB mokumo koeficientas per keletą metų turi pasiekti ne mažiau kaip 30 % Ši prielaida buvo grindžiama ekonominiu mokumo koeficiento, būtino DSB dydžio įmonei, veikiančiai rinkos ekonomikos sąlygomis, vertinimu,

| — | dividendai valstybei sumokėti šio laikotarpio pabaigoje – 2005 m. (736 mln. DKK), o tai reiškia, kad šio nuosavo kapitalo 2004 m. pabaigoje DSB faktiškai negalėjo turėti, |
| --- | --- |

—

dividendai valstybei sumokėti šio laikotarpio pabaigoje – 2005 m. (736 mln. DKK), o tai reiškia, kad šio nuosavo kapitalo 2004 m. pabaigoje DSB faktiškai negalėjo turėti,

| — | iš dalies nuosavas kapitalas didėjo dėl apskaitos metodų pakeitimų 1999 ir 2001 m., padarytų atsižvelgiant į 1999 m. biudžete, sudarytame steigiant įmonę, išdėstytas prielaidas (nuosavas kapitalas padidintas iki 594 mln. DKK). Šis apskaitos metodų pakeitimas neturėjo jokios faktinės komercinės reikšmės įmonei, todėl duomenys turi būti pataisyti. Taigi Danijos Vyriausybė pabrėžia, jog remiantis pataisytais šių pakeistų apskaitos metodų duomenimis galima nustatyti, kad nuosavo kapitalo pokytis iš tikrųjų buvo neigiamas – kapitalas sumažėjo 135 mln. DKK, |
| --- | --- |

—

iš dalies nuosavas kapitalas didėjo dėl apskaitos metodų pakeitimų 1999 ir 2001 m., padarytų atsižvelgiant į 1999 m. biudžete, sudarytame steigiant įmonę, išdėstytas prielaidas (nuosavas kapitalas padidintas iki 594 mln. DKK). Šis apskaitos metodų pakeitimas neturėjo jokios faktinės komercinės reikšmės įmonei, todėl duomenys turi būti pataisyti. Taigi Danijos Vyriausybė pabrėžia, jog remiantis pataisytais šių pakeistų apskaitos metodų duomenimis galima nustatyti, kad nuosavo kapitalo pokytis iš tikrųjų buvo neigiamas – kapitalas sumažėjo 135 mln. DKK,

| — | pelno mokestis, kuris 1999 m. sudarant biudžetą buvo 32 %, vėliau (per 2002 m., 2003 m. ir 2004 m.) sumažintas iki 30 % Dėl šio mokesčio sumažinimo šiuo laikotarpiu gautas nenumatytas 43 mln. DKK pelnas. Jei jo nebūtų buvę, nuosavam kapitalui padarytas neigiamas poveikis siektų 178 mln. DKK, |
| --- | --- |

—

pelno mokestis, kuris 1999 m. sudarant biudžetą buvo 32 %, vėliau (per 2002 m., 2003 m. ir 2004 m.) sumažintas iki 30 % Dėl šio mokesčio sumažinimo šiuo laikotarpiu gautas nenumatytas 43 mln. DKK pelnas. Jei jo nebūtų buvę, nuosavam kapitalui padarytas neigiamas poveikis siektų 178 mln. DKK,

| — | pradiniame balanse nurodytas nuosavas kapitalas sumažintas 36 mln. DKK. |
| --- | --- |

—

pradiniame balanse nurodytas nuosavas kapitalas sumažintas 36 mln. DKK.

| (94) | Danijos teigimu, šie duomenys rodo, kad DSB nuosavas kapitalas padidėjo ne dėl valstybės išmokėtų didelių veiklos dotacijų ir kad padidėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į minėtus finansinius, apskaitos ir mokesčių duomenis. Todėl DSB iš valstybės gautas dotacijas nuosavam kapitalui didinti naudojo neviršydama steigiant įmonę sudarytame biudžete nurodytos sumos. |
| --- | --- |

(94)

Danijos teigimu, šie duomenys rodo, kad DSB nuosavas kapitalas padidėjo ne dėl valstybės išmokėtų didelių veiklos dotacijų ir kad padidėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į minėtus finansinius, apskaitos ir mokesčių duomenis. Todėl DSB iš valstybės gautas dotacijas nuosavam kapitalui didinti naudojo neviršydama steigiant įmonę sudarytame biudžete nurodytos sumos.

| (95) | Aptardama biudžete numatytų veiklos pajamų prieš skirstant dividendus klausimą Danijos Vyriausybė pabrėžia, jog nustatytos didesnės pajamos nerodo, kad DSB gavo kompensacijos permoką. Šios pajamos veikiau didėjo dėl įvairių teigiamą arba neigiamą poveikį turėjusių veiksnių, į kuriuos nebuvo galima atsižvelgti nustatant kompensacijos dydį. |
| --- | --- |

(95)

Aptardama biudžete numatytų veiklos pajamų prieš skirstant dividendus klausimą Danijos Vyriausybė pabrėžia, jog nustatytos didesnės pajamos nerodo, kad DSB gavo kompensacijos permoką. Šios pajamos veikiau didėjo dėl įvairių teigiamą arba neigiamą poveikį turėjusių veiksnių, į kuriuos nebuvo galima atsižvelgti nustatant kompensacijos dydį.

| (96) | Danijos nuomone, tokie pokyčiai, palyginti su pradiniu biudžetu, neišvengiami, jei sudaromos daugiametės viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sutartys. Šiais atvejais kompensacijos sumos neįmanoma nustatyti taip, kad atlikus ex post vertinimą būtų galima patvirtinti, jog ši suma tiksliai atitinka faktines sąnaudas, atskaičius pajamas ir pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(96)

Danijos nuomone, tokie pokyčiai, palyginti su pradiniu biudžetu, neišvengiami, jei sudaromos daugiametės viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sutartys. Šiais atvejais kompensacijos sumos neįmanoma nustatyti taip, kad atlikus ex post vertinimą būtų galima patvirtinti, jog ši suma tiksliai atitinka faktines sąnaudas, atskaičius pajamas ir pagrįstą pelną.

| (97) | Danijos Vyriausybės teigimu, net jeigu viešųjų paslaugų įsipareigojimus pavedama vykdyti laimėjus konkursą, rinka ir atitinkama įmonės padėtis gali keistis, todėl faktiškai gautas pelnas neatitinka to, ką konkursą laimėjusi įmonė buvo numačiusi sudarant sutartį. |
| --- | --- |

(97)

Danijos Vyriausybės teigimu, net jeigu viešųjų paslaugų įsipareigojimus pavedama vykdyti laimėjus konkursą, rinka ir atitinkama įmonės padėtis gali keistis, todėl faktiškai gautas pelnas neatitinka to, ką konkursą laimėjusi įmonė buvo numačiusi sudarant sutartį.

| (98) | Todėl Danijos Vyriausybė mano, kad dėl tokių nenumatytų veiksnių padidėjusios arba sumažėjusios pajamos negali būti laikomos argumentu, kad kompensacija nustatyta naudojant tokį metodą, pagal kurį mokama per didelė arba per maža kompensacija. |
| --- | --- |

(98)

Todėl Danijos Vyriausybė mano, kad dėl tokių nenumatytų veiksnių padidėjusios arba sumažėjusios pajamos negali būti laikomos argumentu, kad kompensacija nustatyta naudojant tokį metodą, pagal kurį mokama per didelė arba per maža kompensacija.

| (99) | Šiuo atveju nustatytas pajamų didėjimas susijęs su bendru kelių veiksnių poveikiu, pavyzdžiui, bendromis ekonominėmis tendencijomis, atitinkamos rinkos raida, padidėjusiu našumu (pavyzdžiui, mažinant darbo sąnaudas arba suteikiant galimybę naudotis infrastruktūra perleidus krovinių sektoriaus veiklą, mažinant nusidėvėjimą arba tobulinant finansų valdymą). |
| --- | --- |

(99)

Šiuo atveju nustatytas pajamų didėjimas susijęs su bendru kelių veiksnių poveikiu, pavyzdžiui, bendromis ekonominėmis tendencijomis, atitinkamos rinkos raida, padidėjusiu našumu (pavyzdžiui, mažinant darbo sąnaudas arba suteikiant galimybę naudotis infrastruktūra perleidus krovinių sektoriaus veiklą, mažinant nusidėvėjimą arba tobulinant finansų valdymą).

| (100) | Danija priduria, kad su DSB sudarytoms sutartims būdinga tai, jog sutarčių partneriai dėl mokėjimo susitarė remdamiesi įprastomis rinkos ekonomikos nuostatomis, o mokėjimo dydis nustatytas taip, kad būtų padengtos DSB sąnaudos, atsižvelgiant į laukiamas pajamas ir pagrįstą pelną. Tai, kad DSB galiausiai gavo daugiau pajamų, negu numatyta biudžete, nereiškia, kad sutartyse nustatyta kompensacijos suma per didelė. |
| --- | --- |

(100)

Danija priduria, kad su DSB sudarytoms sutartims būdinga tai, jog sutarčių partneriai dėl mokėjimo susitarė remdamiesi įprastomis rinkos ekonomikos nuostatomis, o mokėjimo dydis nustatytas taip, kad būtų padengtos DSB sąnaudos, atsižvelgiant į laukiamas pajamas ir pagrįstą pelną. Tai, kad DSB galiausiai gavo daugiau pajamų, negu numatyta biudžete, nereiškia, kad sutartyse nustatyta kompensacijos suma per didelė.

| (101) | Danijos Vyriausybė pažymi, kad nors, jos teigimu, kompensacijos permoka nesusidarė, bet kokiu atveju kompensacijos permokos rizika panaikinta Vyriausybei vykdant dividendų politiką, išdėstytą Finansų įstatyme Nr. 249/1999, ir vėliau mažinant kompensaciją su DSB sudaromoje sutartyje. |
| --- | --- |

(101)

Danijos Vyriausybė pažymi, kad nors, jos teigimu, kompensacijos permoka nesusidarė, bet kokiu atveju kompensacijos permokos rizika panaikinta Vyriausybei vykdant dividendų politiką, išdėstytą Finansų įstatyme Nr. 249/1999, ir vėliau mažinant kompensaciją su DSB sudaromoje sutartyje.

| (102) | Danijos nuomone, iš tikrųjų vykdydama dividendų politiką ji užtikrino, kad DSB nuosavo kapitalo nedidintų daugiau, negu nustatyta, ir atitinkamai daugiau, negu būtina. Nors nenustatyta jokia privaloma teisės norma, vykdant šią dividendų politiką derinti du aspektai:






  — | įprastos rinkos ekonomikos nuostatos, pagal kurias siekiama nustatyti tai, kas ekonomiškai gali būti pagrįsta, atsižvelgiant į ekonominę įmonės padėtį, |
| --- | --- | --- |

(102)

Danijos nuomone, iš tikrųjų vykdydama dividendų politiką ji užtikrino, kad DSB nuosavo kapitalo nedidintų daugiau, negu nustatyta, ir atitinkamai daugiau, negu būtina. Nors nenustatyta jokia privaloma teisės norma, vykdant šią dividendų politiką derinti du aspektai:

—

įprastos rinkos ekonomikos nuostatos, pagal kurias siekiama nustatyti tai, kas ekonomiškai gali būti pagrįsta, atsižvelgiant į ekonominę įmonės padėtį,

| — | bendrosios socialinės ir ekonominės nuostatos ir su konkurencija susijusios nuostatos, atsižvelgiant į DSB nuosavo kapitalo ir veiklos dotacijų dydį. |
| --- | --- |

—

bendrosios socialinės ir ekonominės nuostatos ir su konkurencija susijusios nuostatos, atsižvelgiant į DSB nuosavo kapitalo ir veiklos dotacijų dydį.

| (103) | Danijos Vyriausybė nurodo, kad valstybei mokami dividendai turi būti naudojami kaip priemonė DSB nuosavo kapitalo dydžiui koreguoti po įmonės įsteigimo einančiais metais ir veiklos pajamų pertekliui grąžinti, jeigu vėliau paaiškėtų, kad DSB faktiškai gautos pajamos didesnės, negu tikėtasi. Šis principas taikomas pagal Finansų įstatymą Nr. 249/1999. Dividendai turi būti mokami siekiant nuolat kontroliuoti DSB kapitalo sudėtį ir kartu faktinę grynąją veiklos dotaciją. Vykdant dividendų politiką taip pat numatyta skatinti įmonę DSB didinti veiklos veiksmingumą, nes iš pradžių nustatyta, kad dividendai turi sudaryti pusę DSB pertekliaus po apmokestinimo. Šis veiksmingumo didinimas tam tikru mastu taip pat bus naudingas DSB ir jo poveikis bus ne vien vėlesnis veiklos dotacijos grąžinimas. |
| --- | --- |

(103)

Danijos Vyriausybė nurodo, kad valstybei mokami dividendai turi būti naudojami kaip priemonė DSB nuosavo kapitalo dydžiui koreguoti po įmonės įsteigimo einančiais metais ir veiklos pajamų pertekliui grąžinti, jeigu vėliau paaiškėtų, kad DSB faktiškai gautos pajamos didesnės, negu tikėtasi. Šis principas taikomas pagal Finansų įstatymą Nr. 249/1999. Dividendai turi būti mokami siekiant nuolat kontroliuoti DSB kapitalo sudėtį ir kartu faktinę grynąją veiklos dotaciją. Vykdant dividendų politiką taip pat numatyta skatinti įmonę DSB didinti veiklos veiksmingumą, nes iš pradžių nustatyta, kad dividendai turi sudaryti pusę DSB pertekliaus po apmokestinimo. Šis veiksmingumo didinimas tam tikru mastu taip pat bus naudingas DSB ir jo poveikis bus ne vien vėlesnis veiklos dotacijos grąžinimas.

| (104) | Danijos Vyriausybės nuomone, tai atitinka bendras rinkos ekonomikos nuostatas, pagal kurias skatinamąsias priemones galima taikyti siekiant nustatyti tai, ką susitarta vadinti pagrįstu pelnu, kaip rekomendavo Komisija (19). |
| --- | --- |

(104)

Danijos Vyriausybės nuomone, tai atitinka bendras rinkos ekonomikos nuostatas, pagal kurias skatinamąsias priemones galima taikyti siekiant nustatyti tai, ką susitarta vadinti pagrįstu pelnu, kaip rekomendavo Komisija (19).

| (105) | Danija pažymi, kad taikant šią dividendų politiką valstybei 1999–2006 m. išmokėta beveik 3 mlrd. DKK didesnė suma, palyginti su iš pradžių nustatyta suma, susijusi su vykdant sutartis įgyvendinta veikla. |
| --- | --- |

(105)

Danija pažymi, kad taikant šią dividendų politiką valstybei 1999–2006 m. išmokėta beveik 3 mlrd. DKK didesnė suma, palyginti su iš pradžių nustatyta suma, susijusi su vykdant sutartis įgyvendinta veikla.

| (106) | Danijos Vyriausybės teigimu, dividendų politika faktiškai naudota kaip grąžinimo mechanizmas, pagal kurį galima kompensuoti kompensacijos permoką. Be to, ji pabrėžia, kad DSB kompensacijos dalis, valstybei grąžinta kaip dividendai, daug didesnė už DSB biudžete numatyto pertekliaus ir faktiškai gauto pertekliaus skirtumą. Taigi vykdant dividendų politiką padėta užtikrinti, kad DSB negalėtų pasinaudoti valstybės veiklos dotacija, jog įgytų konkurencinį pranašumą, pavyzdžiui, didindama nuosavą kapitalą daugiau nei nustatytas dydis arba gaudama metinį perteklių. |
| --- | --- |

(106)

Danijos Vyriausybės teigimu, dividendų politika faktiškai naudota kaip grąžinimo mechanizmas, pagal kurį galima kompensuoti kompensacijos permoką. Be to, ji pabrėžia, kad DSB kompensacijos dalis, valstybei grąžinta kaip dividendai, daug didesnė už DSB biudžete numatyto pertekliaus ir faktiškai gauto pertekliaus skirtumą. Taigi vykdant dividendų politiką padėta užtikrinti, kad DSB negalėtų pasinaudoti valstybės veiklos dotacija, jog įgytų konkurencinį pranašumą, pavyzdžiui, didindama nuosavą kapitalą daugiau nei nustatytas dydis arba gaudama metinį perteklių.

| (107) | Be to, Danijos Vyriausybė mano, kad labai sunku nustatyti sutartines veiklos dotacijos ištaisymo a posteriori taisykles. Tačiau valstybė, vykdydama dividendų politiką pagal Danijos bendrovių teisę, gali užtikrinti, kad grynoji veiklos dotacija būtų faktiškai ištaisyta, jeigu metų pelnas didesnis, negu tikėtasi ar numatyta sudarant sutartį. Todėl, Danijos Vyriausybės teigimu, dividendų skirstymas yra ypač veiksminga praktinė priemonė siekiant išvengti kompensacijos permokos. |
| --- | --- |

(107)

Be to, Danijos Vyriausybė mano, kad labai sunku nustatyti sutartines veiklos dotacijos ištaisymo a posteriori taisykles. Tačiau valstybė, vykdydama dividendų politiką pagal Danijos bendrovių teisę, gali užtikrinti, kad grynoji veiklos dotacija būtų faktiškai ištaisyta, jeigu metų pelnas didesnis, negu tikėtasi ar numatyta sudarant sutartį. Todėl, Danijos Vyriausybės teigimu, dividendų skirstymas yra ypač veiksminga praktinė priemonė siekiant išvengti kompensacijos permokos.

| (108) | Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad Bendrasis Teismas taip pat nustatė, jog valstybės narės gali turėti plačią vertinimo diskreciją nustatydamos kompensaciją, jeigu ši priklauso nuo sudėtingų ekonominių aplinkybių vertinimo (20). Ji taip pat primena, kad Bendrijos teisėje nenustatyta jokia prievolė, pagal kurią sumažinti grynąją veiklos dotaciją visuomet privaloma tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, taikant sutartines taisykles ar panašiai. Pagal sprendime Altmark nurodytus kriterijus valstybė privalo faktiškai užtikrinti, kad nebūtų suteikta kompensacijos permoka. Tačiau sprendimą, kaip tai užtikrinti praktiškai, turi priimti valstybės narės. |
| --- | --- |

(108)

Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad Bendrasis Teismas taip pat nustatė, jog valstybės narės gali turėti plačią vertinimo diskreciją nustatydamos kompensaciją, jeigu ši priklauso nuo sudėtingų ekonominių aplinkybių vertinimo (20). Ji taip pat primena, kad Bendrijos teisėje nenustatyta jokia prievolė, pagal kurią sumažinti grynąją veiklos dotaciją visuomet privaloma tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, taikant sutartines taisykles ar panašiai. Pagal sprendime Altmark nurodytus kriterijus valstybė privalo faktiškai užtikrinti, kad nebūtų suteikta kompensacijos permoka. Tačiau sprendimą, kaip tai užtikrinti praktiškai, turi priimti valstybės narės.

ii.   Pavėluotas riedmenų tiekimas

| (109) | Danijos Vyriausybės teigimu, dėl pavėluoto traukinių IC4 ir IC2 tiekimo ekonominis pranašumas DSB nesuteiktas. |
| --- | --- |

(109)

Danijos Vyriausybės teigimu, dėl pavėluoto traukinių IC4 ir IC2 tiekimo ekonominis pranašumas DSB nesuteiktas.

| (110) | Vyriausybė patvirtina, kad prieš sudarant 2005–2014 m. transporto sutartį užsakytus naujus traukinius IC4 ir IC2, kurie turėjo būti tiekiami nuo 2003 m., vėluota pristatyti dėl gamintojo (bendrovės Ansaldo Breda) kaltės. Danijos Vyriausybė nurodo, kad jeigu traukiniai būtų buvę tiekiami pagal nustatytą tvarkaraštį, DSB būtų patyrusi su traukinių nusidėvėjimu ir palūkanomis susijusių sąnaudų, dengiamų sutartiniais mokėjimais. |
| --- | --- |

(110)

Vyriausybė patvirtina, kad prieš sudarant 2005–2014 m. transporto sutartį užsakytus naujus traukinius IC4 ir IC2, kurie turėjo būti tiekiami nuo 2003 m., vėluota pristatyti dėl gamintojo (bendrovės Ansaldo Breda) kaltės. Danijos Vyriausybė nurodo, kad jeigu traukiniai būtų buvę tiekiami pagal nustatytą tvarkaraštį, DSB būtų patyrusi su traukinių nusidėvėjimu ir palūkanomis susijusių sąnaudų, dengiamų sutartiniais mokėjimais.

| (111) | Kadangi DSB šių išlaidų nepatyrė, sutartiniai mokėjimai pagal 2005–2014 m. transporto sutartį buvo sumažinti. Tiksli nepatirtų išlaidų suma apskaičiuota remiantis faktiškai DSB suteiktomis paskolomis ir atsižvelgiant į 20 metų nusidėvėjimo laikotarpį pagal DSB apskaitos metodus (traukinį IC4 vėluojant pristatyti vienerius metus, sutaupyta 4 mln. DKK, o vienerius metus vėluojant pristatyti traukinį IC2, sutaupyta 2,7 mln. DKK). |
| --- | --- |

(111)

Kadangi DSB šių išlaidų nepatyrė, sutartiniai mokėjimai pagal 2005–2014 m. transporto sutartį buvo sumažinti. Tiksli nepatirtų išlaidų suma apskaičiuota remiantis faktiškai DSB suteiktomis paskolomis ir atsižvelgiant į 20 metų nusidėvėjimo laikotarpį pagal DSB apskaitos metodus (traukinį IC4 vėluojant pristatyti vienerius metus, sutaupyta 4 mln. DKK, o vienerius metus vėluojant pristatyti traukinį IC2, sutaupyta 2,7 mln. DKK).

| (112) | Todėl pagal sutartį mokėjimai DSB sumažinti 645 mln. DKK (252 mln. DKK 2005 m. ir 393 mln. DKK 2006 m.). |
| --- | --- |

(112)

Todėl pagal sutartį mokėjimai DSB sumažinti 645 mln. DKK (252 mln. DKK 2005 m. ir 393 mln. DKK 2006 m.).

| (113) | Danijos nuomone, atsižvelgiant į šiuos duomenis negalima vertinti, kad dėl pavėluoto traukinių IC4 ir IC2 tiekimo DSB gavo kompensacijos permoką pagal 2005–2014 m. transporto sutartį. |
| --- | --- |

(113)

Danijos nuomone, atsižvelgiant į šiuos duomenis negalima vertinti, kad dėl pavėluoto traukinių IC4 ir IC2 tiekimo DSB gavo kompensacijos permoką pagal 2005–2014 m. transporto sutartį.

| (114) | Siekdama turėti pakankamai naujus riedmenis, DSB nuo 2001 m. juos nuomoja pagal papildomas sutartis, kurių galiojimą reikėjo pratęsti po 2006 m., nes gamintojas – bendrovė Ansaldo Breda – labai vėlavo atlikti darbus (galiojimas pratęstas iki papildomų ketverių metų). |
| --- | --- |

(114)

Siekdama turėti pakankamai naujus riedmenis, DSB nuo 2001 m. juos nuomoja pagal papildomas sutartis, kurių galiojimą reikėjo pratęsti po 2006 m., nes gamintojas – bendrovė Ansaldo Breda – labai vėlavo atlikti darbus (galiojimas pratęstas iki papildomų ketverių metų).

| (115) | Danijos Vyriausybė nurodo, kad pagal sudarytą sutartį DSB išmokėtais sutartiniais mokėjimais traukinių eksploatacijos išlaidos (nusidėvėjimas ir palūkanos) nedengiamos, jeigu šie traukiniai faktiškai neeksploatuojami, ir kad sudarytoje sutartyje nenustatyta jokia DSB prievolė minėtais maršrutais eksploatuoti atsarginius riedmenis. |
| --- | --- |

(115)

Danijos Vyriausybė nurodo, kad pagal sudarytą sutartį DSB išmokėtais sutartiniais mokėjimais traukinių eksploatacijos išlaidos (nusidėvėjimas ir palūkanos) nedengiamos, jeigu šie traukiniai faktiškai neeksploatuojami, ir kad sudarytoje sutartyje nenustatyta jokia DSB prievolė minėtais maršrutais eksploatuoti atsarginius riedmenis.

| (116) | Todėl, Danijos Vyriausybės teigimu, pagal papildomas sutartis DSB turi vykdyti papildomus viešųjų paslaugų įsipareigojimus (naujų atsarginių riedmenų eksploatacija tam tikrais maršrutais) ir jai turi būti skiriama nuomos sąnaudų kompensacija. |
| --- | --- |

(116)

Todėl, Danijos Vyriausybės teigimu, pagal papildomas sutartis DSB turi vykdyti papildomus viešųjų paslaugų įsipareigojimus (naujų atsarginių riedmenų eksploatacija tam tikrais maršrutais) ir jai turi būti skiriama nuomos sąnaudų kompensacija.

| (117) | Danijos Vyriausybė mano, kad su vėlavimu susijęs grynasis teigiamas ekonominis rezultatas pasiektas dėl to, kad pirminėje penkerių metų sutartyje, kaip ir 2001–2004 m. papildomoje sutartyje, nenustatytos kompensacijos mažinimo nuostatos vėlavimo pristatyti traukinius IC4 atveju. Tačiau galiojančioje 2005–2014 m. transporto sutartyje kompensacijos mažinimo vėlavimo atveju nuostatos pateikiamos tinkamai. |
| --- | --- |

(117)

Danijos Vyriausybė mano, kad su vėlavimu susijęs grynasis teigiamas ekonominis rezultatas pasiektas dėl to, kad pirminėje penkerių metų sutartyje, kaip ir 2001–2004 m. papildomoje sutartyje, nenustatytos kompensacijos mažinimo nuostatos vėlavimo pristatyti traukinius IC4 atveju. Tačiau galiojančioje 2005–2014 m. transporto sutartyje kompensacijos mažinimo vėlavimo atveju nuostatos pateikiamos tinkamai.

| (118) | Šį 2001–2004 m. grynąjį teigiamą rezultatą, pasiektą dėl pavėluoto traukinių tiekimo, Danijos Vyriausybė vertina 104 mln. DKK. Tačiau šiuo tiesioginiu rezultatu nepadengiami faktiniai ekonominiai vėlavimo padariniai, patirti įmonės DSB, negalėjusios eksploatuoti naujų traukinių (senesnių traukinių techninė priežiūra, žala įvaizdžiui, prarastos pajamos). |
| --- | --- |

(118)

Šį 2001–2004 m. grynąjį teigiamą rezultatą, pasiektą dėl pavėluoto traukinių tiekimo, Danijos Vyriausybė vertina 104 mln. DKK. Tačiau šiuo tiesioginiu rezultatu nepadengiami faktiniai ekonominiai vėlavimo padariniai, patirti įmonės DSB, negalėjusios eksploatuoti naujų traukinių (senesnių traukinių techninė priežiūra, žala įvaizdžiui, prarastos pajamos).

| (119) | Be to, Danija patikslina, kad DSB gauta bendrovės Ansaldo Breda kompensacija – tik negalutinė ekonominių nuostolių, patirtų dėl pavėluoto traukinių tiekimo, kompensacija. Pristačius traukinius bus nustatyta galutinė DSB žalos suma, taigi bus galima apskaičiuoti visą Ansaldo Breda kompensacijos sumą. |
| --- | --- |

(119)

Be to, Danija patikslina, kad DSB gauta bendrovės Ansaldo Breda kompensacija – tik negalutinė ekonominių nuostolių, patirtų dėl pavėluoto traukinių tiekimo, kompensacija. Pristačius traukinius bus nustatyta galutinė DSB žalos suma, taigi bus galima apskaičiuoti visą Ansaldo Breda kompensacijos sumą.

| (120) | Todėl Danijos Vyriausybė mano, kad ši kompensacija tiksliai atitiks DSB ekonominius nuostolius, taigi neturės įtakos DSB apskaitai. Dėl tokios pat priežasties grynasis su Ansaldo Breda kompensacija susijęs rezultatas nereiškia, kad DSB suteikta kompensacijos permoka. Todėl dėl pavėluoto traukinių tiekimo ekonominis pranašumas DSB nesuteiktas ir ateityje nebus suteikiamas. |
| --- | --- |

(120)

Todėl Danijos Vyriausybė mano, kad ši kompensacija tiksliai atitiks DSB ekonominius nuostolius, taigi neturės įtakos DSB apskaitai. Dėl tokios pat priežasties grynasis su Ansaldo Breda kompensacija susijęs rezultatas nereiškia, kad DSB suteikta kompensacijos permoka. Todėl dėl pavėluoto traukinių tiekimo ekonominis pranašumas DSB nesuteiktas ir ateityje nebus suteikiamas.

| (121) | Galiausiai Danijos Vyriausybė primena, kad bet kokiu atveju vykdant Danijos Vyriausybės dividendų politiką užtikrinama, kad bet koks galimas teigiamas rezultatas, susijęs su DSB gautomis kompensacijomis, būtų panaikintas išmokant dividendus. |
| --- | --- |

(121)

Galiausiai Danijos Vyriausybė primena, kad bet kokiu atveju vykdant Danijos Vyriausybės dividendų politiką užtikrinama, kad bet koks galimas teigiamas rezultatas, susijęs su DSB gautomis kompensacijomis, būtų panaikintas išmokant dividendus.

iii.   Konkretus maršruto Kopenhaga–Istadas atvejis

| (122) | Danijos Vyriausybė nurodo, kad kompensacija skirta tik už 2005–2014 m. šiuo maršrutu DSB teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

(122)

Danijos Vyriausybė nurodo, kad kompensacija skirta tik už 2005–2014 m. šiuo maršrutu DSB teikiamas paslaugas.

| (123) | Iš tikrųjų išskirtini trys paslaugų teikimo šiuo maršrutu laikotarpiai:






  — | iki 2002 m. paslaugos šiuo maršrutu teiktos vykdant veiklą pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą, t. y. visiškos konkurencijos sąlygomis, valstybei nemokant kompensacijos ir nenustatant pareigų. Todėl DSB turėjo tvarkyti atskirą šio maršruto apskaitą, kurioje turėjo būti parodytas viso laikotarpio perteklius, vertinant tik šio maršruto pajamų apskaitą, |
| --- | --- | --- |

(123)

Iš tikrųjų išskirtini trys paslaugų teikimo šiuo maršrutu laikotarpiai:

—

iki 2002 m. paslaugos šiuo maršrutu teiktos vykdant veiklą pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą, t. y. visiškos konkurencijos sąlygomis, valstybei nemokant kompensacijos ir nenustatant pareigų. Todėl DSB turėjo tvarkyti atskirą šio maršruto apskaitą, kurioje turėjo būti parodytas viso laikotarpio perteklius, vertinant tik šio maršruto pajamų apskaitą,

| — | 2002 m. DSB nusprendė šiuo maršrutu nebeteikti paslaugų pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą; buvo sudaryta tiesioginė Transporto ministerijos ir DSB sutartis šiuo maršrutu nuo 2002 m. iki 2004 m. gruodžio 31 d. teikti viešąsias transporto paslaugas. Tačiau sutartyje nenurodyta, kad įmonei DSB bus atskirai ar papildomai mokama už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą, |
| --- | --- |

—

2002 m. DSB nusprendė šiuo maršrutu nebeteikti paslaugų pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą; buvo sudaryta tiesioginė Transporto ministerijos ir DSB sutartis šiuo maršrutu nuo 2002 m. iki 2004 m. gruodžio 31 d. teikti viešąsias transporto paslaugas. Tačiau sutartyje nenurodyta, kad įmonei DSB bus atskirai ar papildomai mokama už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą,

| — | sudarant 2005–2014 m. transporto sutartį atsirado galimybė DSB mokamą kompensaciją taikyti ir maršrutui Kopenhaga–Istadas. |
| --- | --- |

—

sudarant 2005–2014 m. transporto sutartį atsirado galimybė DSB mokamą kompensaciją taikyti ir maršrutui Kopenhaga–Istadas.

| (124) | Todėl Danija nurodo, kad iki 2005 m. už paslaugų teikimą šiuo maršrutu neišmokėtos jokios valstybės lėšos. |
| --- | --- |

(124)

Todėl Danija nurodo, kad iki 2005 m. už paslaugų teikimą šiuo maršrutu neišmokėtos jokios valstybės lėšos.

| (125) | Be to, Danijos Vyriausybė primena, kad šiuo maršrutu paslaugas teikiant pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą maršrutas buvo nuostolingas ir siekiant įrodyti, kad DSB greičiausiai gavo kompensacijos permoką, negalima remtis tuo, kad maža dalis faktiškai gautų pajamų gali būti susijusi su netiesioginiais padariniais, patirtais DSB paslaugas pradėjus teikti maršrutu Kopenhaga–Istadas. Bet kokiu atveju DSB neabejotinai turėjo teisę gauti pagrįstą pelną kaip investuoto kapitalo grąžą. Vyriausybės nuomone, to neužtenka siekiant įrodyti, kad dėl faktiškai gautų pajamų įmonei DSB išmokėta kompensacijos permoka, jeigu bus atsižvelgiama į gautą pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(125)

Be to, Danijos Vyriausybė primena, kad šiuo maršrutu paslaugas teikiant pagal nekompensuojamų transporto paslaugų principą maršrutas buvo nuostolingas ir siekiant įrodyti, kad DSB greičiausiai gavo kompensacijos permoką, negalima remtis tuo, kad maža dalis faktiškai gautų pajamų gali būti susijusi su netiesioginiais padariniais, patirtais DSB paslaugas pradėjus teikti maršrutu Kopenhaga–Istadas. Bet kokiu atveju DSB neabejotinai turėjo teisę gauti pagrįstą pelną kaip investuoto kapitalo grąžą. Vyriausybės nuomone, to neužtenka siekiant įrodyti, kad dėl faktiškai gautų pajamų įmonei DSB išmokėta kompensacijos permoka, jeigu bus atsižvelgiama į gautą pagrįstą pelną.

| (126) | Aptardama su bilietų prekyba susijusių DSB sąnaudų, į kurias įeina kėlimas keltu maršrutu Istadas–Rionė (Rionė – atvykimo į Bornholmo salą uostas), klausimą Danijos Vyriausybė pateikė keltą eksploatuojančios bendrovės Bornholmstrafikken taikomus tarifus. Danijos Vyriausybės teigimu, iš jų matyti, kad įmonėms DSB ir Gråhundbus netaikomi skirtingi tarifai. |
| --- | --- |

(126)

Aptardama su bilietų prekyba susijusių DSB sąnaudų, į kurias įeina kėlimas keltu maršrutu Istadas–Rionė (Rionė – atvykimo į Bornholmo salą uostas), klausimą Danijos Vyriausybė pateikė keltą eksploatuojančios bendrovės Bornholmstrafikken taikomus tarifus. Danijos Vyriausybės teigimu, iš jų matyti, kad įmonėms DSB ir Gråhundbus netaikomi skirtingi tarifai.

| (127) | Vyriausybė taip pat pateikė informaciją apie bendrovės Bornholmstrafikken a. s. paslaugų, susijusių su kėlimu keltu maršrutu Rionė–Istadas, teikimo sąlygas. Pagal sutartį, su Vyriausybe sudarytą surengus konkursą, pažymėtina, kad:






  — | Vyriausybės ir Bornholmstrafikken sutartyje nustatomas bendras įpareigojimas, pagal kurį Bornholmstrafikken savo atvykimo ir išvykimo tvarkaraščius turi derinti su operatorių, teikiančių paslaugas autobusų arba traukinių maršrutais Kopenhaga–Istadas, tvarkaraščiais, |
| --- | --- | --- |

(127)

Vyriausybė taip pat pateikė informaciją apie bendrovės Bornholmstrafikken a. s. paslaugų, susijusių su kėlimu keltu maršrutu Rionė–Istadas, teikimo sąlygas. Pagal sutartį, su Vyriausybe sudarytą surengus konkursą, pažymėtina, kad:

—

Vyriausybės ir Bornholmstrafikken sutartyje nustatomas bendras įpareigojimas, pagal kurį Bornholmstrafikken savo atvykimo ir išvykimo tvarkaraščius turi derinti su operatorių, teikiančių paslaugas autobusų arba traukinių maršrutais Kopenhaga–Istadas, tvarkaraščiais,

| — | joje taip pat nustatomos sąlygos, pagal kurias Bornholmstrafikken įpareigojama su autobusų ar traukinių maršrutais paslaugas teikiančiais operatoriais, sutarties galiojimo laikotarpiu užtikrinančiais susisiekimą traukiniu ar autobusu maršrutu Kopenhaga–Istadas, plėtoti bendradarbiavimą dėl bilietų, kad keleiviai bendrą kelto ir autobuso ir (arba) traukinio bilietą galėtų nusipirkti su nuolaida, |
| --- | --- |

—

joje taip pat nustatomos sąlygos, pagal kurias Bornholmstrafikken įpareigojama su autobusų ar traukinių maršrutais paslaugas teikiančiais operatoriais, sutarties galiojimo laikotarpiu užtikrinančiais susisiekimą traukiniu ar autobusu maršrutu Kopenhaga–Istadas, plėtoti bendradarbiavimą dėl bilietų, kad keleiviai bendrą kelto ir autobuso ir (arba) traukinio bilietą galėtų nusipirkti su nuolaida,

| — | didžiausi tarifai, kurių Bornholmstrafikken turi teisę reikalauti, nustatomi sutartyje, |
| --- | --- |

—

didžiausi tarifai, kurių Bornholmstrafikken turi teisę reikalauti, nustatomi sutartyje,

| — | sutartyje nėra jokios kitos nuostatos, susijusios su tarifų nustatymo reikalavimu arba nuolaidų taikymu, o Vyriausybė taip pat neturi pagrindo vėliau nustatyti naujų reikalavimų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

—

sutartyje nėra jokios kitos nuostatos, susijusios su tarifų nustatymo reikalavimu arba nuolaidų taikymu, o Vyriausybė taip pat neturi pagrindo vėliau nustatyti naujų reikalavimų šiuo klausimu.

| (128) | Danijos Vyriausybės teigimu, tai reiškia, kad Vyriausybė Bornholmstrafikken veiklai negali daryti poveikio, išskyrus poveikį siekiant užtikrinti, kad Bornholmstrafikken laikytųsi sutarties nuostatų. Bornholmstrafikken bendrovėms DSB ir Gråhundbus taiko (visuomet per visą atitinkamą laikotarpį nuo 2000 m. taikė) vienodas kainas, todėl DSB pranašumas nesuteiktas. |
| --- | --- |

(128)

Danijos Vyriausybės teigimu, tai reiškia, kad Vyriausybė Bornholmstrafikken veiklai negali daryti poveikio, išskyrus poveikį siekiant užtikrinti, kad Bornholmstrafikken laikytųsi sutarties nuostatų. Bornholmstrafikken bendrovėms DSB ir Gråhundbus taiko (visuomet per visą atitinkamą laikotarpį nuo 2000 m. taikė) vienodas kainas, todėl DSB pranašumas nesuteiktas.

| (129) | Vis dėlto Danijos Vyriausybė praneša, kad vienintelė kaina, taikoma vien įmonei DSB, – tai speciali DSB Orange bilietų kaina, mokama keliant per Didžiojo Belto sąsiaurį. Tai visiškai atskiros DSB rūšies bilietų kaina, kuri gali būti taikoma tik klientams, DSB Orange bilietą perkantiems kelionei iš Jutlandijos į Bornholmą. Danijos Vyriausybės teigimu, Bornholmstrafikken šiai atskirai bilietų rūšiai nuolaidą taiko todėl, kad nori pritraukti daugiau klientų, vykstančių iš Jutlandijos į Bornholmą. Įpareigojimas taikyti šią specialią nuolaidą Danijos valstybės ir kelto operatoriaus sutartimi nenustatoma. Taigi ji taikoma dėl komercinio siekio didinti klientų skaičių Jutlandijoje ir klientų skaičių apskritai. |
| --- | --- |

(129)

Vis dėlto Danijos Vyriausybė praneša, kad vienintelė kaina, taikoma vien įmonei DSB, – tai speciali DSB Orange bilietų kaina, mokama keliant per Didžiojo Belto sąsiaurį. Tai visiškai atskiros DSB rūšies bilietų kaina, kuri gali būti taikoma tik klientams, DSB Orange bilietą perkantiems kelionei iš Jutlandijos į Bornholmą. Danijos Vyriausybės teigimu, Bornholmstrafikken šiai atskirai bilietų rūšiai nuolaidą taiko todėl, kad nori pritraukti daugiau klientų, vykstančių iš Jutlandijos į Bornholmą. Įpareigojimas taikyti šią specialią nuolaidą Danijos valstybės ir kelto operatoriaus sutartimi nenustatoma. Taigi ji taikoma dėl komercinio siekio didinti klientų skaičių Jutlandijoje ir klientų skaičių apskritai.

| (130) | Šiuo klausimu Danijos Vyriausybė mano, kad tai bendra komercinė priemonė, kuria nuolaidos suteikiamos siekiant didinti klientų skaičių. Ji nurodo, kad bendrovė Gråhundbus paslaugas teikia maršrutu Kopenhaga–Istadas, todėl per Didžiojo Belto sąsiaurį nekelia. Taigi akivaizdu, kad nustatant bendrovei Gråhundbus taikomas kainas šio maršruto nuolaida nenurodoma. |
| --- | --- |

(130)

Šiuo klausimu Danijos Vyriausybė mano, kad tai bendra komercinė priemonė, kuria nuolaidos suteikiamos siekiant didinti klientų skaičių. Ji nurodo, kad bendrovė Gråhundbus paslaugas teikia maršrutu Kopenhaga–Istadas, todėl per Didžiojo Belto sąsiaurį nekelia. Taigi akivaizdu, kad nustatant bendrovei Gråhundbus taikomas kainas šio maršruto nuolaida nenurodoma.

| (131) | Danijos Vyriausybė taip pat patikslina, kad šiuo pasiūlymu 2003–2008 m. pasinaudojo tik apie [...] (21) keleivių. Operatorių iniciatyva šį pasiūlymą būtų buvę galima teikti autobusų įmonėms, kurios būtų norėjusios teikti tokią pačią paslaugą. Be to, ji nurodo, kad nuo 2009 m. šis komercinis pasiūlymas nebeteikiamas. |
| --- | --- |

(131)

Danijos Vyriausybė taip pat patikslina, kad šiuo pasiūlymu 2003–2008 m. pasinaudojo tik apie [...] (21) keleivių. Operatorių iniciatyva šį pasiūlymą būtų buvę galima teikti autobusų įmonėms, kurios būtų norėjusios teikti tokią pačią paslaugą. Be to, ji nurodo, kad nuo 2009 m. šis komercinis pasiūlymas nebeteikiamas.

| (132) | Todėl Danija mano, kad pranašumas, susijęs su paslaugos teikimu maršrutu Kopenhaga–Istadas, įmonei DSB nesuteiktas nei kompensacijos permokos, nei ypač mažos kėlimo keltu maršrutu Rionė–Istadas kainos pavidalu. |
| --- | --- |

(132)

Todėl Danija mano, kad pranašumas, susijęs su paslaugos teikimu maršrutu Kopenhaga–Istadas, įmonei DSB nesuteiktas nei kompensacijos permokos, nei ypač mažos kėlimo keltu maršrutu Rionė–Istadas kainos pavidalu.

| (133) | Aptardama klausimą, ar kompensacija nustatyta remiantis sąnaudų, kurių gerai valdoma tipinė įmonė turėtų patirti, analize, Danijos Vyriausybė pažymi, kad steigiant DSB kaip nepriklausomą įmonę atliktos visos būtinos ir praktiškai galimos analizės. |
| --- | --- |

(133)

Aptardama klausimą, ar kompensacija nustatyta remiantis sąnaudų, kurių gerai valdoma tipinė įmonė turėtų patirti, analize, Danijos Vyriausybė pažymi, kad steigiant DSB kaip nepriklausomą įmonę atliktos visos būtinos ir praktiškai galimos analizės.

| (134) | Be to, Vyriausybė pažymi, kad DSB į nepriklausomą nuo valstybės įmonę pertvarkyta remiantis Bernstein ataskaita, kurioje išsamiai išnagrinėtos galimybės didinti DSB veiklos veiksmingumą (22); 1996 m. ši ataskaita įtraukta į platesnio masto restruktūrizavimo planą. Šiomis priemonėmis padidintas DSB veiklos veiksmingumas ir 32 % padidintas įmonės našumas. |
| --- | --- |

(134)

Be to, Vyriausybė pažymi, kad DSB į nepriklausomą nuo valstybės įmonę pertvarkyta remiantis Bernstein ataskaita, kurioje išsamiai išnagrinėtos galimybės didinti DSB veiklos veiksmingumą (22); 1996 m. ši ataskaita įtraukta į platesnio masto restruktūrizavimo planą. Šiomis priemonėmis padidintas DSB veiklos veiksmingumas ir 32 % padidintas įmonės našumas.

| (135) | Steigiant DSB Danijos Vyriausybė sudarė dešimties metų biudžetą, pagrįstą keliomis pradinėmis prielaidomis, įskaitant našumo didėjimą; pagal šį biudžetą nustatyta 1999–2004 m. DSB veiklos dotacija. |
| --- | --- |

(135)

Steigiant DSB Danijos Vyriausybė sudarė dešimties metų biudžetą, pagrįstą keliomis pradinėmis prielaidomis, įskaitant našumo didėjimą; pagal šį biudžetą nustatyta 1999–2004 m. DSB veiklos dotacija.

| (136) | Šis biudžetas, įtrauktas į 1999 m. birželio 11 d. Įstatymą Nr. 249, buvo grindžiamas prielaida, kad nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo sudarys 6 %; Vyriausybė šią grąžą vertino kaip pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(136)

Šis biudžetas, įtrauktas į 1999 m. birželio 11 d. Įstatymą Nr. 249, buvo grindžiamas prielaida, kad nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo sudarys 6 %; Vyriausybė šią grąžą vertino kaip pagrįstą pelną.

| (137) | Danijos Vyriausybės teigimu, veiklos dotacija skirta pagal bendrą sąnaudų, pajamų ir pagrįsto pelno vertinimą, atliktą remiantis 1999 m. turėtais duomenimis ir laikantis rinkos ekonomikos principų. Todėl dešimties metų biudžetas sudarytas ir DSB išmokėti sutartiniai mokėjimai vėliau apskaičiuoti laikantis sprendimo Altmark ketvirtojo kriterijaus. |
| --- | --- |

(137)

Danijos Vyriausybės teigimu, veiklos dotacija skirta pagal bendrą sąnaudų, pajamų ir pagrįsto pelno vertinimą, atliktą remiantis 1999 m. turėtais duomenimis ir laikantis rinkos ekonomikos principų. Todėl dešimties metų biudžetas sudarytas ir DSB išmokėti sutartiniai mokėjimai vėliau apskaičiuoti laikantis sprendimo Altmark ketvirtojo kriterijaus.

| (138) | Be to, Danijos Vyriausybė primena Sąjungos teismų praktiką (23) ir pabrėžia, kad šioje byloje sunku atlikti konkretų lyginimą su kitu operatoriumi. |
| --- | --- |

(138)

Be to, Danijos Vyriausybė primena Sąjungos teismų praktiką (23) ir pabrėžia, kad šioje byloje sunku atlikti konkretų lyginimą su kitu operatoriumi.

| (139) | Jeigu Komisija vis dėlto padarytų išvadą, kad įmonei DSB buvo suteikta valstybės pagalba, Danijos Vyriausybė mano, kad bet kokiu atveju ši kompensacija yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(139)

Jeigu Komisija vis dėlto padarytų išvadą, kad įmonei DSB buvo suteikta valstybės pagalba, Danijos Vyriausybė mano, kad bet kokiu atveju ši kompensacija yra suderinama su vidaus rinka.

| (140) | Vyriausybės nuomone, sudarant tiesiogines sutartis buvo atlikti pažangiausi tyrimai ir skaičiavimai, kuriuos buvo galima atlikti praktiškai, siekiant užtikrinti, kad kompensacija būtų apskaičiuota teisingai. |
| --- | --- |

(140)

Vyriausybės nuomone, sudarant tiesiogines sutartis buvo atlikti pažangiausi tyrimai ir skaičiavimai, kuriuos buvo galima atlikti praktiškai, siekiant užtikrinti, kad kompensacija būtų apskaičiuota teisingai.

| (141) | Vyriausybė pritaria sprendime pradėti procedūrą pateiktam Komisijos argumentui, kad kompensacija faktiškai gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu laikomasi sprendimo Altmark trečiojo kriterijaus. |
| --- | --- |

(141)

Vyriausybė pritaria sprendime pradėti procedūrą pateiktam Komisijos argumentui, kad kompensacija faktiškai gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu laikomasi sprendimo Altmark trečiojo kriterijaus.

| (142) | Kaip nurodyta, Danijos Vyriausybė mano, kad padaryta viskas, ko pagrįstai buvo galima reikalauti siekiant užtikrinti, kad DSB negautų kompensacijos permokos, ir kad turėtų būti padaryta bent tokia išvada, jog taikant tiesiogines sutartis DSB gauti sutartiniai mokėjimai yra su vidaus rinka suderinama pagalba. |
| --- | --- |

(142)

Kaip nurodyta, Danijos Vyriausybė mano, kad padaryta viskas, ko pagrįstai buvo galima reikalauti siekiant užtikrinti, kad DSB negautų kompensacijos permokos, ir kad turėtų būti padaryta bent tokia išvada, jog taikant tiesiogines sutartis DSB gauti sutartiniai mokėjimai yra su vidaus rinka suderinama pagalba.

| (143) | Tačiau, kaip nurodyta, Danijos Vyriausybė nepritaria Komisijos argumentui dėl viešųjų transporto paslaugų sutarčių ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų išskyrimo, kiek tai susiję su pagalbos teisėtumu. Šiuo klausimu Vyriausybė mano, kad jei DSB gavo valstybės pagalbą, apie šią pagalbą pranešti nereikėjo. Jeigu Komisija laikytųsi savo argumento, tai iš tikrųjų reikštų, kad iš esmės ir nepagrįstai išskiriama tai, ar valstybė narė, tik jai priklausančią įmonę įpareigojanti vykdyti transporto veiklą, nurodo sutartyje apibrėžti paslaugų mastą, kokybę ir kainą, ar nenurodo. |
| --- | --- |

(143)

Tačiau, kaip nurodyta, Danijos Vyriausybė nepritaria Komisijos argumentui dėl viešųjų transporto paslaugų sutarčių ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų išskyrimo, kiek tai susiję su pagalbos teisėtumu. Šiuo klausimu Vyriausybė mano, kad jei DSB gavo valstybės pagalbą, apie šią pagalbą pranešti nereikėjo. Jeigu Komisija laikytųsi savo argumento, tai iš tikrųjų reikštų, kad iš esmės ir nepagrįstai išskiriama tai, ar valstybė narė, tik jai priklausančią įmonę įpareigojanti vykdyti transporto veiklą, nurodo sutartyje apibrėžti paslaugų mastą, kokybę ir kainą, ar nenurodo.

| (144) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Danijos Vyriausybė mano, kad nėra jokio pagrindo reikalauti grąžinti valstybės pagalbą, kurią būtų galima laikyti nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(144)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Danijos Vyriausybė mano, kad nėra jokio pagrindo reikalauti grąžinti valstybės pagalbą, kurią būtų galima laikyti nesuderinama su vidaus rinka.

| (145) | Danijos Vyriausybė pažymi, kad pagal informaciją apie numatomą panaikinti mokestį nuo darbo užmokesčio Komisija, vykdydama šią procedūrą, šio mokesčio klausimo nenagrinėjo. |
| --- | --- |

(145)

Danijos Vyriausybė pažymi, kad pagal informaciją apie numatomą panaikinti mokestį nuo darbo užmokesčio Komisija, vykdydama šią procedūrą, šio mokesčio klausimo nenagrinėjo.

| (146) | Bet kokiu atveju Danijos Vyriausybė nurodė, kad su mokesčiu nuo darbo užmokesčio susiję pakeitimai įtraukti į 2008 m. birželio 25 d. Įstatymą Nr. 526 ir kad jie įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(146)

Bet kokiu atveju Danijos Vyriausybė nurodė, kad su mokesčiu nuo darbo užmokesčio susiję pakeitimai įtraukti į 2008 m. birželio 25 d. Įstatymą Nr. 526 ir kad jie įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d.

| (147) | 2010 m. sausio 8 d. rašte Danijos Vyriausybė nurodė, kad konkrečių pastabų dėl Komisijos nustatyto taikytino teisinio pagrindo – Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 arba Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 – neturi. |
| --- | --- |

(147)

2010 m. sausio 8 d. rašte Danijos Vyriausybė nurodė, kad konkrečių pastabų dėl Komisijos nustatyto taikytino teisinio pagrindo – Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 arba Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 – neturi.

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS, PATEIKTOS PRADĖJUS PROCEDŪRĄ

| (148) | Pastabas pateikė DSB – įmonė, kuriai taikomos aptariamos priemonės, ir DKT – antroji skundo pateikėja. Pažymėtina, kad pirmoji skundo pateikėja įmonė Gråhundbus pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(148)

Pastabas pateikė DSB – įmonė, kuriai taikomos aptariamos priemonės, ir DKT – antroji skundo pateikėja. Pažymėtina, kad pirmoji skundo pateikėja įmonė Gråhundbus pastabų nepateikė.

6.1.   DSB PATEIKTOS PASTABOS

| (149) | Savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą DSB pateikė 2008 m. gruodžio 30 d. raštu. |
| --- | --- |

(149)

Savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą DSB pateikė 2008 m. gruodžio 30 d. raštu.

| (150) | DSB nurodo, kad visiškai pritaria Danijos valstybės pastaboms, ir nagrinėja tik tai, ar Komisija gali reikalauti grąžinti pagalbą, jei ji padarytų išvadą, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis suteikiama su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(150)

DSB nurodo, kad visiškai pritaria Danijos valstybės pastaboms, ir nagrinėja tik tai, ar Komisija gali reikalauti grąžinti pagalbą, jei ji padarytų išvadą, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis suteikiama su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

| (151) | DSB nuomone, šiuo atveju grąžinant tokią pagalbą būtų pažeistas teisėtų lūkesčių principas ir taip trukdoma taikyti 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, (24) 14 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(151)

DSB nuomone, šiuo atveju grąžinant tokią pagalbą būtų pažeistas teisėtų lūkesčių principas ir taip trukdoma taikyti 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, (24) 14 straipsnio 1 dalį.

| (152) | Pirma, DSB mano, kad ji galėjo teisėtai tikėtis, jog Danijos Vyriausybės sutartiniai mokėjimai pagal penkerių metų ir dešimties metų sutartis nėra valstybės pagalba. Iš tikrųjų ji mano, kad nebuvo aišku, kokių kontrolės priemonių reikėtų imtis siekiant patikrinti, ar sausumos transporto srityje suteikiama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(152)

Pirma, DSB mano, kad ji galėjo teisėtai tikėtis, jog Danijos Vyriausybės sutartiniai mokėjimai pagal penkerių metų ir dešimties metų sutartis nėra valstybės pagalba. Iš tikrųjų ji mano, kad nebuvo aišku, kokių kontrolės priemonių reikėtų imtis siekiant patikrinti, ar sausumos transporto srityje suteikiama valstybės pagalba.

| (153) | Be to, DSB mano, kad siekiant įvertinti, ar Vyriausybė įmonei DSB suteikė pranašumą, reikia atsižvelgti į laikotarpį, kai buvo sudarytas sandoris. Tai, kad gali būti tam tikrų abejonių dėl paslaugų sąnaudų ir kitų galimų pajamų šaltinių, negali trukdyti valstybei sudaryti susitarimo nustatant rinkos sąlygas atitinkančią kainą. DSB teigimu, apskritai sudarant bet kokį susitarimą yra abejonių, ir palaikant įprastus sutartinius santykius su tuo susijusią riziką prisiima būtent įmonė. Tokia sistema, pagal kurią DSB vienintelė prisiima su išlaidomis arba bilietų pardavimu susijusių nenumatytų svyravimų riziką, yra tinkamesnė priemonė įmonę skatinti didinti savo paslaugų kokybę ir pritraukti daugiau keleivių (25), taigi valstybė gali geriausiai nustatyti sutartinių mokėjimų, kuriuos ji moka įmonei DSB, dydį ir priversti ją prisiimti riziką rezultatams pablogėjus, pavyzdžiui, dėl blogo valdymo arba pajamų praradimo. Todėl DSB mano, kad sudarydama abi sutartis valstybė veikė kaip protingas investuotojas, užtikrindama, kad jai būtų suteikta didžiausia galima nauda pagal minėtas sutartis. |
| --- | --- |

(153)

Be to, DSB mano, kad siekiant įvertinti, ar Vyriausybė įmonei DSB suteikė pranašumą, reikia atsižvelgti į laikotarpį, kai buvo sudarytas sandoris. Tai, kad gali būti tam tikrų abejonių dėl paslaugų sąnaudų ir kitų galimų pajamų šaltinių, negali trukdyti valstybei sudaryti susitarimo nustatant rinkos sąlygas atitinkančią kainą. DSB teigimu, apskritai sudarant bet kokį susitarimą yra abejonių, ir palaikant įprastus sutartinius santykius su tuo susijusią riziką prisiima būtent įmonė. Tokia sistema, pagal kurią DSB vienintelė prisiima su išlaidomis arba bilietų pardavimu susijusių nenumatytų svyravimų riziką, yra tinkamesnė priemonė įmonę skatinti didinti savo paslaugų kokybę ir pritraukti daugiau keleivių (25), taigi valstybė gali geriausiai nustatyti sutartinių mokėjimų, kuriuos ji moka įmonei DSB, dydį ir priversti ją prisiimti riziką rezultatams pablogėjus, pavyzdžiui, dėl blogo valdymo arba pajamų praradimo. Todėl DSB mano, kad sudarydama abi sutartis valstybė veikė kaip protingas investuotojas, užtikrindama, kad jai būtų suteikta didžiausia galima nauda pagal minėtas sutartis.

| (154) | Antra, DSB teigia turinti teisėtą lūkestį, kad mokant sutartinius mokėjimus bet kokiu atveju laikytasi Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 nustatytų kriterijų ir pagal šį reglamentą jiems taikyta bendroji išimtis. Ji abejoja dėl Komisijos pateikto reglamento 14 straipsnio aiškinimo. |
| --- | --- |

(154)

Antra, DSB teigia turinti teisėtą lūkestį, kad mokant sutartinius mokėjimus bet kokiu atveju laikytasi Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 nustatytų kriterijų ir pagal šį reglamentą jiems taikyta bendroji išimtis. Ji abejoja dėl Komisijos pateikto reglamento 14 straipsnio aiškinimo.

| (155) | DSB primena, kad reglamento V skirsnis, kuriame nėra nuostatų dėl kompensacijų sumos, prieštarauja to paties reglamento II–IV skirsniams, kiek tai susiję su viešųjų paslaugų įsipareigojimais. DSB teigimu, reglamentu siekta užtikrinti, kad operatoriai gautų pagrįstą kompensaciją. Tačiau savo noru įsipareigojimus prisiimančių vežėjų, susaistytų viešųjų paslaugų sutartimis, padėtis labai skiriasi nuo operatorių, kuriems valstybė vienašališkai nustatė viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padėties, ir tai nustatyta reglamente. Šiomis sąlygomis Komisija Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 negali aiškinti remdamasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB primena, kad reglamento V skirsnis, kuriame nėra nuostatų dėl kompensacijų sumos, prieštarauja to paties reglamento II–IV skirsniams, kiek tai susiję su viešųjų paslaugų įsipareigojimais. DSB teigimu, reglamentu siekta užtikrinti, kad operatoriai gautų pagrįstą kompensaciją. Tačiau savo noru įsipareigojimus prisiimančių vežėjų, susaistytų viešųjų paslaugų sutartimis, padėtis labai skiriasi nuo operatorių, kuriems valstybė vienašališkai nustatė viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padėties, ir tai nustatyta reglamente. Šiomis sąlygomis Komisija Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 negali aiškinti remdamasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi (26).

| (156) | Galiausiai DSB nepritaria Komisijos pateiktam reglamento 17 straipsnio aiškinimui, pagal kurį nuo numatyto įpareigojimo pranešti atleidžiama tik skiriant kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimus, o ne sudarant viešųjų transporto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(156)

Galiausiai DSB nepritaria Komisijos pateiktam reglamento 17 straipsnio aiškinimui, pagal kurį nuo numatyto įpareigojimo pranešti atleidžiama tik skiriant kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimus, o ne sudarant viešųjų transporto paslaugų sutartis.

| (157) | Savo pastabas DSB pateikė 2010 m. sausio 8 d. raštu. DSB iš esmės prieštarauja tam, kad Komisija šiuo atveju taiko Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(157)

Savo pastabas DSB pateikė 2010 m. sausio 8 d. raštu. DSB iš esmės prieštarauja tam, kad Komisija šiuo atveju taiko Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007.

| (158) | DSB primena, kad aptariamos DSB ir Danijos valstybės transporto sutartys sudarytos prieš priimant reglamentą ir prieš jam įsigaliojant. Jeigu reglamentas būtų taikomas, tai būtų atgaline data taikomas teisės aktas, o tai, DSB nuomone, prieštarauja pagrindiniams teisiniams principams – teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams. DSB taip pat pažymi, jog nėra jokio pagrindo manyti, kad ES teisės aktų leidėjas Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 būtų pageidavęs taikyti atgaline data. |
| --- | --- |

(158)

DSB primena, kad aptariamos DSB ir Danijos valstybės transporto sutartys sudarytos prieš priimant reglamentą ir prieš jam įsigaliojant. Jeigu reglamentas būtų taikomas, tai būtų atgaline data taikomas teisės aktas, o tai, DSB nuomone, prieštarauja pagrindiniams teisiniams principams – teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams. DSB taip pat pažymi, jog nėra jokio pagrindo manyti, kad ES teisės aktų leidėjas Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 būtų pageidavęs taikyti atgaline data.

| (159) | Tačiau DSB pažymi, kad reglamentu numatyta palaipsniui įdiegti naujas taisykles, taip pat tai, kad reglamento nuostatos apskritai negalioja jau sudarytoms sutartims, jeigu šių sutarčių trukmė ribota. Kadangi aptariamų sutarčių trukmė atitinka pereinamojo laikotarpio nuostatose nurodytą trukmę, DSB mano, kad dėl to sutartys reglamentuojamos tik teisės aktais, galiojusiais jas sudarant, – reglamentais (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

Tačiau DSB pažymi, kad reglamentu numatyta palaipsniui įdiegti naujas taisykles, taip pat tai, kad reglamento nuostatos apskritai negalioja jau sudarytoms sutartims, jeigu šių sutarčių trukmė ribota. Kadangi aptariamų sutarčių trukmė atitinka pereinamojo laikotarpio nuostatose nurodytą trukmę, DSB mano, kad dėl to sutartys reglamentuojamos tik teisės aktais, galiojusiais jas sudarant, – reglamentais (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70.

| (160) | DSB taip pat remiasi naujausia Komisijos sprendimų priėmimo praktika, kurioje Komisija pažymėjo, kad Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 negalima taikyti iki jo įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 3 d. sudarytoms sutartims (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB taip pat remiasi naujausia Komisijos sprendimų priėmimo praktika, kurioje Komisija pažymėjo, kad Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 negalima taikyti iki jo įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 3 d. sudarytoms sutartims (27).

| (161) | DSB papildomai pateikė duomenų, kuriais grindžiama, kad bet kokiu atveju viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatas. |
| --- | --- |

(161)

DSB papildomai pateikė duomenų, kuriais grindžiama, kad bet kokiu atveju viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatas.

6.2.   DKT PATEIKTOS PASTABOS

| (162) | Savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą DKT pateikė 2009 m. vasario 16 d. raštu. Šios pastabos apibendrinamos toliau. |
| --- | --- |

(162)

Savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą DKT pateikė 2009 m. vasario 16 d. raštu. Šios pastabos apibendrinamos toliau.

| (163) | DKT mini visą savo skunde Komisijai pateiktą informaciją ir prieš pradedant procedūrą palaikytus ryšius. |
| --- | --- |

(163)

DKT mini visą savo skunde Komisijai pateiktą informaciją ir prieš pradedant procedūrą palaikytus ryšius.

| (164) | DKT pažymi, jog atrodo, kad Komisijos sprendime pradėti procedūrą minimos tik DSB viešųjų transporto paslaugų sutartys, susijusios su įprasta jos geležinkelių transporto veikla, ir neaptariama patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. vykdoma miesto transporto veikla, kuri vis dėlto nurodyta pirminiame DKT skunde. |
| --- | --- |

(164)

DKT pažymi, jog atrodo, kad Komisijos sprendime pradėti procedūrą minimos tik DSB viešųjų transporto paslaugų sutartys, susijusios su įprasta jos geležinkelių transporto veikla, ir neaptariama patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. vykdoma miesto transporto veikla, kuri vis dėlto nurodyta pirminiame DKT skunde.

| (165) | DKT pažymi, kad miesto transporto sutarčių pobūdis yra toks pat ir jose keliami tie patys klausimai. Šiomis aplinkybėmis DKT pabrėžia, kad į šį Komisijos tyrimą taip pat turi būti įtrauktos viešųjų miesto transporto paslaugų sutartys. |
| --- | --- |

(165)

DKT pažymi, kad miesto transporto sutarčių pobūdis yra toks pat ir jose keliami tie patys klausimai. Šiomis aplinkybėmis DKT pabrėžia, kad į šį Komisijos tyrimą taip pat turi būti įtrauktos viešųjų miesto transporto paslaugų sutartys.

| (166) | Apskritai DKT mano, kad šiuo atveju sprendimo Altmark kriterijai neįvykdyti, todėl pagal aptariamas sutartis yra suteikiama valstybės pagalba. DKT nuomone, ši pagalba nesuderinama ir neteisėta ir Komisija turėtų nurodyti ją grąžinti. |
| --- | --- |

(166)

Apskritai DKT mano, kad šiuo atveju sprendimo Altmark kriterijai neįvykdyti, todėl pagal aptariamas sutartis yra suteikiama valstybės pagalba. DKT nuomone, ši pagalba nesuderinama ir neteisėta ir Komisija turėtų nurodyti ją grąžinti.

| (167) | Nors Komisija nepareiškė abejonių dėl to, ar laikomasi sprendimo Altmark pirmojo kriterijaus, DKT pastabas šiuo klausimu vis dėlto pateikė. |
| --- | --- |

(167)

Nors Komisija nepareiškė abejonių dėl to, ar laikomasi sprendimo Altmark pirmojo kriterijaus, DKT pastabas šiuo klausimu vis dėlto pateikė.

| (168) | DKT pažymi, kad dėl valstybių narių didelės veiksmų laisvės, suteiktos viešųjų paslaugų įsipareigojimams nustatyti, neturėtų susidaryti neteisėta padėtis, kai trečiosios šalys negalėtų abejoti tuo, ar veikla vykdoma laikantis viešųjų transporto paslaugų sutarties. DKT teigimu, Komisija privalo pagrįsti, kad būtina nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(168)

DKT pažymi, kad dėl valstybių narių didelės veiksmų laisvės, suteiktos viešųjų paslaugų įsipareigojimams nustatyti, neturėtų susidaryti neteisėta padėtis, kai trečiosios šalys negalėtų abejoti tuo, ar veikla vykdoma laikantis viešųjų transporto paslaugų sutarties. DKT teigimu, Komisija privalo pagrįsti, kad būtina nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus.

| (169) | Remdamasi Teismo ir Komisijos praktika DKT prieštarauja Komisijos tyrimui, kuriame nustatyta, kad akivaizdžios vertinimo klaidos nėra. DKT visų pirma mano, kad paslaugos teikimo punktualumo, kokybės ir reguliarumo tikslų neužtenka siekiant nustatyti, kad paslauga teikiama vykdant viešosios paslaugos uždavinius. |
| --- | --- |

(169)

Remdamasi Teismo ir Komisijos praktika DKT prieštarauja Komisijos tyrimui, kuriame nustatyta, kad akivaizdžios vertinimo klaidos nėra. DKT visų pirma mano, kad paslaugos teikimo punktualumo, kokybės ir reguliarumo tikslų neužtenka siekiant nustatyti, kad paslauga teikiama vykdant viešosios paslaugos uždavinius.

| (170) | Komisija šį tyrimą veikiau turėtų atlikti remdamasi Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 išdėstytais kriterijais ir turėtų nagrinėti viešosios paslaugos uždavinių proporcingumą. DKT teigimu, Komisija visų pirma turėtų nagrinėti, ar pagal nustatytus punktualumo, kokybės ir reguliarumo tikslus teikiant aptariamas paslaugas negaunamas pelnas. |
| --- | --- |

(170)

Komisija šį tyrimą veikiau turėtų atlikti remdamasi Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 išdėstytais kriterijais ir turėtų nagrinėti viešosios paslaugos uždavinių proporcingumą. DKT teigimu, Komisija visų pirma turėtų nagrinėti, ar pagal nustatytus punktualumo, kokybės ir reguliarumo tikslus teikiant aptariamas paslaugas negaunamas pelnas.

| (171) | Iš tikrųjų DKT mano, kad kompensacijos už viešąsias paslaugas yra pagrįstos tik tuomet, jeigu paslaugos nepelningos ir kompensacija būtina joms teikti; tai reiškia, kad turi būti atliktas atskiras kiekvieno atitinkamo geležinkelio maršruto tyrimas. |
| --- | --- |

(171)

Iš tikrųjų DKT mano, kad kompensacijos už viešąsias paslaugas yra pagrįstos tik tuomet, jeigu paslaugos nepelningos ir kompensacija būtina joms teikti; tai reiškia, kad turi būti atliktas atskiras kiekvieno atitinkamo geležinkelio maršruto tyrimas.

| (172) | DKT prieštarauja Komisijos argumentui, kad sudarant dešimties metų biudžetus, pagal kuriuos apskaičiuojamos DSB kompensacijos, sprendimo Altmark antrojo kriterijaus gali būti laikomasi. Iš tikrųjų DKT mano, kad šiuose biudžetuose nepateikiami išsamūs išlaidų parametrai ir analizė, leidžiantys nustatyti kiekvienam atitinkamam geležinkelio maršrutui būtinos kompensacijos dydį. |
| --- | --- |

(172)

DKT prieštarauja Komisijos argumentui, kad sudarant dešimties metų biudžetus, pagal kuriuos apskaičiuojamos DSB kompensacijos, sprendimo Altmark antrojo kriterijaus gali būti laikomasi. Iš tikrųjų DKT mano, kad šiuose biudžetuose nepateikiami išsamūs išlaidų parametrai ir analizė, leidžiantys nustatyti kiekvienam atitinkamam geležinkelio maršrutui būtinos kompensacijos dydį.

| (173) | DKT mano, kad trečiasis kriterijus turėtų būti nagrinėjamas siejant jį su sprendimo Altmark ketvirtuoju kriterijumi, nes jeigu įmonės negalima laikyti tipine gerai valdoma įmone, trečiojo kriterijaus nagrinėti nereikia, nes jo nebūtų galima pagrįsti šios įmonės sąnaudų analize. |
| --- | --- |

(173)

DKT mano, kad trečiasis kriterijus turėtų būti nagrinėjamas siejant jį su sprendimo Altmark ketvirtuoju kriterijumi, nes jeigu įmonės negalima laikyti tipine gerai valdoma įmone, trečiojo kriterijaus nagrinėti nereikia, nes jo nebūtų galima pagrįsti šios įmonės sąnaudų analize.

| (174) | DKT primena, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos nerengus konkursų. Be to, DKT pritaria Komisijos abejonėms, ar dėl dešimties metų biudžetų ir Danijos valstybės taikomos metodikos gali būti įgyvendintas sprendimo Altmark ketvirtasis kriterijus. |
| --- | --- |

(174)

DKT primena, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos nerengus konkursų. Be to, DKT pritaria Komisijos abejonėms, ar dėl dešimties metų biudžetų ir Danijos valstybės taikomos metodikos gali būti įgyvendintas sprendimo Altmark ketvirtasis kriterijus.

| (175) | Šiuo požiūriu DKT visų pirma pabrėžia, kad surengus paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursus įrodyta, kad DSB konkurentai paslaugas galėjo teikti už kainą, beveik 27 % mažesnę negu DSB kaina. DKT taip pat primena, kad DSB yra įdarbinusi valstybės tarnautojų, todėl sprendimo Altmark ketvirtojo kriterijaus nesilaikoma. |
| --- | --- |

(175)

Šiuo požiūriu DKT visų pirma pabrėžia, kad surengus paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursus įrodyta, kad DSB konkurentai paslaugas galėjo teikti už kainą, beveik 27 % mažesnę negu DSB kaina. DKT taip pat primena, kad DSB yra įdarbinusi valstybės tarnautojų, todėl sprendimo Altmark ketvirtojo kriterijaus nesilaikoma.

| (176) | DKT nepritaria Komisijos argumentams dėl pagalbos suderinamumo klausimo. Iš tikrųjų ji mano, kad Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 išskiriamas, viena vertus, Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 II, III ir IV skirsniuose nurodytas metodas, grindžiamas faktinėmis sąnaudomis, kita vertus, Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 V skirsnyje nurodytas metodas, grindžiamas paslaugų teikėjo siūloma kaina, palyginti su konkurento kaina už tokios pat paslaugos teikimą. DKT teigimu, šis išskyrimas matyti, kai viešųjų paslaugų įsipareigojimų ir viešųjų transporto paslaugų sutarčių pobūdis nevienodas ir jie grindžiami skirtingais procedūriniais reikalavimais. |
| --- | --- |

(176)

DKT nepritaria Komisijos argumentams dėl pagalbos suderinamumo klausimo. Iš tikrųjų ji mano, kad Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 išskiriamas, viena vertus, Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 II, III ir IV skirsniuose nurodytas metodas, grindžiamas faktinėmis sąnaudomis, kita vertus, Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 V skirsnyje nurodytas metodas, grindžiamas paslaugų teikėjo siūloma kaina, palyginti su konkurento kaina už tokios pat paslaugos teikimą. DKT teigimu, šis išskyrimas matyti, kai viešųjų paslaugų įsipareigojimų ir viešųjų transporto paslaugų sutarčių pobūdis nevienodas ir jie grindžiami skirtingais procedūriniais reikalavimais.

| (177) | Todėl Komisijos argumento, grindžiamo faktinių sąnaudų metodu ir principais, susijusiais su SESV 106 straipsnio 2 dalies įgyvendinimu, negalima taikyti nagrinėjant viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytą kainą. DKT nuomone, toks metodas neatitinka Bendrijos teismų praktikos (sprendimas Combus), Komisijos praktikos (Bendrijos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąsias paslaugas forma (28) ir paties sprendimo pradėti procedūrą, kuriame patvirtinamas SESV 93 straipsnio lex specialis pobūdis. |
| --- | --- |

(177)

Todėl Komisijos argumento, grindžiamo faktinių sąnaudų metodu ir principais, susijusiais su SESV 106 straipsnio 2 dalies įgyvendinimu, negalima taikyti nagrinėjant viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytą kainą. DKT nuomone, toks metodas neatitinka Bendrijos teismų praktikos (sprendimas Combus), Komisijos praktikos (Bendrijos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąsias paslaugas forma (28) ir paties sprendimo pradėti procedūrą, kuriame patvirtinamas SESV 93 straipsnio lex specialis pobūdis.

| (178) | Atkreipdama dėmesį į tai, kad šiuo atveju viešųjų transporto paslaugų sutartims Komisija ketina taikyti faktinėmis sąnaudomis grindžiamą metodą, DKT vis dėlto pateikė pastabas dėl šio metodo. |
| --- | --- |

(178)

Atkreipdama dėmesį į tai, kad šiuo atveju viešųjų transporto paslaugų sutartims Komisija ketina taikyti faktinėmis sąnaudomis grindžiamą metodą, DKT vis dėlto pateikė pastabas dėl šio metodo.

| (179) | Iš tikrųjų DKT mano, kad duomenys, kuriuos Danijos Vyriausybė pateikė siekdama patvirtinti, kad kompensacijos permoka nesuteikta, yra neteisingi. DKT remiasi keliais argumentais:






  — | DSB, dalyvaudama paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursuose, labai sumažino savo kainas, |
| --- | --- | --- |

(179)

Iš tikrųjų DKT mano, kad duomenys, kuriuos Danijos Vyriausybė pateikė siekdama patvirtinti, kad kompensacijos permoka nesuteikta, yra neteisingi. DKT remiasi keliais argumentais:

—

DSB, dalyvaudama paslaugų teikimo tam tikrais maršrutais konkursuose, labai sumažino savo kainas,

| — | be to, pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB finansinė padėtis privalo būti gera – tai reiškia, kad sutartiniai mokėjimai yra didesni už tikslią viešųjų paslaugų įsipareigojimų sąnaudų kompensaciją, |
| --- | --- |

—

be to, pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB finansinė padėtis privalo būti gera – tai reiškia, kad sutartiniai mokėjimai yra didesni už tikslią viešųjų paslaugų įsipareigojimų sąnaudų kompensaciją,

| — | sutartinių mokėjimų dydis tinkamai nepagrindžiamas, o dešimties metų biudžetai sudaryti juos suderinus taip, kad būtų užtikrintas tam tikro dydžio DSB pelnas, jie nepagrįsti išsamia kiekvieno atitinkamo maršruto DSB sąnaudų ir pajamų analize, |
| --- | --- |

—

sutartinių mokėjimų dydis tinkamai nepagrindžiamas, o dešimties metų biudžetai sudaryti juos suderinus taip, kad būtų užtikrintas tam tikro dydžio DSB pelnas, jie nepagrįsti išsamia kiekvieno atitinkamo maršruto DSB sąnaudų ir pajamų analize,

| — | kompensavimo sistema grindžiama tikslu gauti nuosavo kapitalo grąžą, o ne tikslia per didelių sąnaudų kompensacija, |
| --- | --- |

—

kompensavimo sistema grindžiama tikslu gauti nuosavo kapitalo grąžą, o ne tikslia per didelių sąnaudų kompensacija,

| — | pagal DKT pateiktus skaičiavimus pagrindinis geležinkelio maršrutas Kopenhaga–Orhusas yra pelningas atsižvelgiant į dabartinius DSB nustatytus įpareigojimus, todėl dėl jo viešųjų paslaugų sutartis neturėjo būti sudaryta, |
| --- | --- |

—

pagal DKT pateiktus skaičiavimus pagrindinis geležinkelio maršrutas Kopenhaga–Orhusas yra pelningas atsižvelgiant į dabartinius DSB nustatytus įpareigojimus, todėl dėl jo viešųjų paslaugų sutartis neturėjo būti sudaryta,

| — | be to, spėjamas DSB našumo padidėjimas neatitinka finansinių duomenų, iš kurių matyti, kad personalo sąnaudos išaugo atitinkamo laikotarpio pajamų atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

be to, spėjamas DSB našumo padidėjimas neatitinka finansinių duomenų, iš kurių matyti, kad personalo sąnaudos išaugo atitinkamo laikotarpio pajamų atžvilgiu,

| — | DKT taip pat abejoja, ar sutartiniai mokėjimai iš tikrųjų sumažinti 1 mlrd. DKK; pagal įmonės finansines ataskaitas jie veikiau sumažinti 647 mln. DKK, |
| --- | --- |

—

DKT taip pat abejoja, ar sutartiniai mokėjimai iš tikrųjų sumažinti 1 mlrd. DKK; pagal įmonės finansines ataskaitas jie veikiau sumažinti 647 mln. DKK,

| — | DKT nurodo, kad 2000–2004 m. DSB tikslai (traukiniais nuvažiuotų kilometrų skaičius) nepasiekti – tai pagrindžia sutartinių mokėjimų sumažinimą – ir kad DSB gavo kompensacijas už riedmenis, kurių sąnaudų neturėjo patirti atsižvelgiant į vėluojantį tiekimą, |
| --- | --- |

—

DKT nurodo, kad 2000–2004 m. DSB tikslai (traukiniais nuvažiuotų kilometrų skaičius) nepasiekti – tai pagrindžia sutartinių mokėjimų sumažinimą – ir kad DSB gavo kompensacijas už riedmenis, kurių sąnaudų neturėjo patirti atsižvelgiant į vėluojantį tiekimą,

| — | galiausiai DKT mano, kad DSB pati galėjo prisiimti dėl pavėluoto riedmenų tiekimo patirtus finansinius padarinius, visų pirma susijusius su atsarginiais riedmenimis, kadangi jos pelnas buvo didelis. DSB dėl vėlavimo iš įmonės AnsaldoBreda gavo 225 mln. DKK kompensaciją, kuri turėjo būti sumokėta Danijos valstybei; DKT teigimu, dėl to valstybė patiria žalą. DSB gavo 104 mln. DKK per didelių sutartinių mokėjimų už riedmenis, kurie nebuvo eksploatuojami. |
| --- | --- |

—

galiausiai DKT mano, kad DSB pati galėjo prisiimti dėl pavėluoto riedmenų tiekimo patirtus finansinius padarinius, visų pirma susijusius su atsarginiais riedmenimis, kadangi jos pelnas buvo didelis. DSB dėl vėlavimo iš įmonės AnsaldoBreda gavo 225 mln. DKK kompensaciją, kuri turėjo būti sumokėta Danijos valstybei; DKT teigimu, dėl to valstybė patiria žalą. DSB gavo 104 mln. DKK per didelių sutartinių mokėjimų už riedmenis, kurie nebuvo eksploatuojami.

| (180) | DKT teigimu, didelis DSB pelnas dėl toliau nurodytų priežasčių įrodo, kad įmonei sumokėta kompensacijos permoka:






  — | DSB pelnas didesnis negu tas, kurio panašią riziką (t. y. mažą riziką) patirianti įmonė pagrįstai galėtų tikėtis, |
| --- | --- | --- |

(180)

DKT teigimu, didelis DSB pelnas dėl toliau nurodytų priežasčių įrodo, kad įmonei sumokėta kompensacijos permoka:

—

DSB pelnas didesnis negu tas, kurio panašią riziką (t. y. mažą riziką) patirianti įmonė pagrįstai galėtų tikėtis,

| — | DKT primena savo skunde pateiktą tyrimą, iš kurio matyti, kad DSB pelno marža iki apmokestinimo (12,3 % 1999–2004 m. ir 12,77 % 1999–2007 m.) didesnė negu kitų Europos geležinkelių transporto įmonių (2,21 %–4,47 % Jungtinėje Karalystėje; 3,35 % Švedijoje; 0,49–4,65 % Vokietijoje arba 0,8–3,77 % Prancūzijos nacionalinės geležinkelio įmonės SNCF) ir viršija vykdant kitą panašią procedūrą Komisijos nurodytą dydį (29), |
| --- | --- |

—

DKT primena savo skunde pateiktą tyrimą, iš kurio matyti, kad DSB pelno marža iki apmokestinimo (12,3 % 1999–2004 m. ir 12,77 % 1999–2007 m.) didesnė negu kitų Europos geležinkelių transporto įmonių (2,21 %–4,47 % Jungtinėje Karalystėje; 3,35 % Švedijoje; 0,49–4,65 % Vokietijoje arba 0,8–3,77 % Prancūzijos nacionalinės geležinkelio įmonės SNCF) ir viršija vykdant kitą panašią procedūrą Komisijos nurodytą dydį (29),

| — | DKT mano, kad DSB pelnas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis taip pat daug didesnis už vidaus konkurentų pelną (DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %), |
| --- | --- |

—

DKT mano, kad DSB pelnas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis taip pat daug didesnis už vidaus konkurentų pelną (DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %),

| — | DKT pabrėžia, kad DSB pelnas daug didesnis negu Danijos valstybės nustatytas DSB tikslas – 6 % nuosavo kapitalo grąža; DKT tai vertina kaip 3,678 mlrd. DKK perteklių. |
| --- | --- |

—

DKT pabrėžia, kad DSB pelnas daug didesnis negu Danijos valstybės nustatytas DSB tikslas – 6 % nuosavo kapitalo grąža; DKT tai vertina kaip 3,678 mlrd. DKK perteklių.

| (181) | DKT nuomone, galiausiai argumentas, kad gaunant dividendus buvo galima išvengti bet kokios kompensacijos permokos, turi būti atmestas dėl šių priežasčių:






  — | viešųjų transporto paslaugų sutartyse nenustatytas sutartinių mokėjimų grąžinimo mechanizmas, jeigu šie mokėjimai viršytų reikiamą tikslios kompensacijos už viešųjų paslaugų įsipareigojimus dydį, |
| --- | --- | --- |

(181)

DKT nuomone, galiausiai argumentas, kad gaunant dividendus buvo galima išvengti bet kokios kompensacijos permokos, turi būti atmestas dėl šių priežasčių:

—

viešųjų transporto paslaugų sutartyse nenustatytas sutartinių mokėjimų grąžinimo mechanizmas, jeigu šie mokėjimai viršytų reikiamą tikslios kompensacijos už viešųjų paslaugų įsipareigojimus dydį,

| — | šiuo atveju Danijos valstybė savo, kaip investuotojos ir valstybės įmonės akcininkės, pareigas painioja su valdžios institucijos, leidžiančios mokėti kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pareigomis, |
| --- | --- |

—

šiuo atveju Danijos valstybė savo, kaip investuotojos ir valstybės įmonės akcininkės, pareigas painioja su valdžios institucijos, leidžiančios mokėti kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pareigomis,

| — | gaunant dividendus savaime negalima panaikinti nei ekonominių kompensacijos permokos padarinių, nei konkurencijos iškraipymo, kurio poveikis lieka rinkoje, |
| --- | --- |

—

gaunant dividendus savaime negalima panaikinti nei ekonominių kompensacijos permokos padarinių, nei konkurencijos iškraipymo, kurio poveikis lieka rinkoje,

| — | taikant dividendų gavimo argumentą būtų diskriminuojamos valstybės ir privačios įmonės, |
| --- | --- |

—

taikant dividendų gavimo argumentą būtų diskriminuojamos valstybės ir privačios įmonės,

| — | Komisijos bendrosiose nuostatose dėl pagalbos kompensacijos už viešąsias paslaugas forma nurodyta galimybė perkelti tik 10 % pertekliaus kiekvienais metais, |
| --- | --- |

—

Komisijos bendrosiose nuostatose dėl pagalbos kompensacijos už viešąsias paslaugas forma nurodyta galimybė perkelti tik 10 % pertekliaus kiekvienais metais,

| — | kompensacijos permoka ir Danijos valstybės gaunamų dividendų suma tiesiogiai nesusijusios; be to, dividendų principas dešimties metų biudžetuose patvirtintas prieš nustatant galimas kompensacijos permokas. |
| --- | --- |

—

kompensacijos permoka ir Danijos valstybės gaunamų dividendų suma tiesiogiai nesusijusios; be to, dividendų principas dešimties metų biudžetuose patvirtintas prieš nustatant galimas kompensacijos permokas.

| (182) | DKT nurodo, kad atleidimą nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio Danijos valstybė panaikino 2008 m. DKT mini Danijos įstatymo projektą, kuriame DSB apmokestinimo šiuo mokesčiu sąnaudos įvertintos 80 mln. DKK per metus. Šiuo pagrindu DKT pažymi, kad atleidimo nuo mokesčio poveikis konkurencijai labai neigiamas – per dešimt metų beveik 800 mln. DKK, šią sumą Danijos valstybė turėtų išieškoti. |
| --- | --- |

(182)

DKT nurodo, kad atleidimą nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio Danijos valstybė panaikino 2008 m. DKT mini Danijos įstatymo projektą, kuriame DSB apmokestinimo šiuo mokesčiu sąnaudos įvertintos 80 mln. DKK per metus. Šiuo pagrindu DKT pažymi, kad atleidimo nuo mokesčio poveikis konkurencijai labai neigiamas – per dešimt metų beveik 800 mln. DKK, šią sumą Danijos valstybė turėtų išieškoti.

| (183) | Be to, DKT atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad Danijos valstybė DSB mokamą mokestį nusprendė ateityje kompensuoti padidindama sutartinius mokėjimus. |
| --- | --- |

(183)

Be to, DKT atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad Danijos valstybė DSB mokamą mokestį nusprendė ateityje kompensuoti padidindama sutartinius mokėjimus.

| (184) | DKT norėtų, kad Komisija šį klausimą nagrinėtų vykdydama šią procedūrą, nes procedūra CP78/06, kurią Komisija minėjo sprendime pradėti procedūrą, baigta. |
| --- | --- |

(184)

DKT norėtų, kad Komisija šį klausimą nagrinėtų vykdydama šią procedūrą, nes procedūra CP78/06, kurią Komisija minėjo sprendime pradėti procedūrą, baigta.

| (185) | 2010 m. sausio 10 d. DKT Komisijai pateikė savo pastabas dėl tinkamo teisinio pagrindo – Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 arba Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 – pasirinkimo. |
| --- | --- |

(185)

2010 m. sausio 10 d. DKT Komisijai pateikė savo pastabas dėl tinkamo teisinio pagrindo – Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 arba Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 – pasirinkimo.

| (186) | DKT nuomone, kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojo tik 2009 m. gruodžio 3 d., nagrinėti aptariamų pagalbos priemonių suderinamumą remiantis šiuo reglamentu būtų teisiškai neteisinga. Priminusi tam tikrus principus, susijusius su ES valstybės pagalbos taisyklių taikymu ratione temporis, DKT teigė, kad turi būti išskiriama tai, ar apie pagalbos priemones pranešta, ar ne. Siekdama įrodyti, kad šiuo atveju Komisija suderinamumą turėtų nagrinėti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, DKT rėmėsi Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimu byloje SIDE
   (30). |
| --- | --- |

(186)

DKT nuomone, kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojo tik 2009 m. gruodžio 3 d., nagrinėti aptariamų pagalbos priemonių suderinamumą remiantis šiuo reglamentu būtų teisiškai neteisinga. Priminusi tam tikrus principus, susijusius su ES valstybės pagalbos taisyklių taikymu ratione temporis, DKT teigė, kad turi būti išskiriama tai, ar apie pagalbos priemones pranešta, ar ne. Siekdama įrodyti, kad šiuo atveju Komisija suderinamumą turėtų nagrinėti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, DKT rėmėsi Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimu byloje SIDE
   (30).

| (187) | DKT išvada, be kita ko, grindžiama tuo, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys apima 1999–2004 m. ir 2005–2014 m., o pagalba teikiama mokant mėnesinius sutartinius mokėjimus. Be to, DKT pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 neteikiama jokia nuostata dėl valstybės pagalbos, kuri jau suteikta arba kuriai taikoma tyrimo procedūra. Be to, 2008 m. rugsėjo 10 d. sprendime pradėti procedūrą naujasis reglamentas neminimas, nors jis jau buvo priimtas. Galiausiai DKT taip pat pažymi, kad prieštaraujama Komisijos pranešimui dėl nustatytų taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (31). |
| --- | --- |

(187)

DKT išvada, be kita ko, grindžiama tuo, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys apima 1999–2004 m. ir 2005–2014 m., o pagalba teikiama mokant mėnesinius sutartinius mokėjimus. Be to, DKT pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 neteikiama jokia nuostata dėl valstybės pagalbos, kuri jau suteikta arba kuriai taikoma tyrimo procedūra. Be to, 2008 m. rugsėjo 10 d. sprendime pradėti procedūrą naujasis reglamentas neminimas, nors jis jau buvo priimtas. Galiausiai DKT taip pat pažymi, kad prieštaraujama Komisijos pranešimui dėl nustatytų taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (31).

| (188) | DKT mano, kad Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 galėtų būti tinkamas teisinis pagrindas suderinamumui nagrinėti nebent tik svarstant būsimą viešųjų transporto paslaugų sutarčių poveikį, t. y. po 2009 m. gruodžio 3 d. atliekamus sutartinius mokėjimus. |
| --- | --- |

(188)

DKT mano, kad Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 galėtų būti tinkamas teisinis pagrindas suderinamumui nagrinėti nebent tik svarstant būsimą viešųjų transporto paslaugų sutarčių poveikį, t. y. po 2009 m. gruodžio 3 d. atliekamus sutartinius mokėjimus.

7.   DANIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (189) | Danijos teigimu, dėl DKT pastabų aptariami faktai neturi būti vertinami kitaip. Iš tikrųjų Danija laikosi nuomonės, kad keturi sprendimo Altmark kriterijai šiuo atveju yra įgyvendinti ir kompensacijos permokos DSB negavo. |
| --- | --- |

(189)

Danijos teigimu, dėl DKT pastabų aptariami faktai neturi būti vertinami kitaip. Iš tikrųjų Danija laikosi nuomonės, kad keturi sprendimo Altmark kriterijai šiuo atveju yra įgyvendinti ir kompensacijos permokos DSB negavo.

| (190) | Danija mano, kad sostinės regiono transporto sutartims oficiali tyrimo procedūra netaikoma, todėl DKT nuomonės dėl šių sutarčių komentuoti nereikia. |
| --- | --- |

(190)

Danija mano, kad sostinės regiono transporto sutartims oficiali tyrimo procedūra netaikoma, todėl DKT nuomonės dėl šių sutarčių komentuoti nereikia.

| (191) | Tačiau Danija nurodo, kad DSB S-tog a. s.– tai patronuojamoji įmonė, visiškai priklausanti įmonei DSB SV, ir kad DSB S-tog a. s. duomenys įtraukti į DSB grupės konsoliduotas finansines ataskaitas ir Danijos Vyriausybės perduotus duomenis. |
| --- | --- |

(191)

Tačiau Danija nurodo, kad DSB S-tog a. s.– tai patronuojamoji įmonė, visiškai priklausanti įmonei DSB SV, ir kad DSB S-tog a. s. duomenys įtraukti į DSB grupės konsoliduotas finansines ataskaitas ir Danijos Vyriausybės perduotus duomenis.

| (192) | Danijos Vyriausybė patikslina, kad prognozuojami mokėjimai ir sutartiniai mokėjimai, susiję su S-tog transporto paslaugomis, taip pat nustatyti remiantis 6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo. DSB S-tog a. s. pelnas (nuostoliai) įtrauktas (-i) į DSB SV biudžetą; atitinkamai apskaičiuoti sutartiniai mokėjimai, mokėtini įmonei už tolimojo susisiekimo ir regioninio transporto paslaugas. Be to, patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. veiklos pajamos įtrauktos į DSB SV konsoliduotą pelną (nuostolius). Todėl S-tog transporto paslaugų pelnas (nuostoliai) įtrauktas į bendrą DSB SV finansinį pelną (nuostolius). |
| --- | --- |

(192)

Danijos Vyriausybė patikslina, kad prognozuojami mokėjimai ir sutartiniai mokėjimai, susiję su S-tog transporto paslaugomis, taip pat nustatyti remiantis 6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo. DSB S-tog a. s. pelnas (nuostoliai) įtrauktas (-i) į DSB SV biudžetą; atitinkamai apskaičiuoti sutartiniai mokėjimai, mokėtini įmonei už tolimojo susisiekimo ir regioninio transporto paslaugas. Be to, patronuojamosios įmonės DSB S-tog a. s. veiklos pajamos įtrauktos į DSB SV konsoliduotą pelną (nuostolius). Todėl S-tog transporto paslaugų pelnas (nuostoliai) įtrauktas į bendrą DSB SV finansinį pelną (nuostolius).

| (193) | Danijos teigimu, dėl DKT pastabų nekyla abejonių, kad keturi sprendimo Altmark kriterijai šiuo atveju įgyvendinti. |
| --- | --- |

(193)

Danijos teigimu, dėl DKT pastabų nekyla abejonių, kad keturi sprendimo Altmark kriterijai šiuo atveju įgyvendinti.

| (194) | Dėl pirmojo kriterijaus Danijos Vyriausybė primena, kad Komisija nepareiškė abejonių šiuo klausimu. Be to, klausimas, ar maršrutui Kopenhaga–Orhusas taikomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, aptariamas toliau. |
| --- | --- |

(194)

Dėl pirmojo kriterijaus Danijos Vyriausybė primena, kad Komisija nepareiškė abejonių šiuo klausimu. Be to, klausimas, ar maršrutui Kopenhaga–Orhusas taikomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, aptariamas toliau.

| (195) | Aptardamos antrąjį kriterijų Danijos Vyriausybė primena, kad Komisija nepareiškė abejonių dėl laikotarpio iki 2008 m., ir nurodo, kad 2009–2014 m. DSB mokama kompensacija taip pat apskaičiuota pagal Komisijai perduotą dešimties metų biudžetą. |
| --- | --- |

(195)

Aptardamos antrąjį kriterijų Danijos Vyriausybė primena, kad Komisija nepareiškė abejonių dėl laikotarpio iki 2008 m., ir nurodo, kad 2009–2014 m. DSB mokama kompensacija taip pat apskaičiuota pagal Komisijai perduotą dešimties metų biudžetą.

| (196) | Dėl trečiojo kriterijaus DKT teigia, kad jis turėtų būti nagrinėjamas tik tuomet, jeigu iš anksto įgyvendinamas ketvirtasis kriterijus. Danijos Vyriausybė nepritaria šiai nuomonei ir mano, kad kriterijai gali būti tinkamai nagrinėjami atskirai vienas nuo kito ir ta tvarka, kurios sprendime Altmark laikėsi Teismas. |
| --- | --- |

(196)

Dėl trečiojo kriterijaus DKT teigia, kad jis turėtų būti nagrinėjamas tik tuomet, jeigu iš anksto įgyvendinamas ketvirtasis kriterijus. Danijos Vyriausybė nepritaria šiai nuomonei ir mano, kad kriterijai gali būti tinkamai nagrinėjami atskirai vienas nuo kito ir ta tvarka, kurios sprendime Altmark laikėsi Teismas.

| (197) | Galiausiai aptardama ketvirtąjį kriterijų Danijos Vyriausybė atmeta DKT argumentus, pagal kuriuos daroma išvada, kad šio kriterijaus nesilaikoma. Iš tikrųjų Vyriausybė nurodo, kad dešimties metų biudžetai parengti remiantis visais turimais duomenimis ir pakankama sąnaudų analize, į kurią įtrauktos ilgalaikio padėties gerėjimo perspektyvos. Be to, derantis dėl antrosios sutarties biudžetas peržiūrėtas, o sutartiniai mokėjimai sumažinti siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą. Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, jog tai, kad dėl istorinių priežasčių įmonė patiria neįprastų išlaidų, susijusių su samdomais valstybės darbuotojais, nesusiję su geru ar blogu įmonės valdymu. Ji primena, kad kapitalo sudėtis, rizikos pobūdis ir kiti aspektai labai skiriasi, yra įvairių geležinkelio įmonių, todėl lyginti su kitomis įmonėmis neįmanoma. Taip pat tai, kad DSB First konkurse galėjo dalyvauti siūlydama mažesnę (iš pirmo žvilgsnio) Kystbanen maršrutu teikiamų paslaugų kainą, nereiškia ir net nėra rodiklis, kad mokėjimai įmonei DSB buvo per dideli, nes šį pasiūlymą pateikė nepriklausoma bendrovė ir jis grindžiamas kitokiais duomenimis (dirba tik sutartininkai, naujesnė įranga, mažiau traukinio personalo narių). |
| --- | --- |

(197)

Galiausiai aptardama ketvirtąjį kriterijų Danijos Vyriausybė atmeta DKT argumentus, pagal kuriuos daroma išvada, kad šio kriterijaus nesilaikoma. Iš tikrųjų Vyriausybė nurodo, kad dešimties metų biudžetai parengti remiantis visais turimais duomenimis ir pakankama sąnaudų analize, į kurią įtrauktos ilgalaikio padėties gerėjimo perspektyvos. Be to, derantis dėl antrosios sutarties biudžetas peržiūrėtas, o sutartiniai mokėjimai sumažinti siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą. Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, jog tai, kad dėl istorinių priežasčių įmonė patiria neįprastų išlaidų, susijusių su samdomais valstybės darbuotojais, nesusiję su geru ar blogu įmonės valdymu. Ji primena, kad kapitalo sudėtis, rizikos pobūdis ir kiti aspektai labai skiriasi, yra įvairių geležinkelio įmonių, todėl lyginti su kitomis įmonėmis neįmanoma. Taip pat tai, kad DSB First konkurse galėjo dalyvauti siūlydama mažesnę (iš pirmo žvilgsnio) Kystbanen maršrutu teikiamų paslaugų kainą, nereiškia ir net nėra rodiklis, kad mokėjimai įmonei DSB buvo per dideli, nes šį pasiūlymą pateikė nepriklausoma bendrovė ir jis grindžiamas kitokiais duomenimis (dirba tik sutartininkai, naujesnė įranga, mažiau traukinio personalo narių).

| (198) | Danija primena, kad abejoja dėl Komisijos argumentų, susijusių su Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 įgyvendinimu; jos nuomone, šie argumentai teisiniu požiūriu labai neaiškūs, ypač argumentas dėl įpareigojimo pranešti apie viešųjų transporto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(198)

Danija primena, kad abejoja dėl Komisijos argumentų, susijusių su Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 įgyvendinimu; jos nuomone, šie argumentai teisiniu požiūriu labai neaiškūs, ypač argumentas dėl įpareigojimo pranešti apie viešųjų transporto paslaugų sutartis.

| (199) | Tačiau Danija nepritaria DKT aiškinimui, be kita ko, susijusiam su žodžio „kaina“ vartojimu reglamento 14 straipsnio 2 dalies b punkte ir valstybės pagalbos taisyklių netaikymu tais atvejais, kai taikytinas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(199)

Tačiau Danija nepritaria DKT aiškinimui, be kita ko, susijusiam su žodžio „kaina“ vartojimu reglamento 14 straipsnio 2 dalies b punkte ir valstybės pagalbos taisyklių netaikymu tais atvejais, kai taikytinas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69.

i.   Analizės bendrumas

| (200) | Danija griežtai nepritaria DKT argumentui, kad kompensacija turėtų būti nustatoma remiantis kiekvieno atitinkamo maršruto sąnaudomis. Pagal jokį teisinį pagrindą negalima reikalauti, kad kompensacija, išmokėta taikant bendrą viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sutartį, būtų apskaičiuojama remiantis kiekvieno įsipareigojimo, kurį prisiėmė paslaugų teikėjas, mažiausio lygmens analize. |
| --- | --- |

(200)

Danija griežtai nepritaria DKT argumentui, kad kompensacija turėtų būti nustatoma remiantis kiekvieno atitinkamo maršruto sąnaudomis. Pagal jokį teisinį pagrindą negalima reikalauti, kad kompensacija, išmokėta taikant bendrą viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sutartį, būtų apskaičiuojama remiantis kiekvieno įsipareigojimo, kurį prisiėmė paslaugų teikėjas, mažiausio lygmens analize.

| (201) | Danijos Vyriausybė prieštarauja DKT pateiktam sprendimo Fred Olsen (byla T-17/02) aiškinimui ir pabrėžia, kad šiuo atveju aptariamas susietas, integruotas ir pagal bendrą tiesioginę sutartį eksploatuojamas tinklas. Todėl kompensacijos suma neturi būti nustatoma remiantis kiekvieno maršruto analize – dėl to galėtų būti gauti klaidingi rezultatai. Taip nustatant sumą kiltų daugiau abejonių dėl bendrų mokesčių paskirstymo, negu sudarant visų pajamų ir išlaidų, susijusių su pagal sutartį nustatytų viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymu, suvestinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(201)

Danijos Vyriausybė prieštarauja DKT pateiktam sprendimo Fred Olsen (byla T-17/02) aiškinimui ir pabrėžia, kad šiuo atveju aptariamas susietas, integruotas ir pagal bendrą tiesioginę sutartį eksploatuojamas tinklas. Todėl kompensacijos suma neturi būti nustatoma remiantis kiekvieno maršruto analize – dėl to galėtų būti gauti klaidingi rezultatai. Taip nustatant sumą kiltų daugiau abejonių dėl bendrų mokesčių paskirstymo, negu sudarant visų pajamų ir išlaidų, susijusių su pagal sutartį nustatytų viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymu, suvestinę ataskaitą.

| (202) | Tačiau Vyriausybė primena, kad DSB apskaitos duomenis, susijusius su taikant sutartį suteiktomis paslaugomis, galima nagrinėti atskirai, nes jie grindžiami skirtingomis apskaitomis. |
| --- | --- |

(202)

Tačiau Vyriausybė primena, kad DSB apskaitos duomenis, susijusius su taikant sutartį suteiktomis paslaugomis, galima nagrinėti atskirai, nes jie grindžiami skirtingomis apskaitomis.

ii.   Maršrutas Kopenhaga–Orhusas

| (203) | Danijos Vyriausybė nepritaria nuomonei, kad dėl paslaugų, kurias galima teikti negaunant finansinės pagalbos, teikimo negali būti prisiimtas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Valstybė visiškai tinkamai gali nuspręsti tokią paslaugą įtraukti į nuoseklios apimties viešąją paslaugą (atvykimo tvarkaraščių, vietų skaičiaus, tarifų ir pan. reikalavimai); būtent taip ji nusprendė šiuo atveju, nes šis maršrutas glaudžiai susijęs su kitomis DSB paslaugomis – važiuojant į Orhuso šiaurę persėdama iš vienos transporto priemonės į kitą, yra jungtis su kitais maršrutais, atkabinami arba perstatomi šiuo maršrutu riedantys sąstatų vagonai. |
| --- | --- |

(203)

Danijos Vyriausybė nepritaria nuomonei, kad dėl paslaugų, kurias galima teikti negaunant finansinės pagalbos, teikimo negali būti prisiimtas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Valstybė visiškai tinkamai gali nuspręsti tokią paslaugą įtraukti į nuoseklios apimties viešąją paslaugą (atvykimo tvarkaraščių, vietų skaičiaus, tarifų ir pan. reikalavimai); būtent taip ji nusprendė šiuo atveju, nes šis maršrutas glaudžiai susijęs su kitomis DSB paslaugomis – važiuojant į Orhuso šiaurę persėdama iš vienos transporto priemonės į kitą, yra jungtis su kitais maršrutais, atkabinami arba perstatomi šiuo maršrutu riedantys sąstatų vagonai.

| (204) | Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad DSB išmokėtos kompensacijos apskaičiuotos remiantis su visais viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusiomis pajamomis ir išlaidomis. Jeigu į kompensacijas įtraukiami maršrutai ar tam tikros paslaugos, iš kurių gali būti gaunamos perteklinės pajamos, tokios pajamos įtraukiamos į visų pajamų ir išlaidų apskaitas. Todėl atmetus tam tikrus maršrutus, kurie patys gali būti pelningi, būtų tik padidinama bendra DSB išmokama pagalba, o tai, kad įtrauktas pelningas maršrutas, nebūtinai reiškia, kad suteikta kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(204)

Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad DSB išmokėtos kompensacijos apskaičiuotos remiantis su visais viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusiomis pajamomis ir išlaidomis. Jeigu į kompensacijas įtraukiami maršrutai ar tam tikros paslaugos, iš kurių gali būti gaunamos perteklinės pajamos, tokios pajamos įtraukiamos į visų pajamų ir išlaidų apskaitas. Todėl atmetus tam tikrus maršrutus, kurie patys gali būti pelningi, būtų tik padidinama bendra DSB išmokama pagalba, o tai, kad įtrauktas pelningas maršrutas, nebūtinai reiškia, kad suteikta kompensacijos permoka.

| (205) | Aptardama kitus klausimus Danijos Vyriausybė pažymi, kad su maršrutu Kopenhaga–Orhusas susiję DKT skaičiavimai netikslūs, ir pateikia tai patvirtinančią informaciją. Ji pabrėžia, kad DKT gana tiksliai nenurodo, kaip atlikti skaičiavimai, ir teigia, kad pateikti skaičiai jai nežinomi. Danijos teigimu, pagal palankiausius skaičiavimus šio maršruto pajamos daugiau kaip [...] mln. DKK mažesnės, negu nurodė DKK [...]. |
| --- | --- |

(205)

Aptardama kitus klausimus Danijos Vyriausybė pažymi, kad su maršrutu Kopenhaga–Orhusas susiję DKT skaičiavimai netikslūs, ir pateikia tai patvirtinančią informaciją. Ji pabrėžia, kad DKT gana tiksliai nenurodo, kaip atlikti skaičiavimai, ir teigia, kad pateikti skaičiai jai nežinomi. Danijos teigimu, pagal palankiausius skaičiavimus šio maršruto pajamos daugiau kaip [...] mln. DKK mažesnės, negu nurodė DKK [...].

iii.   Našumas

| (206) | Danijos Vyriausybė atmeta argumentą, kad DSB nenurodė 1999–2007 m. labai padidėjusio našumo. Iš tikrųjų ji abejoja dėl DKT skaičiavimo metodo, grindžiamo išlaidų vienam darbuotojui ir apyvartos santykiu. Tačiau DSB apyvartai įtaką daro tam tikri mikroekonomikos ir makroekonomikos veiksniai, dėl kurių nuolatinio proporcingo apyvartos ir veiklos rezultatų ryšio nėra (veiksniai: vietos konkurencija, aplinkybių pokyčiai, politiniai prioritetai, infliacija, keleivių socialinės sudėties pokyčiai ir pan.). |
| --- | --- |

(206)

Danijos Vyriausybė atmeta argumentą, kad DSB nenurodė 1999–2007 m. labai padidėjusio našumo. Iš tikrųjų ji abejoja dėl DKT skaičiavimo metodo, grindžiamo išlaidų vienam darbuotojui ir apyvartos santykiu. Tačiau DSB apyvartai įtaką daro tam tikri mikroekonomikos ir makroekonomikos veiksniai, dėl kurių nuolatinio proporcingo apyvartos ir veiklos rezultatų ryšio nėra (veiksniai: vietos konkurencija, aplinkybių pokyčiai, politiniai prioritetai, infliacija, keleivių socialinės sudėties pokyčiai ir pan.).

| (207) | Danijos Vyriausybė siūlo du DSB veiklos našumo vertinimo metodus:






  — | DSB veiklos rezultatai, t. y. keleivių nuvažiuotų kilometrų skaičius (1999–2007 m. padidėjo 1,8 % per metus), palyginti su darbuotojų skaičiumi (visą darbo dieną dirbančių darbuotojų ekvivalentas), |
| --- | --- | --- |

(207)

Danijos Vyriausybė siūlo du DSB veiklos našumo vertinimo metodus:

—

DSB veiklos rezultatai, t. y. keleivių nuvažiuotų kilometrų skaičius (1999–2007 m. padidėjo 1,8 % per metus), palyginti su darbuotojų skaičiumi (visą darbo dieną dirbančių darbuotojų ekvivalentas),

| — | DSB veiklos rezultatai, susiję su faktinėmis išlaidomis darbuotojams (t. y. išlaidos tikslinamos pagal darbo užmokesčio infliaciją). |
| --- | --- |

—

DSB veiklos rezultatai, susiję su faktinėmis išlaidomis darbuotojams (t. y. išlaidos tikslinamos pagal darbo užmokesčio infliaciją).

| (208) | Pagal šiuos du metodus našumas per metus didėja atitinkamai 1,9 % ir 2 %. |
| --- | --- |

(208)

Pagal šiuos du metodus našumas per metus didėja atitinkamai 1,9 % ir 2 %.

iv.   Sutartinių mokėjimų mažinimas

| (209) | Danijos Vyriausybė tvirtina, kad šiuo klausimu DKT pateikti skaičiai netikslūs. DSB apskaitoje nurodomi ir DKT naudojami sutartiniai mokėjimai – tai mokėjimai pagal šiuo atveju aptariamą su valstybe sudarytą sutartį ir kartu kiti mokėjimai, susiję su kitomis sutartimis (DSB sudarytos sutartys Švedijoje; su Hovedstadens Udviklingsråd (HUR – Miesto plėtros taryba) sudaryta sutartis ir laikinų transporto paslaugų, teikiamų maršrutu Langas–Strueris, sutartis). |
| --- | --- |

(209)

Danijos Vyriausybė tvirtina, kad šiuo klausimu DKT pateikti skaičiai netikslūs. DSB apskaitoje nurodomi ir DKT naudojami sutartiniai mokėjimai – tai mokėjimai pagal šiuo atveju aptariamą su valstybe sudarytą sutartį ir kartu kiti mokėjimai, susiję su kitomis sutartimis (DSB sudarytos sutartys Švedijoje; su Hovedstadens Udviklingsråd (HUR – Miesto plėtros taryba) sudaryta sutartis ir laikinų transporto paslaugų, teikiamų maršrutu Langas–Strueris, sutartis).

| (210) | Vyriausybė paaiškina, kad 2003 m. finansų įstatyme aiškiai nurodyta, kad mokėjimai mažinami 1 mlrd. DKK (28.61.01 straipsnio 10 dalis). Be to, 2003 m. ir 2004 m. finansų įstatymuose nurodyta, kad 2003 m. ir 2004 m. sumažintos sumos didinamos. Danija perduoda suvestinę lentelę, iš kurios matyti, kad apskritai suma sumažinta 1018 mln. DKK. |
| --- | --- |

(210)

Vyriausybė paaiškina, kad 2003 m. finansų įstatyme aiškiai nurodyta, kad mokėjimai mažinami 1 mlrd. DKK (28.61.01 straipsnio 10 dalis). Be to, 2003 m. ir 2004 m. finansų įstatymuose nurodyta, kad 2003 m. ir 2004 m. sumažintos sumos didinamos. Danija perduoda suvestinę lentelę, iš kurios matyti, kad apskritai suma sumažinta 1018 mln. DKK.

v.   Traukiniais nuvažiuotų kilometrų skaičius

| (211) | Danijos Vyriausybė nurodo, kad aptariant sutartyje nustatytą įpareigojimą, susijusį su traukiniais nuvažiuotų kilometrų skaičiumi, pažymėtina, kad kilometrų skaičius mažesnis negu nurodytasis DKT, nes reikia atsižvelgti į 2003 m. lapkričio mėn. transporto paslaugų teikimo iš Centrinės ir Vakarų Jutlandijos konkursą. Lentelėje Vyriausybė pateikia tikslius skaičius, iš kurių matyti, kad DSB teikiant paslaugas iš viso traukiniais nuvažiuota 1,5 mln. kilometrų daugiau, negu nurodyta sutartyje, todėl negalima tvirtinti, kad DSB gavo kompensaciją už nesuteiktas paslaugas. Be to, ji pabrėžia, kad DSB kas tris mėnesius Transporto ministerijai teikdavo ataskaitą apie savo veiklos rezultatus, pasiektus pagal sutartį. |
| --- | --- |

(211)

Danijos Vyriausybė nurodo, kad aptariant sutartyje nustatytą įpareigojimą, susijusį su traukiniais nuvažiuotų kilometrų skaičiumi, pažymėtina, kad kilometrų skaičius mažesnis negu nurodytasis DKT, nes reikia atsižvelgti į 2003 m. lapkričio mėn. transporto paslaugų teikimo iš Centrinės ir Vakarų Jutlandijos konkursą. Lentelėje Vyriausybė pateikia tikslius skaičius, iš kurių matyti, kad DSB teikiant paslaugas iš viso traukiniais nuvažiuota 1,5 mln. kilometrų daugiau, negu nurodyta sutartyje, todėl negalima tvirtinti, kad DSB gavo kompensaciją už nesuteiktas paslaugas. Be to, ji pabrėžia, kad DSB kas tris mėnesius Transporto ministerijai teikdavo ataskaitą apie savo veiklos rezultatus, pasiektus pagal sutartį.

vi.   DSB pelnas

| (212) | Danija mano, kad DSB preliminarus biudžetas, pagrįstas numatoma 6 % pelno marža, buvo pagrįstas ir realistiškas. Didesnis pelno maržos procentas negu nurodytas preliminariame biudžete gautas dėl kelių nenumatytų aplinkybių, kurių poveikį Vyriausybė panaikino, viena vertus, išimties tvarka sumažindama sutartinius mokėjimus, kita vertus, gaudama dividendus. |
| --- | --- |

(212)

Danija mano, kad DSB preliminarus biudžetas, pagrįstas numatoma 6 % pelno marža, buvo pagrįstas ir realistiškas. Didesnis pelno maržos procentas negu nurodytas preliminariame biudžete gautas dėl kelių nenumatytų aplinkybių, kurių poveikį Vyriausybė panaikino, viena vertus, išimties tvarka sumažindama sutartinius mokėjimus, kita vertus, gaudama dividendus.

| (213) | Be to, Danijos Vyriausybė abejoja duomenų, susijusių su Europos keleivinio geležinkelių transporto įmonių rezultatais, tinkamumu. Ji taip pat pabrėžia, kad sunku atlikti tokį palyginimą (nevienoda kapitalo sudėtis ir nevienodas investuoto kapitalo dydis, veikla rizikos sąlygomis, įmonių apskaitos duomenims įtaką daro makroekonominiai ir struktūriniai veiksniai), ir mini Europos Komisijos ataskaitą, kurioje DSB nenurodoma kaip pelningesnė įmonė negu jos konkurentai Europos rinkoje. |
| --- | --- |

(213)

Be to, Danijos Vyriausybė abejoja duomenų, susijusių su Europos keleivinio geležinkelių transporto įmonių rezultatais, tinkamumu. Ji taip pat pabrėžia, kad sunku atlikti tokį palyginimą (nevienoda kapitalo sudėtis ir nevienodas investuoto kapitalo dydis, veikla rizikos sąlygomis, įmonių apskaitos duomenims įtaką daro makroekonominiai ir struktūriniai veiksniai), ir mini Europos Komisijos ataskaitą, kurioje DSB nenurodoma kaip pelningesnė įmonė negu jos konkurentai Europos rinkoje.

| (214) | Be to, Danija neginčija to, kad DSB pelnas didesnis negu numatytasis pradiniuose biudžetuose. Tačiau Danijos Vyriausybė pateikia paaiškinimus dėl pakeistų mokesčių dydžių poveikio ir perduoda DSB pelno suvestinę lentelę. |
| --- | --- |

(214)

Be to, Danija neginčija to, kad DSB pelnas didesnis negu numatytasis pradiniuose biudžetuose. Tačiau Danijos Vyriausybė pateikia paaiškinimus dėl pakeistų mokesčių dydžių poveikio ir perduoda DSB pelno suvestinę lentelę.

| (215) | Galiausiai Danija pateikė naujausius DSB finansinės padėties duomenis ir nurodė, kad iš viešųjų paslaugų veiklos gautas pelnas po apmokestinimo sudarė 670 mln. DKK 2007 m. ir 542 mln. DKK 2008 m. |
| --- | --- |

(215)

Galiausiai Danija pateikė naujausius DSB finansinės padėties duomenis ir nurodė, kad iš viešųjų paslaugų veiklos gautas pelnas po apmokestinimo sudarė 670 mln. DKK 2007 m. ir 542 mln. DKK 2008 m.

vii.   Dividendų politika

| (216) | Danijos nuomone, vykdant su tiksliu biudžetu siejamą dividendų politiką labai veiksmingai apsisaugoma nuo kompensacijos permokos, nes pagal šią politiką galima lanksčiai imtis veiksmų siekiant išvengti bet kokios kompensacijos permokos, jeigu paaiškėja, kad biudžete nurodytos neteisingos veiklos prielaidos. Dividendų politika vykdoma papildant tikslų biudžetą, kuriuo grindžiama transporto sutartis. |
| --- | --- |

(216)

Danijos nuomone, vykdant su tiksliu biudžetu siejamą dividendų politiką labai veiksmingai apsisaugoma nuo kompensacijos permokos, nes pagal šią politiką galima lanksčiai imtis veiksmų siekiant išvengti bet kokios kompensacijos permokos, jeigu paaiškėja, kad biudžete nurodytos neteisingos veiklos prielaidos. Dividendų politika vykdoma papildant tikslų biudžetą, kuriuo grindžiama transporto sutartis.

| (217) | Danijos Vyriausybė primena, kad kompensacija nustatoma iš anksto pagal pagrįstą pajamų ir išlaidų sąmatą ir kad kompensacijos lėšomis DSB gali naudotis ribotai. Ji taip pat nurodo, kad jeigu faktiniai skaičiai mažesni, palyginti su preliminariu biudžetu, pavyzdžiui, dėl nesutampančių sąnaudų (daromos valdymo klaidos, padidėja darbo užmokestis, išlaidos arba pirkimo apimtis) arba dėl pajamų, prarastų sumažėjus transporto apimčiai, palyginti su prognozėmis, DSB taip pat negali gauti papildomos valstybės kompensacijos. Taigi DSB prisiima rizikos dalį, jeigu rezultatai blogi. |
| --- | --- |

(217)

Danijos Vyriausybė primena, kad kompensacija nustatoma iš anksto pagal pagrįstą pajamų ir išlaidų sąmatą ir kad kompensacijos lėšomis DSB gali naudotis ribotai. Ji taip pat nurodo, kad jeigu faktiniai skaičiai mažesni, palyginti su preliminariu biudžetu, pavyzdžiui, dėl nesutampančių sąnaudų (daromos valdymo klaidos, padidėja darbo užmokestis, išlaidos arba pirkimo apimtis) arba dėl pajamų, prarastų sumažėjus transporto apimčiai, palyginti su prognozėmis, DSB taip pat negali gauti papildomos valstybės kompensacijos. Taigi DSB prisiima rizikos dalį, jeigu rezultatai blogi.

| (218) | Todėl dividendų politika – tai papildoma apsauga siekiant išvengti bet kokios kompensacijos permokos, jeigu pelnas didesnis, palyginti su preliminariu biudžetu. Tai lanksti priemonė, kuria valstybė gali užtikrinti, kad iš bendrovės būtų susigrąžinta tam tikra suma. |
| --- | --- |

(218)

Todėl dividendų politika – tai papildoma apsauga siekiant išvengti bet kokios kompensacijos permokos, jeigu pelnas didesnis, palyginti su preliminariu biudžetu. Tai lanksti priemonė, kuria valstybė gali užtikrinti, kad iš bendrovės būtų susigrąžinta tam tikra suma.

| (219) | Danija nurodo, kad galimu su likvidumu susijusiu pranašumu DSB negalėjo pasinaudoti ir taip iškraipyti konkurenciją rinkoje teikdama kitas paslaugas ir pan., visų pirma kryžminio subsidijavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(219)

Danija nurodo, kad galimu su likvidumu susijusiu pranašumu DSB negalėjo pasinaudoti ir taip iškraipyti konkurenciją rinkoje teikdama kitas paslaugas ir pan., visų pirma kryžminio subsidijavimo priemonėmis.

| (220) | Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad bendra dividendų suma 1999–2007 finansinių metų ataskaitose, yra 3469 mln. DKK didesnė, negu numatyta biudžete. DSB Danijos valstybei sumokėjo 607 mln. DKK dividendų 2007 m. ir 359 mln. DKK 2008 m. |
| --- | --- |

(220)

Be to, Danijos Vyriausybė nurodo, kad bendra dividendų suma 1999–2007 finansinių metų ataskaitose, yra 3469 mln. DKK didesnė, negu numatyta biudžete. DSB Danijos valstybei sumokėjo 607 mln. DKK dividendų 2007 m. ir 359 mln. DKK 2008 m.

| (221) | Nors iš tikrųjų dividendai mokėti nesiremiant vien skaičiavimu, kuriuo siekiama nustatyti galimą kompensacijos permoką, Vyriausybė reikalavo tiek dividendų, kiek skyrėsi prognozuotas ir faktinis pelnas. Kadangi DSB gavo didesnį nei prognozuotą pelną, visas šis perteklius iš bendrovės susigrąžintas dividendais. Todėl Danija mano, kad jokia kompensacijos permoka nesuteikta. |
| --- | --- |

(221)

Nors iš tikrųjų dividendai mokėti nesiremiant vien skaičiavimu, kuriuo siekiama nustatyti galimą kompensacijos permoką, Vyriausybė reikalavo tiek dividendų, kiek skyrėsi prognozuotas ir faktinis pelnas. Kadangi DSB gavo didesnį nei prognozuotą pelną, visas šis perteklius iš bendrovės susigrąžintas dividendais. Todėl Danija mano, kad jokia kompensacijos permoka nesuteikta.

viii.   Grąžinimo mechanizmo įtraukimas

| (222) | Savo pateiktose pastabose ir vykstant diskusijoms su Komisija Danija nurodė, kad į susijusias viešųjų transporto paslaugų sutartis, sudarytas su DSB, ketina įtraukti tam tikrą grąžinimo mechanizmą. |
| --- | --- |

(222)

Savo pateiktose pastabose ir vykstant diskusijoms su Komisija Danija nurodė, kad į susijusias viešųjų transporto paslaugų sutartis, sudarytas su DSB, ketina įtraukti tam tikrą grąžinimo mechanizmą.

| (223) | Numatomam mechanizmui būdingi šie ypatumai. |
| --- | --- |

(223)

Numatomam mechanizmui būdingi šie ypatumai.

| (224) | Danijos Vyriausybės teigimu, jeigu ji iš anksto turėtų išsamią informaciją apie DSB rezultatus, kompensavimo mechanizmas turėtų būti išreiškiamas šia lygtimi:

  Visos pajamos
  (keleiviai + sutartiniai mokėjimai) – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = 0 |
| --- | --- |

(224)

Danijos Vyriausybės teigimu, jeigu ji iš anksto turėtų išsamią informaciją apie DSB rezultatus, kompensavimo mechanizmas turėtų būti išreiškiamas šia lygtimi:

Visos pajamos
  (keleiviai + sutartiniai mokėjimai) – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = 0

| (225) | Tačiau Danijos Vyriausybė pažymi, kad negali iš anksto turėti išsamios viso daugiamečių sutarčių laikotarpio informacijos, todėl praktiškai ši lygtis retai lygi nuliui. |
| --- | --- |

(225)

Tačiau Danijos Vyriausybė pažymi, kad negali iš anksto turėti išsamios viso daugiamečių sutarčių laikotarpio informacijos, todėl praktiškai ši lygtis retai lygi nuliui.

| (226) | Taikant dabartinę sistemą lygtis iš tikrųjų tikslinama pagal pelną (dešinioji lygties pusė), vykdant dividendų politiką. Kita Danijos Vyriausybės svarstoma išeitis – tikslinti visas pajamas (kairioji lygties pusė), sutartinius mokėjimus kasmet derinant su grąžinimo mechanizmu. |
| --- | --- |

(226)

Taikant dabartinę sistemą lygtis iš tikrųjų tikslinama pagal pelną (dešinioji lygties pusė), vykdant dividendų politiką. Kita Danijos Vyriausybės svarstoma išeitis – tikslinti visas pajamas (kairioji lygties pusė), sutartinius mokėjimus kasmet derinant su grąžinimo mechanizmu.

| (227) | Tikslinamos sumos dydis turėtų atitikti sumažintą bendrą sumą, išreikštą šioje lygtyje:

  Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma |
| --- | --- |

(227)

Tikslinamos sumos dydis turėtų atitikti sumažintą bendrą sumą, išreikštą šioje lygtyje:

Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma

| (228) | Danijos Vyriausybės teigimu, taikant grąžinimo sąlygą turėtų būti suteikiamos galimybės pagal iš anksto nustatytus parametrus kompensuoti priemones, kuriomis gerinami įmonės rezultatai, siekiant užtikrinti, kad DSB būtų toliau skatinama didinti savo veiksmingumą ir pritraukti naujų keleivių. Pavyzdžiui, DSB turėtų būti suteikiama galimybė išsaugoti dalį sumažintos bendros sumos, jeigu bendra suma (lygi pagrįstam pelnui ir (arba) didesnei negu lygtyje nustatyta nuosavo kapitalo grąžai) sumažinta dėl:






  — | sąnaudų sumažėjimo, apskaičiuojamo pagal keleivio kilometrus, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

(228)

Danijos Vyriausybės teigimu, taikant grąžinimo sąlygą turėtų būti suteikiamos galimybės pagal iš anksto nustatytus parametrus kompensuoti priemones, kuriomis gerinami įmonės rezultatai, siekiant užtikrinti, kad DSB būtų toliau skatinama didinti savo veiksmingumą ir pritraukti naujų keleivių. Pavyzdžiui, DSB turėtų būti suteikiama galimybė išsaugoti dalį sumažintos bendros sumos, jeigu bendra suma (lygi pagrįstam pelnui ir (arba) didesnei negu lygtyje nustatyta nuosavo kapitalo grąžai) sumažinta dėl:

—

sąnaudų sumažėjimo, apskaičiuojamo pagal keleivio kilometrus, ir (arba)

| — | keleivių padaugėjimo, apskaičiuojamo pagal keleivio kilometrus. |
| --- | --- |

—

keleivių padaugėjimo, apskaičiuojamo pagal keleivio kilometrus.

| (229) | Todėl Danijos Vyriausybė grąžinimo mechanizmą numato derinti taip:






  — | jeigu, palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, DSB savo sąnaudas sumažino (vienam keleivio kilometrui), apskaičiuojamas šis geresnis rezultatas (procentais išreikštų sąnaudų diferencialas dauginamas iš visų sąnaudų bazės), ir |
| --- | --- | --- |

(229)

Todėl Danijos Vyriausybė grąžinimo mechanizmą numato derinti taip:

—

jeigu, palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, DSB savo sąnaudas sumažino (vienam keleivio kilometrui), apskaičiuojamas šis geresnis rezultatas (procentais išreikštų sąnaudų diferencialas dauginamas iš visų sąnaudų bazės), ir

| — | jeigu keleivių padaugėja, pagal keleivio kilometrus apskaičiuojamas padidėjęs vežtų keleivių skaičius dauginamas iš 0,80 DKK, ir šia suma taip pat mažinama sumažinta bendra suma (32). |
| --- | --- |

—

jeigu keleivių padaugėja, pagal keleivio kilometrus apskaičiuojamas padidėjęs vežtų keleivių skaičius dauginamas iš 0,80 DKK, ir šia suma taip pat mažinama sumažinta bendra suma (32).

| (230) | Danijos Vyriausybė nurodė, kad dėl pagerėjusių rezultatų sumažinta visa suma negali viršyti konkrečių metų sumažintos bendros sumos. Todėl sumažinta grynoji suma – tai suma tarp nulio ir sumažintos bendros sumos. |
| --- | --- |

(230)

Danijos Vyriausybė nurodė, kad dėl pagerėjusių rezultatų sumažinta visa suma negali viršyti konkrečių metų sumažintos bendros sumos. Todėl sumažinta grynoji suma – tai suma tarp nulio ir sumažintos bendros sumos.

| (231) | Todėl pagal grąžinimo mechanizmą turėtų būti taikoma ši lygtis:

  Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – kintamasis dydis (Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma |
| --- | --- |

(231)

Todėl pagal grąžinimo mechanizmą turėtų būti taikoma ši lygtis:

Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – kintamasis dydis (Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma

| (232) | Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad įtraukus tokį grąžinimo mechanizmą būtų padarytas didelis poveikis Danijos valstybės dividendų politikai, kaip nurodyta šioje lentelėje. |
| --- | --- |

(232)

Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad įtraukus tokį grąžinimo mechanizmą būtų padarytas didelis poveikis Danijos valstybės dividendų politikai, kaip nurodyta šioje lentelėje.

Image

| (233) | Danijos Vyriausybė taip pat nurodė, kad šis grąžinimo mechanizmas bus papildytas nustatant viršutinę ribą, leidžiančią užtikrinti, kad taikant mechanizmą DSB negautų pelno, kurio suma viršytų pagrįstu laikomą dydį. |
| --- | --- |

(233)

Danijos Vyriausybė taip pat nurodė, kad šis grąžinimo mechanizmas bus papildytas nustatant viršutinę ribą, leidžiančią užtikrinti, kad taikant mechanizmą DSB negautų pelno, kurio suma viršytų pagrįstu laikomą dydį.

| (234) | Danijos Vyriausybė numato šią viršutinę ribą nustatyti pagal DSB nuosavo kapitalo grąžą – viršijus sutartyse nustatytą 6 % dydį būtų atsižvelgiama į papildomą pelną, gautą padidėjus veiklos veiksmingumui arba keleivių skaičiui. Ši viršutinė riba būtų nustatoma pagal šią lygtį: |
| --- | --- |

(234)

Danijos Vyriausybė numato šią viršutinę ribą nustatyti pagal DSB nuosavo kapitalo grąžą – viršijus sutartyse nustatytą 6 % dydį būtų atsižvelgiama į papildomą pelną, gautą padidėjus veiklos veiksmingumui arba keleivių skaičiui. Ši viršutinė riba būtų nustatoma pagal šią lygtį:

Formula

| (235) | Pavyzdžiui, dėl pagal grąžinimo mechanizmą taikomų paskatų DSB gali gauti papildomo pelno, jeigu bendrovė patobulins savo išlaidų struktūrą arba padaugės keleivių (Δ. + keleivio km Δ). |
| --- | --- |

(235)

Pavyzdžiui, dėl pagal grąžinimo mechanizmą taikomų paskatų DSB gali gauti papildomo pelno, jeigu bendrovė patobulins savo išlaidų struktūrą arba padaugės keleivių (Δ. + keleivio km Δ).

| (236) | Danijos Vyriausybė patikslino, kad pagal apskaitos atskyrimo taisykles skaičiuojant atsižvelgiama tik į DSB nuosavo kapitalo dalį, atitinkančią bendrovės viešųjų paslaugų veiklą. |
| --- | --- |

(236)

Danijos Vyriausybė patikslino, kad pagal apskaitos atskyrimo taisykles skaičiuojant atsižvelgiama tik į DSB nuosavo kapitalo dalį, atitinkančią bendrovės viešųjų paslaugų veiklą.

| (237) | Pagal šį mechanizmą kaip viršutinė pagrįsto pelno riba galėtų būti nustatyta 12 % nuosavo kapitalo grąža. Danijos Vyriausybė patikslina, kad metinė riba per trejus metus negalės viršyti 10 %. |
| --- | --- |

(237)

Pagal šį mechanizmą kaip viršutinė pagrįsto pelno riba galėtų būti nustatyta 12 % nuosavo kapitalo grąža. Danijos Vyriausybė patikslina, kad metinė riba per trejus metus negalės viršyti 10 %.

| (238) | Danijos Vyriausybė Komisijai pateikė tyrimą, kuriame parodomi empiriniai tokio grąžinimo mechanizmo poveikio 2004–2008 metais duomenys, kaip nurodoma šioje lentelėje.



















  Viešųjų paslaugų veikla (mln. DKK) | Pelnas (nuostoliai) iki apmokestinimo | Pagrįstas pelnas (6 % nuosavo kapitalo grąža iki apmokestinimo) | Grąžinta bendra suma | Nuosavo kapitalo įvertis | Keleivio km (mln.) | Sąnaudos vienam keleivio km (DKK/km) | Sąnaudų vienam keleivio km skirtumas (4 metai) | Pelnas, gautas padidėjus DSB veiklos veiksmingumui | Pelnas, gautas padidėjus keleivio km skaičiui | Visas DSB pelnas, gautas padidėjus veiklos veiksmingumui ir keleivio km skaičiui | Grąžinta suma – sumažinta grynoji suma | DSB pelnas (nuostoliai) | Nuosavo kapitalo grąža pritaikius grąžinimo mechanizmą (%) | Vidutinė nuosavo kapitalo grąža po grąžinimo (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Danijos Vyriausybė Komisijai pateikė tyrimą, kuriame parodomi empiriniai tokio grąžinimo mechanizmo poveikio 2004–2008 metais duomenys, kaip nurodoma šioje lentelėje.

Viešųjų paslaugų veikla (mln. DKK)

Pelnas (nuostoliai) iki apmokestinimo

Pagrįstas pelnas (6 % nuosavo kapitalo grąža iki apmokestinimo)

Grąžinta bendra suma

Nuosavo kapitalo įvertis

Keleivio km (mln.)

Sąnaudos vienam keleivio km (DKK/km)

Sąnaudų vienam keleivio km skirtumas (4 metai)

Pelnas, gautas padidėjus DSB veiklos veiksmingumui

Pelnas, gautas padidėjus keleivio km skaičiui

Visas DSB pelnas, gautas padidėjus veiklos veiksmingumui ir keleivio km skaičiui

Grąžinta suma – sumažinta grynoji suma

DSB pelnas (nuostoliai)

Nuosavo kapitalo grąža pritaikius grąžinimo mechanizmą (%)

Vidutinė nuosavo kapitalo grąža po grąžinimo (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Taigi taikant grąžinimo mechanizmą DSB nuosavo kapitalo grąža 2004–2008 m. būtų buvusi 8,8–11,9 %. |
| --- | --- |

(239)

Taigi taikant grąžinimo mechanizmą DSB nuosavo kapitalo grąža 2004–2008 m. būtų buvusi 8,8–11,9 %.

| (240) | Dėl taisyklės, susijusios su 10 % vidutine trejų metų riba (2006 m. ji viršyta 0,2 %), tais finansiniais metais pagal grąžinimo mechanizmą būtų grąžinti 38 mln. DKK. |
| --- | --- |

(240)

Dėl taisyklės, susijusios su 10 % vidutine trejų metų riba (2006 m. ji viršyta 0,2 %), tais finansiniais metais pagal grąžinimo mechanizmą būtų grąžinti 38 mln. DKK.

| (241) | Danija primena, kad nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio nuo šiol nebėra atleidžiama. |
| --- | --- |

(241)

Danija primena, kad nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio nuo šiol nebėra atleidžiama.

| (242) | Danijos Vyriausybės teigimu, dėl šio atleidimo įmonės, kurioms jis taikytas, pavyzdžiui, DSB, negavo jokio ekonominio pranašumo. Į atleidimą atsižvelgta sutartyje, taip pat vykdant su transporto sutartimis susijusius konkursus ir pan., kad visiems konkursų dalyviams būtų sudarytos vienodos sąlygos. |
| --- | --- |

(242)

Danijos Vyriausybės teigimu, dėl šio atleidimo įmonės, kurioms jis taikytas, pavyzdžiui, DSB, negavo jokio ekonominio pranašumo. Į atleidimą atsižvelgta sutartyje, taip pat vykdant su transporto sutartimis susijusius konkursus ir pan., kad visiems konkursų dalyviams būtų sudarytos vienodos sąlygos.

| (243) | Dėl apmokestinus mokesčiu nuo darbo užmokesčio įmonei DSB išmokėtos galimos kompensacijos Danijos Vyriausybė pažymi, kad sutartiniai mokėjimai įmonei DSB iš pradžių apskaičiuoti pagal principą, kad mokesčio nuo darbo užmokesčio DSB mokėti neturi. Todėl kompensacija šia suma sumažinta. Kadangi nuo šiol mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB apmokestinama, kompensacijos apskaičiavimo pagrindas nebegaliojo ir DSB buvo išmokėta kompensacija siekiant atsižvelgti į šį skaičiavimo parametrų pokytį. Ši kompensacija per metus sudaro apie 80 mln. DKK ir taikoma tik DSB viešųjų paslaugų veiklai. |
| --- | --- |

(243)

Dėl apmokestinus mokesčiu nuo darbo užmokesčio įmonei DSB išmokėtos galimos kompensacijos Danijos Vyriausybė pažymi, kad sutartiniai mokėjimai įmonei DSB iš pradžių apskaičiuoti pagal principą, kad mokesčio nuo darbo užmokesčio DSB mokėti neturi. Todėl kompensacija šia suma sumažinta. Kadangi nuo šiol mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB apmokestinama, kompensacijos apskaičiavimo pagrindas nebegaliojo ir DSB buvo išmokėta kompensacija siekiant atsižvelgti į šį skaičiavimo parametrų pokytį. Ši kompensacija per metus sudaro apie 80 mln. DKK ir taikoma tik DSB viešųjų paslaugų veiklai.

| (244) | Danijos teigimu, atleidus nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio ir vėliau šį atleidimą panaikinus poveikis DSB finansams nepadarytas. |
| --- | --- |

(244)

Danijos teigimu, atleidus nuo mokesčio nuo darbo užmokesčio ir vėliau šį atleidimą panaikinus poveikis DSB finansams nepadarytas.

8.   VIEŠŲJŲ TRANSPORTO PASLAUGŲ SUTARTYSE PATEIKIAMŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS

8.1.   SPRENDIMO TAIKYMAS

| (245) | Šiame sprendime aptariamas Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner sudarytų viešųjų transporto paslaugų sutarčių suderinamumas su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(245)

Šiame sprendime aptariamas Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner sudarytų viešųjų transporto paslaugų sutarčių suderinamumas su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis.

| (246) | 2008 m. rugsėjo 10 d. pradėjus procedūrą, visų pirma Danijos valdžios institucijoms ir suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas, Komisija galėjo patikslinti įvairių aptariamų viešųjų paslaugų sutarčių apimtį ir taikymo sritį, kompensacijų už viešąsias paslaugas nustatymo taisykles ir visas aplinkybes, dėl kurių įmonei Danske Statsbaner galėjo būti suteikta kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(246)

2008 m. rugsėjo 10 d. pradėjus procedūrą, visų pirma Danijos valdžios institucijoms ir suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas, Komisija galėjo patikslinti įvairių aptariamų viešųjų paslaugų sutarčių apimtį ir taikymo sritį, kompensacijų už viešąsias paslaugas nustatymo taisykles ir visas aplinkybes, dėl kurių įmonei Danske Statsbaner galėjo būti suteikta kompensacijos permoka.

| (247) | Taigi Komisija nustatė keturias 2000–2004 m. ir 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartis, susijusias su tolimojo susisiekimo, regioniniais ir vietos maršrutais teikiamomis transporto paslaugomis, kuriose gali būti su valstybės pagalba susijusių nuostatų (žr. šio sprendimo 28, 46, 50 ir 69 konstatuojamąsias dalis). Prie jų taip pat pridedamos papildomos sutartys, sudarytos siekiant išspręsti pavėluoto riedmenų tiekimo klausimą (žr. 114 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(247)

Taigi Komisija nustatė keturias 2000–2004 m. ir 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartis, susijusias su tolimojo susisiekimo, regioniniais ir vietos maršrutais teikiamomis transporto paslaugomis, kuriose gali būti su valstybės pagalba susijusių nuostatų (žr. šio sprendimo 28, 46, 50 ir 69 konstatuojamąsias dalis). Prie jų taip pat pridedamos papildomos sutartys, sudarytos siekiant išspręsti pavėluoto riedmenų tiekimo klausimą (žr. 114 konstatuojamąją dalį).

| (248) | Komisija šiuo klausimu pažymi, kad suinteresuotosios šalys savo pastabas pateikė dėl įvairių su visomis šiomis sutartimis susijusių aptartų punktų ir Komisijos abejonių, pareikštų jos sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(248)

Komisija šiuo klausimu pažymi, kad suinteresuotosios šalys savo pastabas pateikė dėl įvairių su visomis šiomis sutartimis susijusių aptartų punktų ir Komisijos abejonių, pareikštų jos sprendime pradėti procedūrą.

| (249) | Komisija taip pat nagrinėja kitų mokestinių priemonių poveikį aptariamų kompensacijų už viešąsias paslaugas suderinamumui (33). |
| --- | --- |

(249)

Komisija taip pat nagrinėja kitų mokestinių priemonių poveikį aptariamų kompensacijų už viešąsias paslaugas suderinamumui (33).

8.2.   PAGALBOS BUVIMAS

| (250) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(250)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

8.2.1.   VALSTYBĖS IŠTEKLIAI

| (251) | Viešųjų transporto paslaugų sutartyje nurodoma, kad iš Danijos valstybės biudžeto įmonei DSB mokama kompensacija už viešųjų transporto paslaugų sutarties vykdymą. Taigi ši kompensacija mokama iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(251)

Viešųjų transporto paslaugų sutartyje nurodoma, kad iš Danijos valstybės biudžeto įmonei DSB mokama kompensacija už viešųjų transporto paslaugų sutarties vykdymą. Taigi ši kompensacija mokama iš valstybės išteklių.

8.2.2.   ATRANKUMAS

| (252) | DSB, priklausanti SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytoms įmonėms, yra vienintelė sutartyse nustatytų kompensacijų už viešąsias paslaugas gavėja. Todėl priemonė yra atrankinio pobūdžio pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(252)

DSB, priklausanti SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytoms įmonėms, yra vienintelė sutartyse nustatytų kompensacijų už viešąsias paslaugas gavėja. Todėl priemonė yra atrankinio pobūdžio pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.2.3.   EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (253) | Teisingumo Teismo teigimu, įmonei nesuteikiamas ekonominis pranašumas, jeigu kompensacija už viešąsias paslaugas skiriama laikantis keturių sprendime Altmark nustatytų kriterijų. Todėl turi būti išnagrinėta, ar Danijos Vyriausybės ir DSB sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys visos kartu atitinka šiuos keturis kriterijus. |
| --- | --- |

(253)

Teisingumo Teismo teigimu, įmonei nesuteikiamas ekonominis pranašumas, jeigu kompensacija už viešąsias paslaugas skiriama laikantis keturių sprendime Altmark nustatytų kriterijų. Todėl turi būti išnagrinėta, ar Danijos Vyriausybės ir DSB sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys visos kartu atitinka šiuos keturis kriterijus.

| (254) | Kadangi sprendime Altmark nustatyti kriterijai taikomi visi kartu, užtenka nesilaikyti tik vieno iš šių kriterijų siekiant patvirtinti, kad pagal nagrinėjamas priemones suteikiamas atrankinis pranašumas. Todėl siekdama aiškumo ir atsižvelgdama į konkrečias bylos aplinkybes Komisija visų pirma išnagrinės, ar šiuo atveju įmonei faktiškai pavesta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, už kuriuos jai mokama objektyviai ir skaidriai nustatyta kompensacija (du pirmieji sprendimo Altmark kriterijai), paskui išnagrinės, ar konkrečiai ši įmonė pasirinkta surengus konkursą arba, jei konkursas nerengtas, ar įmonei šiuo tikslu suteikiama kompensacija grindžiama tipinės gerai valdomos įmonės sąnaudų analize (ketvirtasis sprendimo Altmark kriterijus). |
| --- | --- |

(254)

Kadangi sprendime Altmark nustatyti kriterijai taikomi visi kartu, užtenka nesilaikyti tik vieno iš šių kriterijų siekiant patvirtinti, kad pagal nagrinėjamas priemones suteikiamas atrankinis pranašumas. Todėl siekdama aiškumo ir atsižvelgdama į konkrečias bylos aplinkybes Komisija visų pirma išnagrinės, ar šiuo atveju įmonei faktiškai pavesta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, už kuriuos jai mokama objektyviai ir skaidriai nustatyta kompensacija (du pirmieji sprendimo Altmark kriterijai), paskui išnagrinės, ar konkrečiai ši įmonė pasirinkta surengus konkursą arba, jei konkursas nerengtas, ar įmonei šiuo tikslu suteikiama kompensacija grindžiama tipinės gerai valdomos įmonės sąnaudų analize (ketvirtasis sprendimo Altmark kriterijus).

| (255) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad įmonei DSB faktiškai pavesta vykdyti aiškiai nustatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, todėl pirmasis sprendimo Altmark kriterijus įgyvendintas. |
| --- | --- |

(255)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad įmonei DSB faktiškai pavesta vykdyti aiškiai nustatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, todėl pirmasis sprendimo Altmark kriterijus įgyvendintas.

| (256) | Nors Komisija nepareiškė abejonių dėl šio kriterijaus, DKT prieštaravo jos argumentui ir pažymėjo, kad Komisija turėjo išnagrinėti su viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusių uždavinių būtinumą ir proporcingumą. |
| --- | --- |

(256)

Nors Komisija nepareiškė abejonių dėl šio kriterijaus, DKT prieštaravo jos argumentui ir pažymėjo, kad Komisija turėjo išnagrinėti su viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusių uždavinių būtinumą ir proporcingumą.

| (257) | DKT taip pat mano, kad būtinumas turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į kiekvieną maršrutą, o proporcingumas turėtų būti vertinamas pagal kiekvieno atitinkamo maršruto pelningumo galimybes, atsižvelgiant į valdžios institucijos nustatytus įpareigojimus ir reikalavimus. Norėdama pagrįsti savo argumentą DKT mini geležinkelio maršruto Kopenhaga–Orhusas, dėl kurio sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys, nors pagal pačios DKT atliktą tyrimą jis yra pelningas, pavyzdį. |
| --- | --- |

(257)

DKT taip pat mano, kad būtinumas turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į kiekvieną maršrutą, o proporcingumas turėtų būti vertinamas pagal kiekvieno atitinkamo maršruto pelningumo galimybes, atsižvelgiant į valdžios institucijos nustatytus įpareigojimus ir reikalavimus. Norėdama pagrįsti savo argumentą DKT mini geležinkelio maršruto Kopenhaga–Orhusas, dėl kurio sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys, nors pagal pačios DKT atliktą tyrimą jis yra pelningas, pavyzdį.

| (258) | Danijos Vyriausybė paneigė šiuos argumentus ir įmonės DKT atliktus skaičiavimus, susijusius su geležinkelio maršrutu Kopenhaga–Orhusas, nurodydama, kad šie skaičiavimai nepakankamai išsamūs ir neatitinka jų turimų skaičių. Pasak Danijos Vyriausybės, aptariamas maršrutas taip pat yra nuostolingas. |
| --- | --- |

(258)

Danijos Vyriausybė paneigė šiuos argumentus ir įmonės DKT atliktus skaičiavimus, susijusius su geležinkelio maršrutu Kopenhaga–Orhusas, nurodydama, kad šie skaičiavimai nepakankamai išsamūs ir neatitinka jų turimų skaičių. Pasak Danijos Vyriausybės, aptariamas maršrutas taip pat yra nuostolingas.

| (259) | Komisija primena, kad keleivinio sausumos transporto sektoriuje visuotinės ekonominės svarbos paslaugų būtinumas turi būti vertinamas pagal SESV 93 straipsnį ir teisės aktus, šiuo atveju Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 (iki 2009 m. gruodžio 3 d.) ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (nuo 2009 m. gruodžio 3 d.). |
| --- | --- |

(259)

Komisija primena, kad keleivinio sausumos transporto sektoriuje visuotinės ekonominės svarbos paslaugų būtinumas turi būti vertinamas pagal SESV 93 straipsnį ir teisės aktus, šiuo atveju Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 (iki 2009 m. gruodžio 3 d.) ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (nuo 2009 m. gruodžio 3 d.).

| (260) | Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 1 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad:
  „siekiant užtikrinti pakankamą transporto paslaugų teikimą, kad jas teikiant būtų visų pirma atsižvelgiama į socialinius ir aplinkosaugos veiksnius ir miesto bei užmiesčio planavimą arba būtų siekiama tam tikroms keleivių kategorijoms pasiūlyti ypatingą mokestį už važiavimą, valstybių narių kompetentingos institucijos gali viešųjų paslaugų sutartis sudaryti su transporto įmonėmis“. |
| --- | --- |

(260)

Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 1 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad:

„siekiant užtikrinti pakankamą transporto paslaugų teikimą, kad jas teikiant būtų visų pirma atsižvelgiama į socialinius ir aplinkosaugos veiksnius ir miesto bei užmiesčio planavimą arba būtų siekiama tam tikroms keleivių kategorijoms pasiūlyti ypatingą mokestį už važiavimą, valstybių narių kompetentingos institucijos gali viešųjų paslaugų sutartis sudaryti su transporto įmonėmis“.

| (261) | Minėto reglamento 14 straipsnio 1 dalyje buvo apibūdinamas viešųjų paslaugų sutarčių turinys ir ypatumai – nenutrūkstamumo, reguliarumo, masto ir kokybės standartai, nustatomos sąlygos ir kaina. |
| --- | --- |

(261)

Minėto reglamento 14 straipsnio 1 dalyje buvo apibūdinamas viešųjų paslaugų sutarčių turinys ir ypatumai – nenutrūkstamumo, reguliarumo, masto ir kokybės standartai, nustatomos sąlygos ir kaina.

| (262) | Nuo šiol viešųjų paslaugų įsipareigojimai Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio e punkte apibūdinami taip:
  „kompetentingos institucijos apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas siekiant užtikrinti bendrus interesus tenkinančių viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, kurio, atsižvelgdamas į savo komercinius interesus, operatorius neprisiimtų arba neprisiimtų tokiu mastu ar tokiomis pačiomis sąlygomis negaudamas atlygio“. |
| --- | --- |

(262)

Nuo šiol viešųjų paslaugų įsipareigojimai Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio e punkte apibūdinami taip:

„kompetentingos institucijos apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas siekiant užtikrinti bendrus interesus tenkinančių viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, kurio, atsižvelgdamas į savo komercinius interesus, operatorius neprisiimtų arba neprisiimtų tokiu mastu ar tokiomis pačiomis sąlygomis negaudamas atlygio“.

| (263) | Todėl Komisija pažymi, kad pagal galiojančius konkrečius teisės aktus galimybė pavesti teikti paslaugas visais maršrutais siekiant sukurti nuoseklią transporto sistemą, visų pirma stengiantis užtikrinti tam tikrą transporto paslaugų nenutrūkstamumą, niekaip neribojama. Nenustatytas joks kriterijus, susijęs su atitinkamų atskirų maršrutų (ne)pelningumu. Galiausiai ši galimybė taip pat neribojama tuo, kad teikiamos panašios transporto paslaugos, kaip dėl konkretaus maršruto Kopenhaga–Istadas teigė pirmoji skundo pateikėja. |
| --- | --- |

(263)

Todėl Komisija pažymi, kad pagal galiojančius konkrečius teisės aktus galimybė pavesti teikti paslaugas visais maršrutais siekiant sukurti nuoseklią transporto sistemą, visų pirma stengiantis užtikrinti tam tikrą transporto paslaugų nenutrūkstamumą, niekaip neribojama. Nenustatytas joks kriterijus, susijęs su atitinkamų atskirų maršrutų (ne)pelningumu. Galiausiai ši galimybė taip pat neribojama tuo, kad teikiamos panašios transporto paslaugos, kaip dėl konkretaus maršruto Kopenhaga–Istadas teigė pirmoji skundo pateikėja.

| (264) | Komisija taip pat mano, kad DKT pateikti argumentai dėl kitų transporto rūšių netinkami, nes teisės aktų leidėjas nustatė skirtingas kiekvienai tokiai transporto rūšiai taikomas taisykles – skirtingos taisyklės paaiškinamos visų pirma tuo, kad rinka nevienodai atverta konkurencijai ir kad vartotojams ir valdžios institucijoms taikomų taisyklių pobūdis yra nevienodas. |
| --- | --- |

(264)

Komisija taip pat mano, kad DKT pateikti argumentai dėl kitų transporto rūšių netinkami, nes teisės aktų leidėjas nustatė skirtingas kiekvienai tokiai transporto rūšiai taikomas taisykles – skirtingos taisyklės paaiškinamos visų pirma tuo, kad rinka nevienodai atverta konkurencijai ir kad vartotojams ir valdžios institucijoms taikomų taisyklių pobūdis yra nevienodas.

| (265) | Galiausiai dėl to, kad transporto paslaugos teikiamos tarpvalstybiniu ar tarptautiniu maršrutu, nepažeidžiama galimybė jas teikti kaip viešąsias paslaugas. Komisija šiuo požiūriu pabrėžia, kad net konkurencijai visiškai atvertuose sektoriuose visuotinės ekonominės svarbos paslaugos tarptautiniais maršrutais yra teikiamos (34). |
| --- | --- |

(265)

Galiausiai dėl to, kad transporto paslaugos teikiamos tarpvalstybiniu ar tarptautiniu maršrutu, nepažeidžiama galimybė jas teikti kaip viešąsias paslaugas. Komisija šiuo požiūriu pabrėžia, kad net konkurencijai visiškai atvertuose sektoriuose visuotinės ekonominės svarbos paslaugos tarptautiniais maršrutais yra teikiamos (34).

| (266) | Todėl Komisija mano, kad Danija nedaro akivaizdžios vertinimo klaidos į viešųjų transporto paslaugų sutartį įtraukdama vieną ar kelis pelningus maršrutus, jeigu šie maršrutai patenka į nuoseklią transporto sistemą; pelningi maršrutai, kurių buvimą Danija šiuo atveju neigia, nedraudžiami. Komisija taip pat pažymi, kad jeigu šios sistemos maršrutas būtų pelningas, į šias pajamas turėtų būti atsižvelgiama bendrai apskaičiuojant atitinkamų paslaugų išlaidas ir pajamas, taip pat siekiant nustatyti kompensacijų dydį. Tai reiškia, kad dėl pelno, gaunamo iš pelningo maršruto, atitinkama suma galiausiai būtų sumažinta finansinė kompensacija, būtina paslaugoms teikti kitais nepelningais šios sistemos maršrutais. Kadangi nėra tikslių kitokių taisyklių, valstybė narė turi diskreciją vertinti viešosios paslaugos, kurią ji nori pavesti įmonei siekdama sukurti tinkamą transporto sistemą, mastą. |
| --- | --- |

(266)

Todėl Komisija mano, kad Danija nedaro akivaizdžios vertinimo klaidos į viešųjų transporto paslaugų sutartį įtraukdama vieną ar kelis pelningus maršrutus, jeigu šie maršrutai patenka į nuoseklią transporto sistemą; pelningi maršrutai, kurių buvimą Danija šiuo atveju neigia, nedraudžiami. Komisija taip pat pažymi, kad jeigu šios sistemos maršrutas būtų pelningas, į šias pajamas turėtų būti atsižvelgiama bendrai apskaičiuojant atitinkamų paslaugų išlaidas ir pajamas, taip pat siekiant nustatyti kompensacijų dydį. Tai reiškia, kad dėl pelno, gaunamo iš pelningo maršruto, atitinkama suma galiausiai būtų sumažinta finansinė kompensacija, būtina paslaugoms teikti kitais nepelningais šios sistemos maršrutais. Kadangi nėra tikslių kitokių taisyklių, valstybė narė turi diskreciją vertinti viešosios paslaugos, kurią ji nori pavesti įmonei siekdama sukurti tinkamą transporto sistemą, mastą.

| (267) | Komisijos nuomone, pateikti vertinimai pagrįsti nusistovėjusia teismų praktika, pagal kurią:
  „Kalbant apie įgaliojimus apibrėžti BESP užduoties pobūdį ir taikymo sritį Sutarties prasme bei kontrolės, kurią šiomis aplinkybėmis turi vykdyti Bendrijos institucijos, apimtį, ... iš Pirmosios instancijos teismo praktikos matyti, kad valstybės narės turi didelę diskreciją apibrėžti, ką jos laiko bendros ekonominės svarbos paslaugomis, ir kad valstybės narės nustatytas šių paslaugų apibrėžimas gali būti Komisijos ginčijamas tik esant akivaizdžiai klaidai“ (35). |
| --- | --- |

(267)

Komisijos nuomone, pateikti vertinimai pagrįsti nusistovėjusia teismų praktika, pagal kurią:

„Kalbant apie įgaliojimus apibrėžti BESP užduoties pobūdį ir taikymo sritį Sutarties prasme bei kontrolės, kurią šiomis aplinkybėmis turi vykdyti Bendrijos institucijos, apimtį, ... iš Pirmosios instancijos teismo praktikos matyti, kad valstybės narės turi didelę diskreciją apibrėžti, ką jos laiko bendros ekonominės svarbos paslaugomis, ir kad valstybės narės nustatytas šių paslaugų apibrėžimas gali būti Komisijos ginčijamas tik esant akivaizdžiai klaidai“ (35).

| (268) | Taigi Komisija turi tik ištirti, ar Danija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos nustatydama aptariamose sutartyse nurodytų viešųjų paslaugų mastą. |
| --- | --- |

(268)

Taigi Komisija turi tik ištirti, ar Danija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos nustatydama aptariamose sutartyse nurodytų viešųjų paslaugų mastą.

| (269) | Todėl Komisija tvirtina, kad pagal nacionalinės sutarčių teisės teisinį pagrindą – Danijos geležinkelių transporto įstatymą – DSB įpareigota teikti viešąją paslaugą pagal sutartis, sudarytas su Danijos transporto ministerija. Ji taip pat primena, kad sutartyse išsamiai apibūdinami nustatyto laikotarpio (sutartys sudarytos atitinkamai 2000–2004 m. ir 2005–2014 m.) DSB įsipareigojimai, susiję su maršrutais, kuriais turi būti teikiamos paslaugos, punktualumu, susisiekimo traukiniais paslaugų kokybe ir jų teikimo dažnumu. |
| --- | --- |

(269)

Todėl Komisija tvirtina, kad pagal nacionalinės sutarčių teisės teisinį pagrindą – Danijos geležinkelių transporto įstatymą – DSB įpareigota teikti viešąją paslaugą pagal sutartis, sudarytas su Danijos transporto ministerija. Ji taip pat primena, kad sutartyse išsamiai apibūdinami nustatyto laikotarpio (sutartys sudarytos atitinkamai 2000–2004 m. ir 2005–2014 m.) DSB įsipareigojimai, susiję su maršrutais, kuriais turi būti teikiamos paslaugos, punktualumu, susisiekimo traukiniais paslaugų kokybe ir jų teikimo dažnumu.

| (270) | Komisija pažymi, jog Danija įrodė, kad aptariamų viešųjų transporto paslaugų sutarčių tikslas – sukurti nuoseklią plataus masto transporto sistemą, pagal kurią keleiviams užtikrinamos geros kokybės paslaugos ir kuri atitinka teritorijos susisiekimo tikslus. |
| --- | --- |

(270)

Komisija pažymi, jog Danija įrodė, kad aptariamų viešųjų transporto paslaugų sutarčių tikslas – sukurti nuoseklią plataus masto transporto sistemą, pagal kurią keleiviams užtikrinamos geros kokybės paslaugos ir kuri atitinka teritorijos susisiekimo tikslus.

| (271) | Dėl konkretaus maršruto Kopenhaga–Istadas Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė taip pat paaiškino aplinkybes ir įvairius etapus, dėl kurių šis maršrutas įtrauktas į transporto sistemą, kuriai taikomos viešųjų transporto paslaugų sutartys. Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė paaiškino, kaip šiuo maršrutu teiktos paslaugos: iki 2002 m. veikla vykdyta teikiant nekompensuojamas transporto paslaugas, paskui iki 2004 m. gruodžio 31 d. teiktos viešosios transporto paslaugos, tačiau papildoma kompensacija nemokėta, ir galiausiai maršrutas įtrauktas į 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį (šiuo klausimu žr. 122 konstatuojamąją dalį). Vyriausybė pažymi, kad šiuo maršrutu teikiant nekompensuojamas transporto paslaugas jis buvo nuostolingas ir kad iki 2005 m. neskirta jokių valstybės išteklių už paslaugų teikimą šiuo maršrutu. |
| --- | --- |

(271)

Dėl konkretaus maršruto Kopenhaga–Istadas Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė taip pat paaiškino aplinkybes ir įvairius etapus, dėl kurių šis maršrutas įtrauktas į transporto sistemą, kuriai taikomos viešųjų transporto paslaugų sutartys. Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė paaiškino, kaip šiuo maršrutu teiktos paslaugos: iki 2002 m. veikla vykdyta teikiant nekompensuojamas transporto paslaugas, paskui iki 2004 m. gruodžio 31 d. teiktos viešosios transporto paslaugos, tačiau papildoma kompensacija nemokėta, ir galiausiai maršrutas įtrauktas į 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį (šiuo klausimu žr. 122 konstatuojamąją dalį). Vyriausybė pažymi, kad šiuo maršrutu teikiant nekompensuojamas transporto paslaugas jis buvo nuostolingas ir kad iki 2005 m. neskirta jokių valstybės išteklių už paslaugų teikimą šiuo maršrutu.

| (272) | Komisija taip pat atsižvelgia į Danijos Vyriausybės skelbiamą tikslą Bornholmo salą sujungti ne tik su Kopenhaga, bet ir su likusia Danijos teritorija – šis tikslas patvirtinamas kainų pasiūlymu, kuriuo visų pirma skatinama teikti paslaugas maršrutais Jutlandija–Bornholmas (DSB Orange programa). Be to, Danijos Vyriausybė pažymėjo, kad teikiant geležinkelių transporto paslaugas atsižvelgiama į tam tikrus konkrečius sunkumus, kurie neišsprendžiami teikiant esamas autobusų transporto paslaugas, pavyzdžiui, traukiniai važiuoja per kaimyninius Švedijos miestus sustodami trijose stotelėse: Švedijos Fosiebio (Malmė), Svedalos ir Skiurupo miestuose. Šiuo maršrutu taip pat siekiama didinti galimybes patekti į Bornholmo salą. Kaip nurodoma 263 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pažymi, jog dėl to, kad šis maršrutas eina per kitą valstybę narę, kurioje traukiniai sustoja, viešųjų paslaugų įsipareigojimas ar visuotinės ekonominės svarbos paslauga neginčijama. Šiuo požiūriu visų pirma reikia atsižvelgti į naudą, kurią Danijos piliečiai gali gauti esant geresniam susisiekimui su atitinkamais Švedijos miestais. |
| --- | --- |

(272)

Komisija taip pat atsižvelgia į Danijos Vyriausybės skelbiamą tikslą Bornholmo salą sujungti ne tik su Kopenhaga, bet ir su likusia Danijos teritorija – šis tikslas patvirtinamas kainų pasiūlymu, kuriuo visų pirma skatinama teikti paslaugas maršrutais Jutlandija–Bornholmas (DSB Orange programa). Be to, Danijos Vyriausybė pažymėjo, kad teikiant geležinkelių transporto paslaugas atsižvelgiama į tam tikrus konkrečius sunkumus, kurie neišsprendžiami teikiant esamas autobusų transporto paslaugas, pavyzdžiui, traukiniai važiuoja per kaimyninius Švedijos miestus sustodami trijose stotelėse: Švedijos Fosiebio (Malmė), Svedalos ir Skiurupo miestuose. Šiuo maršrutu taip pat siekiama didinti galimybes patekti į Bornholmo salą. Kaip nurodoma 263 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pažymi, jog dėl to, kad šis maršrutas eina per kitą valstybę narę, kurioje traukiniai sustoja, viešųjų paslaugų įsipareigojimas ar visuotinės ekonominės svarbos paslauga neginčijama. Šiuo požiūriu visų pirma reikia atsižvelgti į naudą, kurią Danijos piliečiai gali gauti esant geresniam susisiekimui su atitinkamais Švedijos miestais.

| (273) | Šia informacija papildoma sprendime pradėti procedūrą išdėstyta informacija, taigi Komisija turi tvirtesnį pagrindą daryti išvadą, kad Danijos Vyriausybė nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos maršrutą Kopenhaga–Istadas įtraukdama į viešųjų transporto paslaugų sutarčių sistemą. |
| --- | --- |

(273)

Šia informacija papildoma sprendime pradėti procedūrą išdėstyta informacija, taigi Komisija turi tvirtesnį pagrindą daryti išvadą, kad Danijos Vyriausybė nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos maršrutą Kopenhaga–Istadas įtraukdama į viešųjų transporto paslaugų sutarčių sistemą.

| (274) | Apskritai Komisija patvirtina pradinę savo išvadą ir mano, kad sprendime Altmark Teisingumo Teismo nustatytas pirmasis kriterijus yra įgyvendintas. |
| --- | --- |

(274)

Apskritai Komisija patvirtina pradinę savo išvadą ir mano, kad sprendime Altmark Teisingumo Teismo nustatytas pirmasis kriterijus yra įgyvendintas.

| (275) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad siekiant patenkinti būtinus viešosios paslaugos reikalavimus DSB kompensacijų dydis buvo nustatytas pagal dešimties metų preliminarų biudžetą. Komisija šiuo etapu turėjo tik 1999–2008 m. dešimties metų biudžetą. Todėl ji pareiškė abejonių dėl 2009–2014 metų, kuriems taip pat taikomos viešųjų transporto paslaugų sutartys. |
| --- | --- |

(275)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad siekiant patenkinti būtinus viešosios paslaugos reikalavimus DSB kompensacijų dydis buvo nustatytas pagal dešimties metų preliminarų biudžetą. Komisija šiuo etapu turėjo tik 1999–2008 m. dešimties metų biudžetą. Todėl ji pareiškė abejonių dėl 2009–2014 metų, kuriems taip pat taikomos viešųjų transporto paslaugų sutartys.

| (276) | Savo pastabose Danijos Vyriausybė šiam antrajam laikotarpiui taikytinus kriterijus paaiškino Komisijai perduodama sudarytą dešimties metų (2005–2014 m.) biudžetą, parengtą pagal tikėtiną DSB veiklos plėtrą atitinkamu laikotarpiu. Taigi ji patvirtino, kad kiekvienoje viešųjų transporto paslaugų sutartyje nustatytos kompensacijos grindžiamos dešimties metų preliminariu biudžetu. |
| --- | --- |

(276)

Savo pastabose Danijos Vyriausybė šiam antrajam laikotarpiui taikytinus kriterijus paaiškino Komisijai perduodama sudarytą dešimties metų (2005–2014 m.) biudžetą, parengtą pagal tikėtiną DSB veiklos plėtrą atitinkamu laikotarpiu. Taigi ji patvirtino, kad kiekvienoje viešųjų transporto paslaugų sutartyje nustatytos kompensacijos grindžiamos dešimties metų preliminariu biudžetu.

| (277) | Tačiau DKT suabejojo, kad šių preliminarių biudžetų gali užtekti sprendime Altmark nustatytiems reikalavimams įgyvendinti, ir pareiškė nuomonę, jog biudžetuose nepakankamai išsamiai paaiškinami taikomi kriterijai ir kad kompensacijos turėtų būti grindžiamos kiekvieno maršruto sąnaudų analize. |
| --- | --- |

(277)

Tačiau DKT suabejojo, kad šių preliminarių biudžetų gali užtekti sprendime Altmark nustatytiems reikalavimams įgyvendinti, ir pareiškė nuomonę, jog biudžetuose nepakankamai išsamiai paaiškinami taikomi kriterijai ir kad kompensacijos turėtų būti grindžiamos kiekvieno maršruto sąnaudų analize.

| (278) | Pirmasis 1999–2008 m. biudžetas parengtas remiantis DSB išsamia ekonomine prognoze. Jis sudarytas kaip pagrindas siekiant parengti įstatymą, kuriuo steigiama nepriklausoma įmonė DSB (žr. 8 konstatuojamąją dalį). Paskui biudžetas atnaujintas 1999 m. pavasarį, pateiktas Danijos parlamento Finansų komitetui ir patvirtintas priėmus 1999 m. birželio 11 d. Įstatymą Nr. 249. |
| --- | --- |

(278)

Pirmasis 1999–2008 m. biudžetas parengtas remiantis DSB išsamia ekonomine prognoze. Jis sudarytas kaip pagrindas siekiant parengti įstatymą, kuriuo steigiama nepriklausoma įmonė DSB (žr. 8 konstatuojamąją dalį). Paskui biudžetas atnaujintas 1999 m. pavasarį, pateiktas Danijos parlamento Finansų komitetui ir patvirtintas priėmus 1999 m. birželio 11 d. Įstatymą Nr. 249.

| (279) | Biudžetas visų pirma buvo grindžiamas šiomis prielaidomis:






  — | bilietų kainos didėjimas pagal infliaciją (grynųjų kainų indeksas), |
| --- | --- | --- |

(279)

Biudžetas visų pirma buvo grindžiamas šiomis prielaidomis:

—

bilietų kainos didėjimas pagal infliaciją (grynųjų kainų indeksas),

| — | vidutinis metinis 2 % našumo augimas, |
| --- | --- |

—

vidutinis metinis 2 % našumo augimas,

| — | 5 % metinės palūkanos, |
| --- | --- |

—

5 % metinės palūkanos,

| — | 6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo, |
| --- | --- |

—

6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo,

| — | apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis, |
| --- | --- |

—

apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis,

| — | veiklos apimtis (traukiniais nuvažiuoti kilometrai) ir pardavimo apimtis (keleivio km), nurodyti keliose lentelėse pradedant 1999 m.: regioninio, tarpmiestinio ir tarptautinio transporto srityje – 41 mln. traukiniais nuvažiuotų kilometrų ir 4,023 mlrd. keleivio kilometrų, o priemiestinio transporto srityje – atitinkamai 15,6 mln. traukiniais nuvažiuotų kilometrų ir 1,208 mlrd. keleivio kilometrų. |
| --- | --- |

—

veiklos apimtis (traukiniais nuvažiuoti kilometrai) ir pardavimo apimtis (keleivio km), nurodyti keliose lentelėse pradedant 1999 m.: regioninio, tarpmiestinio ir tarptautinio transporto srityje – 41 mln. traukiniais nuvažiuotų kilometrų ir 4,023 mlrd. keleivio kilometrų, o priemiestinio transporto srityje – atitinkamai 15,6 mln. traukiniais nuvažiuotų kilometrų ir 1,208 mlrd. keleivio kilometrų.

| (280) | Danijos Vyriausybė patikslino, kad antrasis preliminarus 2005–2014 m. biudžetas sudarytas remiantis tokiais duomenimis ir prielaidomis:






  — | 2,5 % bendra metinė infliacija, |
| --- | --- | --- |

(280)

Danijos Vyriausybė patikslino, kad antrasis preliminarus 2005–2014 m. biudžetas sudarytas remiantis tokiais duomenimis ir prielaidomis:

—

2,5 % bendra metinė infliacija,

| — | dėl infliacijos 2,5 % padidėjusi bilietų kaina, |
| --- | --- |

—

dėl infliacijos 2,5 % padidėjusi bilietų kaina,

| — | vidutiniškai 2,5 % per metus padidėjęs našumas, |
| --- | --- |

—

vidutiniškai 2,5 % per metus padidėjęs našumas,

| — | 5,15 % metinės palūkanos, |
| --- | --- |

—

5,15 % metinės palūkanos,

| — | 6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo, |
| --- | --- |

—

6 % nuosavo kapitalo grąža po apmokestinimo,

| — | apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis, |
| --- | --- |

—

apie 10 mlrd. DKK investicijų į riedmenis,

| — | apie 20 % padidėjęs nuvažiuotų kilometrų skaičius, |
| --- | --- |

—

apie 20 % padidėjęs nuvažiuotų kilometrų skaičius,

| — | apie 20 % padidėjęs keleivių skaičius, |
| --- | --- |

—

apie 20 % padidėjęs keleivių skaičius,

| — | DSB darbuotojai neapmokestinami mokesčiu nuo darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

—

DSB darbuotojai neapmokestinami mokesčiu nuo darbo užmokesčio.

| (281) | Remdamasi šiais duomenimis Komisija mano, kad preliminarūs biudžetai pagrįsti gana išsamiais ir pagrįstais duomenimis bei prielaidomis siekiant nustatyti kompensacijų skaičiavimo kriterijus. Be to, Komisija pažymi, kad norint atsižvelgti į 2003 m. pakeistą mokesčių dydį atlikti tikslinimai ir kad visus šiuos kriterijus Danijos transporto ministerija nurodė atitinkamame teisės akte (36). Be to, Komisija pažymi, kad sutartiniai mokėjimai buvo nustatyti iš anksto, nes metinė jų suma sutartyse nurodyta visam sutarčių laikotarpiui. |
| --- | --- |

(281)

Remdamasi šiais duomenimis Komisija mano, kad preliminarūs biudžetai pagrįsti gana išsamiais ir pagrįstais duomenimis bei prielaidomis siekiant nustatyti kompensacijų skaičiavimo kriterijus. Be to, Komisija pažymi, kad norint atsižvelgti į 2003 m. pakeistą mokesčių dydį atlikti tikslinimai ir kad visus šiuos kriterijus Danijos transporto ministerija nurodė atitinkamame teisės akte (36). Be to, Komisija pažymi, kad sutartiniai mokėjimai buvo nustatyti iš anksto, nes metinė jų suma sutartyse nurodyta visam sutarčių laikotarpiui.

| (282) | Kaip minėta, Komisija mano, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis, kuriose nustatoma iš kelių tarpusavyje priklausomų maršrutų sudaryta transporto sistema, valstybė narė neprivalo nustatyti kiekvieno atskiro maršruto kompensacijų sumos. Pagal antrąjį sprendimo Altmark kriterijų reikalaujama, kad valstybė narė iš anksto skaidriai ir objektyviai nustatytų kriterijus, leidžiančius nustatyti bendrą mokėjimų sumą siekiant kompensuoti visus sutartyje nurodytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(282)

Kaip minėta, Komisija mano, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis, kuriose nustatoma iš kelių tarpusavyje priklausomų maršrutų sudaryta transporto sistema, valstybė narė neprivalo nustatyti kiekvieno atskiro maršruto kompensacijų sumos. Pagal antrąjį sprendimo Altmark kriterijų reikalaujama, kad valstybė narė iš anksto skaidriai ir objektyviai nustatytų kriterijus, leidžiančius nustatyti bendrą mokėjimų sumą siekiant kompensuoti visus sutartyje nurodytus įsipareigojimus.

| (283) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad sutartiniai mokėjimai buvo apskaičiuoti remiantis iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytais kriterijais ir kad antrasis sprendimo Altmark kriterijus taip pat įgyvendintas. |
| --- | --- |

(283)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad sutartiniai mokėjimai buvo apskaičiuoti remiantis iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytais kriterijais ir kad antrasis sprendimo Altmark kriterijus taip pat įgyvendintas.

| (284) | Viešųjų transporto paslaugų sutartis sudaryta nerengus konkurso. Todėl turi būti nustatyta, ar privalomos kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų atitikti būtinus su viešąja paslauga susijusius reikalavimus, būtų patyrusi šiems įsipareigojimams vykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną, susijusius su šių įsipareigojimų vykdymu. |
| --- | --- |

(284)

Viešųjų transporto paslaugų sutartis sudaryta nerengus konkurso. Todėl turi būti nustatyta, ar privalomos kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų atitikti būtinus su viešąja paslauga susijusius reikalavimus, būtų patyrusi šiems įsipareigojimams vykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną, susijusius su šių įsipareigojimų vykdymu.

| (285) | Danija mano, kad šis kriterijus yra įgyvendintas, ir perdavė pastabas norėdama išsklaidyti Komisijos abejones dėl metodikos, taikytos siekiant nustatyti sutartinių mokėjimų ir bendros su viešųjų paslaugų uždaviniais susijusios kompensacijos sumą. |
| --- | --- |

(285)

Danija mano, kad šis kriterijus yra įgyvendintas, ir perdavė pastabas norėdama išsklaidyti Komisijos abejones dėl metodikos, taikytos siekiant nustatyti sutartinių mokėjimų ir bendros su viešųjų paslaugų uždaviniais susijusios kompensacijos sumą.

| (286) | Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė pažymėjo, kad steigiant nepriklausomą valstybės įmonę DSB atlikta išsami ekonominė analizė (Bernstein ataskaita) ir imtasi veiksmų, leidžiančių padidinti įmonės veiklos veiksmingumą ir našumą. Taip pat į dešimties metų biudžetus, pagal kuriuos apskaičiuoti sutartiniai mokėjimai, įtraukti veiksmingumo didinimo tikslai. Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad 6 % nuosavo kapitalo grąžos tikslas – tai pagrįsto pelno tikslas. Todėl, jos teigimu, siekiant nustatyti kompensacijų sumą taikytas metodas pagrįstas bendru turimų duomenų vertinimu ir iš anksto numatomu veiksmingumo didėjimu pagal rinkos ekonomikos principus. |
| --- | --- |

(286)

Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė pažymėjo, kad steigiant nepriklausomą valstybės įmonę DSB atlikta išsami ekonominė analizė (Bernstein ataskaita) ir imtasi veiksmų, leidžiančių padidinti įmonės veiklos veiksmingumą ir našumą. Taip pat į dešimties metų biudžetus, pagal kuriuos apskaičiuoti sutartiniai mokėjimai, įtraukti veiksmingumo didinimo tikslai. Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad 6 % nuosavo kapitalo grąžos tikslas – tai pagrįsto pelno tikslas. Todėl, jos teigimu, siekiant nustatyti kompensacijų sumą taikytas metodas pagrįstas bendru turimų duomenų vertinimu ir iš anksto numatomu veiksmingumo didėjimu pagal rinkos ekonomikos principus.

| (287) | Be to, Danijos valdžios institucijos iš pradžių pateikė lyginimo su kitomis geležinkelio įmonėmis duomenis (santykius). Tačiau vykdant procedūrą Danijos pateiktose pastabose pažymėta, kad finansinius nacionalinių ar Europos geležinkelių sektoriaus veiklos vykdytojų rezultatus lyginti sunku. Šie sunkumai susiję su šių įmonių ir atitinkamų rinkų ypatumais ir tuo, kad trūksta galimybių palyginti apskaitos ir finansinius duomenis, ypač geležinkelių sektoriuje. |
| --- | --- |

(287)

Be to, Danijos valdžios institucijos iš pradžių pateikė lyginimo su kitomis geležinkelio įmonėmis duomenis (santykius). Tačiau vykdant procedūrą Danijos pateiktose pastabose pažymėta, kad finansinius nacionalinių ar Europos geležinkelių sektoriaus veiklos vykdytojų rezultatus lyginti sunku. Šie sunkumai susiję su šių įmonių ir atitinkamų rinkų ypatumais ir tuo, kad trūksta galimybių palyginti apskaitos ir finansinius duomenis, ypač geležinkelių sektoriuje.

| (288) | Be to, DKT pažymėjo, kad viena iš DSB patronuojamųjų įmonių galėjo dalyvauti konkursuose ir siūlyti paslaugas mažesnėmis kainomis, palyginti su kainomis, kuriomis DSB įsipareigojo teikti paslaugas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis. Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad DSB ir jos patronuojamosios įmonės DSB First negalima lyginti, nes abiejų įmonių sąnaudų struktūra ir ypatumai skiriasi (darbuotojai, įranga, komercinė veikla). |
| --- | --- |

(288)

Be to, DKT pažymėjo, kad viena iš DSB patronuojamųjų įmonių galėjo dalyvauti konkursuose ir siūlyti paslaugas mažesnėmis kainomis, palyginti su kainomis, kuriomis DSB įsipareigojo teikti paslaugas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis. Danijos Vyriausybė pabrėžė, kad DSB ir jos patronuojamosios įmonės DSB First negalima lyginti, nes abiejų įmonių sąnaudų struktūra ir ypatumai skiriasi (darbuotojai, įranga, komercinė veikla).

| (289) | Komisija pripažįsta, kad Danijos transporto ministerija ėmėsi priemonių (finansiniai tyrimai ir struktūrinės restruktūrizavimo priemonės) siekdama, kad DSB būtų veiksmingai veikianti nepriklausoma įmonė. Komisija taip pat atsižvelgia į kiekybinius tikslus, susijusius su nuosavo kapitalo grąža ir našumo didinimu. |
| --- | --- |

(289)

Komisija pripažįsta, kad Danijos transporto ministerija ėmėsi priemonių (finansiniai tyrimai ir struktūrinės restruktūrizavimo priemonės) siekdama, kad DSB būtų veiksmingai veikianti nepriklausoma įmonė. Komisija taip pat atsižvelgia į kiekybinius tikslus, susijusius su nuosavo kapitalo grąža ir našumo didinimu.

| (290) | Tačiau Komisija taip pat pažymi, kad yra nedaug galimybių lyginti sektoriaus įmones, – tam pritarė ir Danijos Vyriausybė, ir DKT, todėl DSB rezultatų rodiklių su kitų operatorių rezultatų rodikliais palyginti neįmanoma. |
| --- | --- |

(290)

Tačiau Komisija taip pat pažymi, kad yra nedaug galimybių lyginti sektoriaus įmones, – tam pritarė ir Danijos Vyriausybė, ir DKT, todėl DSB rezultatų rodiklių su kitų operatorių rezultatų rodikliais palyginti neįmanoma.

| (291) | Be to, Komisijos nuomone, minėtas patronuojamosios įmonės DSB First rezultatų pavyzdys rodo, kad DSB ilgainiui galėjo padidinti našumą, taikydama visas ar dalį priemonių, kurias DSB First įgyvendino siekdama sumažinti savo sąnaudas. |
| --- | --- |

(291)

Be to, Komisijos nuomone, minėtas patronuojamosios įmonės DSB First rezultatų pavyzdys rodo, kad DSB ilgainiui galėjo padidinti našumą, taikydama visas ar dalį priemonių, kurias DSB First įgyvendino siekdama sumažinti savo sąnaudas.

| (292) | Todėl Komisija negali daryti aiškios išvados, kad DSB suteikta kompensacija iš tikrųjų nustatyta remiantis tipinės įmonės, gerai valdomos ir turinčios pakankamai transporto priemonių, faktinių sąnaudų analize. |
| --- | --- |

(292)

Todėl Komisija negali daryti aiškios išvados, kad DSB suteikta kompensacija iš tikrųjų nustatyta remiantis tipinės įmonės, gerai valdomos ir turinčios pakankamai transporto priemonių, faktinių sąnaudų analize.

| (293) | Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad ketvirtasis sprendimo Altmark kriterijus neįgyvendintas. |
| --- | --- |

(293)

Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad ketvirtasis sprendimo Altmark kriterijus neįgyvendintas.

| (294) | Kadangi sprendime Altmark Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai turi būti vertinami visi kartu, nebūtina nagrinėti trečiojo kriterijaus ir šiame argumentų teikimo etape tikrinti, ar nesusidarė kompensacijos permoka. Todėl, Komisijos nuomone, įmonei DSB galėjo būti suteiktas ekonominis pranašumas mokant kompensaciją. |
| --- | --- |

(294)

Kadangi sprendime Altmark Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai turi būti vertinami visi kartu, nebūtina nagrinėti trečiojo kriterijaus ir šiame argumentų teikimo etape tikrinti, ar nesusidarė kompensacijos permoka. Todėl, Komisijos nuomone, įmonei DSB galėjo būti suteiktas ekonominis pranašumas mokant kompensaciją.

8.2.4.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS VALSTYBIŲ NARIŲ PREKYBAI

| (295) | Ekonominis pranašumas suteiktas transporto įmonei, veikiančiai Danijos, taip pat kaimyninių šalių geležinkelių transporto sektoriuje. Danijoje keleivinio geležinkelių transporto rinkos atvertos konkurencijai. Todėl teikiant finansinę paramą konkurencija iškraipoma arba gali būti iškraipoma. |
| --- | --- |

(295)

Ekonominis pranašumas suteiktas transporto įmonei, veikiančiai Danijos, taip pat kaimyninių šalių geležinkelių transporto sektoriuje. Danijoje keleivinio geležinkelių transporto rinkos atvertos konkurencijai. Todėl teikiant finansinę paramą konkurencija iškraipoma arba gali būti iškraipoma.

| (296) | Be to, kaip Teisingumo Teismas pažymėjo savo sprendime Altmark, kelios valstybės narės atvėrė savo šalių rinkas, įskaitant kai kurias Danijos kaimynes, pavyzdžiui, Švediją ar Vokietiją. Šių šalių ankstesni veiklos vykdytojai, taip pat naujieji rinkų dalyviai vykdo veiklą keliose Bendrijos valstybėse narėse. Todėl suteikus pagalbą Danijos geležinkelio įmonei gali būti daromas poveikis valstybių narių, kurios jau atvėrė keleivinio geležinkelių transporto sektorių konkurencijai arba kurių įmonės veikia konkurencijai atvertose šalių rinkose, prekybai. |
| --- | --- |

(296)

Be to, kaip Teisingumo Teismas pažymėjo savo sprendime Altmark, kelios valstybės narės atvėrė savo šalių rinkas, įskaitant kai kurias Danijos kaimynes, pavyzdžiui, Švediją ar Vokietiją. Šių šalių ankstesni veiklos vykdytojai, taip pat naujieji rinkų dalyviai vykdo veiklą keliose Bendrijos valstybėse narėse. Todėl suteikus pagalbą Danijos geležinkelio įmonei gali būti daromas poveikis valstybių narių, kurios jau atvėrė keleivinio geležinkelių transporto sektorių konkurencijai arba kurių įmonės veikia konkurencijai atvertose šalių rinkose, prekybai.

| (297) | Be to, turi būti atsižvelgiama į įvairių transporto rūšių konkurenciją, pavyzdžiui, susijusią su keleiviniu autobusų transportu. |
| --- | --- |

(297)

Be to, turi būti atsižvelgiama į įvairių transporto rūšių konkurenciją, pavyzdžiui, susijusią su keleiviniu autobusų transportu.

| (298) | Todėl aptariamomis paramos priemonėmis gali būti daromas poveikis valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(298)

Todėl aptariamomis paramos priemonėmis gali būti daromas poveikis valstybių narių prekybai.

| (299) | Darydama išvadą Komisija pažymi, kad kompensacijos už viešąsias transporto paslaugas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(299)

Darydama išvadą Komisija pažymi, kad kompensacijos už viešąsias transporto paslaugas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

8.3.   SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

8.3.1.   TEISINIS SUDERINAMUMO PAGRINDAS

| (300) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnyje nustatomos pagalbos suderinamumo sąlygos: pagalba yra suderinama, „jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka“. Šis straipsnis yra lex specialis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį (37) ir 107 straipsnio 2 bei 3 dalis. |
| --- | --- |

(300)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnyje nustatomos pagalbos suderinamumo sąlygos: pagalba yra suderinama, „jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka“. Šis straipsnis yra lex specialis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį (37) ir 107 straipsnio 2 bei 3 dalis.

| (301) | Teisingumo Teismo teigimu, Reglamentu (EEB) Nr. 1191/69 ir 1970 m. birželio 4 d. Reglamentu (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (38) SESV 93 straipsnis visiškai įgyvendinamas, todėl šio straipsnio nuostatų nebegalima taikyti tiesiogiai (39). |
| --- | --- |

(301)

Teisingumo Teismo teigimu, Reglamentu (EEB) Nr. 1191/69 ir 1970 m. birželio 4 d. Reglamentu (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (38) SESV 93 straipsnis visiškai įgyvendinamas, todėl šio straipsnio nuostatų nebegalima taikyti tiesiogiai (39).

| (302) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad aptariamos kompensacijos negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad aptariamos kompensacijos negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1107/70.

| (303) | Tame pačiame sprendime Komisija pažymėjo, kad Danijos Vyriausybės ir įmonės Danske Statsbaner sudarytos sutartys – tai viešųjų paslaugų sutartys pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 14 straipsnį ir kad aptariamos pagalbos suderinamumas turi būti nagrinėjamas pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(303)

Tame pačiame sprendime Komisija pažymėjo, kad Danijos Vyriausybės ir įmonės Danske Statsbaner sudarytos sutartys – tai viešųjų paslaugų sutartys pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 14 straipsnį ir kad aptariamos pagalbos suderinamumas turi būti nagrinėjamas pagal šį reglamentą.

| (304) | Tačiau Komisija pažymi, kad 2009 m. gruodžio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir kad juo kartu panaikinti reglamentai (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70. Komisijos nuomone, nuo šiol suderinamumas turi būti nagrinėjamas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, nes šis teisės aktas taikytinas Komisijai priimant sprendimą. |
| --- | --- |

(304)

Tačiau Komisija pažymi, kad 2009 m. gruodžio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir kad juo kartu panaikinti reglamentai (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70. Komisijos nuomone, nuo šiol suderinamumas turi būti nagrinėjamas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, nes šis teisės aktas taikytinas Komisijai priimant sprendimą.

| (305) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė pastabų dėl šio teisinio pagrindo pakeitimo nepateikė. Tačiau DSB ir DKT pateikė argumentus, pagal kuriuos Komisija vertinimą turėtų atlikti remdamasi sudarant sutartis galiojusiomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(305)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė pastabų dėl šio teisinio pagrindo pakeitimo nepateikė. Tačiau DSB ir DKT pateikė argumentus, pagal kuriuos Komisija vertinimą turėtų atlikti remdamasi sudarant sutartis galiojusiomis taisyklėmis.

| (306) | Tačiau išnagrinėjusi DSB ir DKT argumentus Komisija pažymi, kad dėl pateiktų argumentų nesikeičia jos išvada dėl ES valstybės pagalbos taisyklių taikymo ratione temporis, pagal kurią Komisija priimdama sprendimą gali remtis tuo metu galiojančiais teisės aktais. Komisijos nuomone, viešųjų transporto paslaugų sutartys dėl toliau nurodytų priežasčių gali būti vertinamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(306)

Tačiau išnagrinėjusi DSB ir DKT argumentus Komisija pažymi, kad dėl pateiktų argumentų nesikeičia jos išvada dėl ES valstybės pagalbos taisyklių taikymo ratione temporis, pagal kurią Komisija priimdama sprendimą gali remtis tuo metu galiojančiais teisės aktais. Komisijos nuomone, viešųjų transporto paslaugų sutartys dėl toliau nurodytų priežasčių gali būti vertinamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007.

| (307) | Pirma, Komisija pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatomos jo įsigaliojimo ir taikymo ratione temporis taisyklės. Pagal jo 12 straipsnį Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojo 2009 m. gruodžio 3 d. Pagal 10 straipsnio 1 dalį nuo tos pačios dienos panaikintas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69. Todėl Komisija nebegali remtis Reglamentu (EEB) Nr. 1191/69, nebegaliojusiu Komisijai priimant sprendimą; taigi atlikdama vertinimą Komisija turi remtis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Pirma, Komisija pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatomos jo įsigaliojimo ir taikymo ratione temporis taisyklės. Pagal jo 12 straipsnį Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojo 2009 m. gruodžio 3 d. Pagal 10 straipsnio 1 dalį nuo tos pačios dienos panaikintas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69. Todėl Komisija nebegali remtis Reglamentu (EEB) Nr. 1191/69, nebegaliojusiu Komisijai priimant sprendimą; taigi atlikdama vertinimą Komisija turi remtis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007.

| (308) | Antra, Komisija pažymi, jog Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nenurodoma, kad šis reglamentas neturėtų būti taikomas viešųjų transporto paslaugų sutartims, sudarytoms iki jo įsigaliojimo. Iš tikrųjų Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalyje pateikiamos pereinamojo laikotarpio taisyklės, taikomos iki jo įsigaliojimo sudarytoms sutartims. Šia nuostata iš tikrųjų nukrypstama nuo reglamento 8 straipsnio 2 dalies, susijusios su sutarčių sudarymo taisyklių, nustatytų 5 straipsnyje, laikymusi, taikymo. Tačiau pažymima, kad šios išimtinės pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su sutarčių sudarymu, nebūtinos, jeigu iki reglamento įsigaliojimo sudarytoms viešųjų transporto paslaugų sutartims šis reglamentas netaikytas. Tačiau 8 straipsnyje taip pat patvirtinama, kad kitos reglamento nuostatos šioms sutartims taikomos. |
| --- | --- |

(308)

Antra, Komisija pažymi, jog Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nenurodoma, kad šis reglamentas neturėtų būti taikomas viešųjų transporto paslaugų sutartims, sudarytoms iki jo įsigaliojimo. Iš tikrųjų Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalyje pateikiamos pereinamojo laikotarpio taisyklės, taikomos iki jo įsigaliojimo sudarytoms sutartims. Šia nuostata iš tikrųjų nukrypstama nuo reglamento 8 straipsnio 2 dalies, susijusios su sutarčių sudarymo taisyklių, nustatytų 5 straipsnyje, laikymusi, taikymo. Tačiau pažymima, kad šios išimtinės pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su sutarčių sudarymu, nebūtinos, jeigu iki reglamento įsigaliojimo sudarytoms viešųjų transporto paslaugų sutartims šis reglamentas netaikytas. Tačiau 8 straipsnyje taip pat patvirtinama, kad kitos reglamento nuostatos šioms sutartims taikomos.

| (309) | Trečia, Komisija patikslina, kad Komisijos pranešimas dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą nustatymo (40) šiuo atveju netaikytinas. Iš tikrųjų šiame pranešime aiškiai nurodoma, kad juo nepažeidžiamas Tarybos ir Komisijos reglamentų aiškinimas valstybės pagalbos srityje. Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 tiksliai nustatomos jo laikino taikymo taisyklės. |
| --- | --- |

(309)

Trečia, Komisija patikslina, kad Komisijos pranešimas dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą nustatymo (40) šiuo atveju netaikytinas. Iš tikrųjų šiame pranešime aiškiai nurodoma, kad juo nepažeidžiamas Tarybos ir Komisijos reglamentų aiškinimas valstybės pagalbos srityje. Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 tiksliai nustatomos jo laikino taikymo taisyklės.

| (310) | Ketvirta, Komisija pažymi, kad Teisingumo Teismas taip pat patvirtino principą, pagal kurį nauja taisyklė nedelsiant taikoma būsimiems padėties, susiklosčiusios galiojant ankstesnei taisyklei, padariniams. Jis taip pat pažymėjo, jog teisėtų lūkesčių apsaugos principas negali būti tiek išplėstas, kad naujos taisyklės apskritai nebūtų galima taikyti būsimiems padėties, susiklosčiusios galiojant ankstesnei taisyklei, padariniams (41). |
| --- | --- |

(310)

Ketvirta, Komisija pažymi, kad Teisingumo Teismas taip pat patvirtino principą, pagal kurį nauja taisyklė nedelsiant taikoma būsimiems padėties, susiklosčiusios galiojant ankstesnei taisyklei, padariniams. Jis taip pat pažymėjo, jog teisėtų lūkesčių apsaugos principas negali būti tiek išplėstas, kad naujos taisyklės apskritai nebūtų galima taikyti būsimiems padėties, susiklosčiusios galiojant ankstesnei taisyklei, padariniams (41).

| (311) | Penkta, Teisingumo Teismas pažymėjo, jog ES materialinės teisės normos turi būti aiškinamos taip, kad prieš jų įsigaliojimą susidariusioms padėtims jos taikomos tik tuo atveju, jei iš jų teksto, tikslo ar struktūros aiškiai matyti, kad toks poveikis joms turi būti suteiktas (42). Kaip nurodyta, ši sąlyga aiškiai įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 atveju. |
| --- | --- |

(311)

Penkta, Teisingumo Teismas pažymėjo, jog ES materialinės teisės normos turi būti aiškinamos taip, kad prieš jų įsigaliojimą susidariusioms padėtims jos taikomos tik tuo atveju, jei iš jų teksto, tikslo ar struktūros aiškiai matyti, kad toks poveikis joms turi būti suteiktas (42). Kaip nurodyta, ši sąlyga aiškiai įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 atveju.

| (312) | Šešta, Komisija taip pat pažymi, kad minėtame sprendime Teisingumo Teismas padarė išvadą, jog iš to matyti, kad jei teisinė tvarka, pagal kurią valstybė narė pateikė pranešimą apie numatomą pagalbą, pasikeičia prieš Komisijai priimant sprendimą, Komisija sprendimą turi priimti pagal naująsias taisykles (43). Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad valstybei narei pateikus pranešimą apie numatomą pagalbą nesukuriama galutinai suformuota teisinė padėtis ir nesuteikiamas teisėtas lūkestis, dėl kurio Komisija privalėtų priimti sprendimą dėl šios teisinės padėties ir teisėto lūkesčio suderinamumo su bendrąja rinka taikydama taisykles, galiojusias to pranešimo pateikimo dieną. Todėl būtų nenuoseklu suteikti galimybę valstybei narei, kuri, kitaip nei reikalaujama, nesilaikė įpareigojimo pranešti, sukurti galutinai suformuotą teisinę padėtį teikiant neteisėtą pagalbą. |
| --- | --- |

(312)

Šešta, Komisija taip pat pažymi, kad minėtame sprendime Teisingumo Teismas padarė išvadą, jog iš to matyti, kad jei teisinė tvarka, pagal kurią valstybė narė pateikė pranešimą apie numatomą pagalbą, pasikeičia prieš Komisijai priimant sprendimą, Komisija sprendimą turi priimti pagal naująsias taisykles (43). Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad valstybei narei pateikus pranešimą apie numatomą pagalbą nesukuriama galutinai suformuota teisinė padėtis ir nesuteikiamas teisėtas lūkestis, dėl kurio Komisija privalėtų priimti sprendimą dėl šios teisinės padėties ir teisėto lūkesčio suderinamumo su bendrąja rinka taikydama taisykles, galiojusias to pranešimo pateikimo dieną. Todėl būtų nenuoseklu suteikti galimybę valstybei narei, kuri, kitaip nei reikalaujama, nesilaikė įpareigojimo pranešti, sukurti galutinai suformuotą teisinę padėtį teikiant neteisėtą pagalbą.

| (313) | Galiausiai Komisija mano, kad šiuo atveju sprendimas SIDE
   (44) netaikytinas. Šis sprendimas susijęs su pirminės teisės nuostatos – EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkto – taikymo klausimu. Kaip šiame sprendime nustatė Bendrasis Teismas, EB sutartyje nėra jokios pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su šio straipsnio taikymu, ir niekur nenurodyta, kad šis straipsnis gali būti taikomas iki jo įsigaliojimo susidariusioms padėtims (45). Todėl ši padėtis šiuo atveju negali būti lyginama. Iš tikrųjų Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatomos pereinamojo laikotarpio nuostatos, pagal kurias Komisija gali daryti išvadą, kad reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo sudarytoms viešųjų transporto paslaugų sutartims, išskyrus sutarčių sudarymo taisykles. |
| --- | --- |

(313)

Galiausiai Komisija mano, kad šiuo atveju sprendimas SIDE
   (44) netaikytinas. Šis sprendimas susijęs su pirminės teisės nuostatos – EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkto – taikymo klausimu. Kaip šiame sprendime nustatė Bendrasis Teismas, EB sutartyje nėra jokios pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su šio straipsnio taikymu, ir niekur nenurodyta, kad šis straipsnis gali būti taikomas iki jo įsigaliojimo susidariusioms padėtims (45). Todėl ši padėtis šiuo atveju negali būti lyginama. Iš tikrųjų Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatomos pereinamojo laikotarpio nuostatos, pagal kurias Komisija gali daryti išvadą, kad reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo sudarytoms viešųjų transporto paslaugų sutartims, išskyrus sutarčių sudarymo taisykles.

| (314) | Todėl šiuo atveju taikytinas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(314)

Todėl šiuo atveju taikytinas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007.

8.3.2.   SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA PAGAL REGLAMENTĄ (EB) Nr. 1370/2007

| (315) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „jei kompetentinga institucija nusprendžia savo pasirinktam operatoriui už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą suteikti bet kokio pobūdžio išimtines teises ir (arba) kompensaciją, ji tai daro pagal viešųjų paslaugų sutartį“. Šiuo atveju viešosios paslaugos uždaviniai pagal kelias viešųjų transporto paslaugų sutartis patikėti DSB, kaip nurodyta 247 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(315)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „jei kompetentinga institucija nusprendžia savo pasirinktam operatoriui už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą suteikti bet kokio pobūdžio išimtines teises ir (arba) kompensaciją, ji tai daro pagal viešųjų paslaugų sutartį“. Šiuo atveju viešosios paslaugos uždaviniai pagal kelias viešųjų transporto paslaugų sutartis patikėti DSB, kaip nurodyta 247 konstatuojamojoje dalyje.

| (316) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnyje nustatomas privalomas viešųjų paslaugų sutarčių turinys. Toliau Komisija vieną po kito nagrinėja įvairius šioje reglamento nuostatoje apibūdinamus aspektus. |
| --- | --- |

(316)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnyje nustatomas privalomas viešųjų paslaugų sutarčių turinys. Toliau Komisija vieną po kito nagrinėja įvairius šioje reglamento nuostatoje apibūdinamus aspektus.

| (317) | Kaip nurodoma 4 straipsnio 1 dalies a punkte, viešųjų paslaugų sutartyse turi būti „aiškiai apibrėžti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos“. Iš aptariamų sutarčių vertinimo, Komisijos atlikto atsižvelgiant į sprendimo Altmark pirmąjį kriterijų ir sprendime pradėti procedūrą, ir šiame sprendime (žr. 274 konstatuojamąją dalį), matyti, kad šiuo atveju ši sąlyga įgyvendinta. |
| --- | --- |

(317)

Kaip nurodoma 4 straipsnio 1 dalies a punkte, viešųjų paslaugų sutartyse turi būti „aiškiai apibrėžti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos“. Iš aptariamų sutarčių vertinimo, Komisijos atlikto atsižvelgiant į sprendimo Altmark pirmąjį kriterijų ir sprendime pradėti procedūrą, ir šiame sprendime (žr. 274 konstatuojamąją dalį), matyti, kad šiuo atveju ši sąlyga įgyvendinta.

| (318) | Vertindama sprendimo Altmark antrąjį kriterijų (žr. 269 konstatuojamąją dalį) Komisija padarė išvadą, kad sutartiniai mokėjimai apskaičiuoti pagal iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytus kriterijus, ir tai jai leidžia nustatyti, kad Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnio 1 dalies b punktas šiuo atveju taip pat įgyvendintas. Iš tikrųjų šioje nuostatoje nurodoma, kad viešųjų paslaugų sutartyse turi būti „iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti i) rodikliai, pagal kuriuos turi būti apskaičiuojamos kompensacijos, jei jos mokamos, ir ii) bet kurių suteiktų išimtinių teisių pobūdis ir apimtis, taip, kad būtų išvengta permokos“. Toliau išsamiau nagrinėjamas klausimas, ar pagal svarstomas sutartis gali būti suteikta kompensacijos permoka. Komisija taip pat pažymi, kad šiose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatoma su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų skirstymo tvarka. Toliau Komisija pateikia argumentus dėl pagrįsto pelno. |
| --- | --- |

(318)

Vertindama sprendimo Altmark antrąjį kriterijų (žr. 269 konstatuojamąją dalį) Komisija padarė išvadą, kad sutartiniai mokėjimai apskaičiuoti pagal iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytus kriterijus, ir tai jai leidžia nustatyti, kad Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnio 1 dalies b punktas šiuo atveju taip pat įgyvendintas. Iš tikrųjų šioje nuostatoje nurodoma, kad viešųjų paslaugų sutartyse turi būti „iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti i) rodikliai, pagal kuriuos turi būti apskaičiuojamos kompensacijos, jei jos mokamos, ir ii) bet kurių suteiktų išimtinių teisių pobūdis ir apimtis, taip, kad būtų išvengta permokos“. Toliau išsamiau nagrinėjamas klausimas, ar pagal svarstomas sutartis gali būti suteikta kompensacijos permoka. Komisija taip pat pažymi, kad šiose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatoma su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų skirstymo tvarka. Toliau Komisija pateikia argumentus dėl pagrįsto pelno.

| (319) | Komisija pažymi, kad aptariamose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatoma pajamų, susijusių su transporto bilietų pardavimu, skirstymo tvarka pagal šio straipsnio 2 dalį. Šiuo atveju tokios pajamos lieka įmonei DSB. |
| --- | --- |

(319)

Komisija pažymi, kad aptariamose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatoma pajamų, susijusių su transporto bilietų pardavimu, skirstymo tvarka pagal šio straipsnio 2 dalį. Šiuo atveju tokios pajamos lieka įmonei DSB.

| (320) | Be to, viešųjų transporto paslaugų sutarčių trukmė – atitinkamai penkeri ir dešimt metų – taip pat atitinka 4 straipsnio 3 dalyje pateiktus reikalavimus, pagal kuriuos nustatyta ilgiausia keleivinio geležinkelių ar kitų bėginių transporto rūšių transporto paslaugų sutarčių trukmė yra penkiolika metų. |
| --- | --- |

(320)

Be to, viešųjų transporto paslaugų sutarčių trukmė – atitinkamai penkeri ir dešimt metų – taip pat atitinka 4 straipsnio 3 dalyje pateiktus reikalavimus, pagal kuriuos nustatyta ilgiausia keleivinio geležinkelių ar kitų bėginių transporto rūšių transporto paslaugų sutarčių trukmė yra penkiolika metų.

| (321) | Kadangi kitos nuostatos šiuo atveju netaikytinos, Komisija daro išvadą, kad Danijos ministerijos ir DSB sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnį. |
| --- | --- |

(321)

Kadangi kitos nuostatos šiuo atveju netaikytinos, Komisija daro išvadą, kad Danijos ministerijos ir DSB sudarytos viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnį.

| (322) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnyje nustatomos viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo taisyklės. Tačiau šio reglamento 8 straipsnyje šiuo tikslu nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio taisyklės. |
| --- | --- |

(322)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnyje nustatomos viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo taisyklės. Tačiau šio reglamento 8 straipsnyje šiuo tikslu nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio taisyklės.

| (323) | Komisija pažymi, kad visos svarstomos viešųjų transporto paslaugų sutartys susijusios su keleivinio geležinkelių transporto paslaugomis ir kad jas visas Danijos transporto ministerija tiesiogiai sudarė su DSB. Be to, šios sutartys pasirašytos arba iki 2000 m. liepos 26 d., arba nuo 2000 m. liepos 26 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Jos sudarytos atitinkamai penkeriems ir dešimčiai metų. Todėl Komisija pažymi, kad viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalies pereinamojo laikotarpio nuostatas. |
| --- | --- |

(323)

Komisija pažymi, kad visos svarstomos viešųjų transporto paslaugų sutartys susijusios su keleivinio geležinkelių transporto paslaugomis ir kad jas visas Danijos transporto ministerija tiesiogiai sudarė su DSB. Be to, šios sutartys pasirašytos arba iki 2000 m. liepos 26 d., arba nuo 2000 m. liepos 26 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Jos sudarytos atitinkamai penkeriems ir dešimčiai metų. Todėl Komisija pažymi, kad viešųjų transporto paslaugų sutartys sudarytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalies pereinamojo laikotarpio nuostatas.

| (324) | Pagal 8 straipsnio 2 dalį „nepažeidžiant 3 dalies, geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių sudarymas atitinka 5 straipsnį nuo 2019 m. gruodžio 3 d.“ Šiuo pagrindu aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys tinkamai galėjo būti sudarytos tiesiogiai. |
| --- | --- |

(324)

Pagal 8 straipsnio 2 dalį „nepažeidžiant 3 dalies, geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių sudarymas atitinka 5 straipsnį nuo 2019 m. gruodžio 3 d.“ Šiuo pagrindu aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys tinkamai galėjo būti sudarytos tiesiogiai.

| (325) | Be to, šioje nuostatoje nurodoma, kad „šiuo pereinamuoju laikotarpiu valstybės narės imasi priemonių, kad 5 straipsnio būtų pradėta laikytis palaipsniui, siekiant išvengti rimtų struktūrinių problemų, visų pirma susijusių su transportavimo pajėgumais“. Tačiau pažymėtina, jog 5 straipsnio 6 dalyje nurodoma, kad geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis kompetentingos valdžios institucijos gali sudaryti tiesiogiai. |
| --- | --- |

(325)

Be to, šioje nuostatoje nurodoma, kad „šiuo pereinamuoju laikotarpiu valstybės narės imasi priemonių, kad 5 straipsnio būtų pradėta laikytis palaipsniui, siekiant išvengti rimtų struktūrinių problemų, visų pirma susijusių su transportavimo pajėgumais“. Tačiau pažymėtina, jog 5 straipsnio 6 dalyje nurodoma, kad geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis kompetentingos valdžios institucijos gali sudaryti tiesiogiai.

| (326) | Todėl Komisija pažymi, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnyje nustatytas sutarčių sudarymo taisykles. |
| --- | --- |

(326)

Todėl Komisija pažymi, kad aptariamos viešųjų transporto paslaugų sutartys atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnyje nustatytas sutarčių sudarymo taisykles.

| (327) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „visos kompensacijos, susijusios su bendrosiomis taisyklėmis arba viešųjų paslaugų sutartimi, turi atitikti 4 straipsnio nuostatas, neatsižvelgiant į viešųjų paslaugų sutarties sudarymo būdą. Visos bet kokio pobūdžio kompensacijos, susijusios su tiesiogiai sudaryta sutartimi pagal 5 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalis arba susijusios su bendrosiomis taisyklėmis, taip pat turi atitikti priedo nuostatas“. |
| --- | --- |

(327)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „visos kompensacijos, susijusios su bendrosiomis taisyklėmis arba viešųjų paslaugų sutartimi, turi atitikti 4 straipsnio nuostatas, neatsižvelgiant į viešųjų paslaugų sutarties sudarymo būdą. Visos bet kokio pobūdžio kompensacijos, susijusios su tiesiogiai sudaryta sutartimi pagal 5 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalis arba susijusios su bendrosiomis taisyklėmis, taip pat turi atitikti priedo nuostatas“.

| (328) | Todėl kompensacijų už viešąsias paslaugas suderinamumas turi būti vertinamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priedo nuostatas, nes aptariamos sutartys sudarytos tiesiogiai pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(328)

Todėl kompensacijų už viešąsias paslaugas suderinamumas turi būti vertinamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priedo nuostatas, nes aptariamos sutartys sudarytos tiesiogiai pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5 straipsnio 6 dalį.

| (329) | Šiame priede nurodoma, kad „kompensacijos negali viršyti sumos, atitinkančios grynąjį finansinį rezultatą, lygų viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo teigiamo ar neigiamo poveikio viešųjų paslaugų operatoriaus pajamoms ir sąnaudoms sumai“. Tai iš esmės reiškia, kad atsižvelgdama į DSB pagrįstą pelną Komisija turi patikrinti, ar mokant sutartinius mokėjimus nesuteikta kompensacijos permoka. Tikrindama ji remiasi priede nustatytais kriterijais. |
| --- | --- |

(329)

Šiame priede nurodoma, kad „kompensacijos negali viršyti sumos, atitinkančios grynąjį finansinį rezultatą, lygų viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo teigiamo ar neigiamo poveikio viešųjų paslaugų operatoriaus pajamoms ir sąnaudoms sumai“. Tai iš esmės reiškia, kad atsižvelgdama į DSB pagrįstą pelną Komisija turi patikrinti, ar mokant sutartinius mokėjimus nesuteikta kompensacijos permoka. Tikrindama ji remiasi priede nustatytais kriterijais.

| (330) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad sąnaudos ir pajamos apskaičiuotos pagal galiojančias apskaitos ir mokesčių taisykles. Ji primena, kad pagal DSB taikytiną teisinį pagrindą, susijusį su apskaitos standartais ir nacionalinėmis konkurencijos normomis, įmonė turi tvarkyti atskirą įvairių rūšių veiklos apskaitą. Todėl pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB išmokėtų sutartinių mokėjimų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų rūšių komercinės veiklos apskaitos. Taigi dėl šių taisyklių galima išvengti kryžminio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(330)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad sąnaudos ir pajamos apskaičiuotos pagal galiojančias apskaitos ir mokesčių taisykles. Ji primena, kad pagal DSB taikytiną teisinį pagrindą, susijusį su apskaitos standartais ir nacionalinėmis konkurencijos normomis, įmonė turi tvarkyti atskirą įvairių rūšių veiklos apskaitą. Todėl pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB išmokėtų sutartinių mokėjimų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų rūšių komercinės veiklos apskaitos. Taigi dėl šių taisyklių galima išvengti kryžminio subsidijavimo.

| (331) | Nors viešųjų transporto paslaugų sutartyse pateikiamos nuostatos dėl kompensacijos tikrinimo ir peržiūros, Komisija vis dėlto pažymi, kad taikant šiuos mechanizmus negalima išvengti galimos kompensacijos permokos ir kad sutartyse nenustatyti mechanizmai, pagal kuriuos šias permokas galima grąžinti. |
| --- | --- |

(331)

Nors viešųjų transporto paslaugų sutartyse pateikiamos nuostatos dėl kompensacijos tikrinimo ir peržiūros, Komisija vis dėlto pažymi, kad taikant šiuos mechanizmus negalima išvengti galimos kompensacijos permokos ir kad sutartyse nenustatyti mechanizmai, pagal kuriuos šias permokas galima grąžinti.

| (332) | Iš tikrųjų Komisija mano, kad galimų kompensacijos permokų išvengti galima tik nustatant grąžinimo mechanizmą. Todėl sudarytos Danijos transporto ministerijos ir DSB viešųjų paslaugų sutartys turi būti iš dalies pakeistos, visų pirma įdiegiant grąžinimo mechanizmą, kad būtų laikomasi nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

(332)

Iš tikrųjų Komisija mano, kad galimų kompensacijos permokų išvengti galima tik nustatant grąžinimo mechanizmą. Todėl sudarytos Danijos transporto ministerijos ir DSB viešųjų paslaugų sutartys turi būti iš dalies pakeistos, visų pirma įdiegiant grąžinimo mechanizmą, kad būtų laikomasi nurodytų sąlygų.

| (333) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar kompensacijos suma neviršija to, kas būtina siekiant padengti sąnaudas, patiriamas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Šios abejonės grindžiamos argumentais, išdėstytais vertinant Teisingumo Teismo praktikoje – sprendime Altmark – nustatyto trečiojo kriterijaus laikymąsi, t. y. šiais argumentais:






  i. | DSB pelno perteklius; |
| --- | --- | --- |

(333)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar kompensacijos suma neviršija to, kas būtina siekiant padengti sąnaudas, patiriamas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Šios abejonės grindžiamos argumentais, išdėstytais vertinant Teisingumo Teismo praktikoje – sprendime Altmark – nustatyto trečiojo kriterijaus laikymąsi, t. y. šiais argumentais:

i.

DSB pelno perteklius;

| ii. | pavėluotas riedmenų tiekimas; |
| --- | --- |

ii.

pavėluotas riedmenų tiekimas;

| iii. | maršrutas Kopenhaga–Istadas. |
| --- | --- |

iii.

maršrutas Kopenhaga–Istadas.

| (334) | Komisija šiuos tris klausimus nagrinės vieną po kito siekdama įvertinti, ar vykdant viešųjų transporto paslaugų sutartis nesusidaro kompensacijos permokos, taip pat įvertinti priemones, būtinas siekiant ateityje išvengti bet kokios kompensacijos permokos. Šiuo tikslu Komisija atsižvelgia į priedo 6 punkte pateiktą pagrįsto pelno apibrėžtį: „tam verslo sektoriui atitinkamoje valstybėje narėje įprasta kapitalo grąžos norma, atsižvelgiant į viešųjų paslaugų operatoriaus dėl valdžios institucijos įsikišimo patiriamą riziką ar rizikos nebuvimą“. |
| --- | --- |

(334)

Komisija šiuos tris klausimus nagrinės vieną po kito siekdama įvertinti, ar vykdant viešųjų transporto paslaugų sutartis nesusidaro kompensacijos permokos, taip pat įvertinti priemones, būtinas siekiant ateityje išvengti bet kokios kompensacijos permokos. Šiuo tikslu Komisija atsižvelgia į priedo 6 punkte pateiktą pagrįsto pelno apibrėžtį: „tam verslo sektoriui atitinkamoje valstybėje narėje įprasta kapitalo grąžos norma, atsižvelgiant į viešųjų paslaugų operatoriaus dėl valdžios institucijos įsikišimo patiriamą riziką ar rizikos nebuvimą“.

i.   DSB pelno perteklius

| (335) | Komisija išnagrinėjo įmonės DSB su viešųjų paslaugų veikla susijusio nuosavo kapitalo ir pelno pokytį aptariamų sutarčių laikotarpiu. Nagrinėdama ji iš esmės rėmėsi išsamia 1999–2006 m. DSB finansinės padėties analize, kurią Danijos valstybės vardu 2008 m. sausio 30 d. atliko įmonė KPMG. Be to, vykdant oficialią tyrimo procedūrą Danijos Vyriausybė pateikė papildomos informacijos apie 2007 ir 2008 finansinius metus ir paaiškinimų. |
| --- | --- |

(335)

Komisija išnagrinėjo įmonės DSB su viešųjų paslaugų veikla susijusio nuosavo kapitalo ir pelno pokytį aptariamų sutarčių laikotarpiu. Nagrinėdama ji iš esmės rėmėsi išsamia 1999–2006 m. DSB finansinės padėties analize, kurią Danijos valstybės vardu 2008 m. sausio 30 d. atliko įmonė KPMG. Be to, vykdant oficialią tyrimo procedūrą Danijos Vyriausybė pateikė papildomos informacijos apie 2007 ir 2008 finansinius metus ir paaiškinimų.

| (336) | Komisija visų pirma atsižvelgia į informaciją, kurią siekdamos paaiškinti šiuos pokyčius, palyginti su dešimties metų biudžetais, pateikė Danijos Vyriausybė, – visų pirma informaciją, susijusią su 1999 m. steigiant DSB sudarytu biudžetu, tam tikrų apskaitos taisyklių pakeitimu ar taikomų mokesčių dydžiu. Taip pat paaiškinti nusidėvėjimui skiriamos dotacijos, finansų valdymo ar palūkanų pokyčiai. Komisija taip pat pripažįsta, kad DSB galėjo padidinti veiklos veiksmingumą, todėl padidėjo jos pelnas ir pagerėjo finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(336)

Komisija visų pirma atsižvelgia į informaciją, kurią siekdamos paaiškinti šiuos pokyčius, palyginti su dešimties metų biudžetais, pateikė Danijos Vyriausybė, – visų pirma informaciją, susijusią su 1999 m. steigiant DSB sudarytu biudžetu, tam tikrų apskaitos taisyklių pakeitimu ar taikomų mokesčių dydžiu. Taip pat paaiškinti nusidėvėjimui skiriamos dotacijos, finansų valdymo ar palūkanų pokyčiai. Komisija taip pat pripažįsta, kad DSB galėjo padidinti veiklos veiksmingumą, todėl padidėjo jos pelnas ir pagerėjo finansinė padėtis.

| (337) | Tačiau Komisija pažymi, kad dėl visų šių aspektų pakito DSB sąnaudų ar išlaidų, patiriamų teikiant įvairiose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytas transporto paslaugas, dydis. Todėl pagerėjus DSB finansinei padėčiai turėjo būti sumažintos su minėtų paslaugų teikimu susijusios Danijos valstybės išlaidos, palyginti su numatytais dešimties metų biudžetais. Taigi mažinant šias išlaidas turėjo būti bendrai sumažintos kompensacijos už viešąsias paslaugas. |
| --- | --- |

(337)

Tačiau Komisija pažymi, kad dėl visų šių aspektų pakito DSB sąnaudų ar išlaidų, patiriamų teikiant įvairiose viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytas transporto paslaugas, dydis. Todėl pagerėjus DSB finansinei padėčiai turėjo būti sumažintos su minėtų paslaugų teikimu susijusios Danijos valstybės išlaidos, palyginti su numatytais dešimties metų biudžetais. Taigi mažinant šias išlaidas turėjo būti bendrai sumažintos kompensacijos už viešąsias paslaugas.

| (338) | Kadangi lygiavertė sutartinių mokėjimų korekcija nepadaryta, Komisija mano, jog atsižvelgiant į šiuos įvairius veiksnius DSB gavo didesnes kompensacijas negu vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtos sąnaudos, padidintos nustatytu 6 % pagrįstu pelnu. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 1,018 mlrd. DKK sumažinti tik 2002, 2003 ir 2004 m. sutartiniai mokėjimai. |
| --- | --- |

(338)

Kadangi lygiavertė sutartinių mokėjimų korekcija nepadaryta, Komisija mano, jog atsižvelgiant į šiuos įvairius veiksnius DSB gavo didesnes kompensacijas negu vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtos sąnaudos, padidintos nustatytu 6 % pagrįstu pelnu. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 1,018 mlrd. DKK sumažinti tik 2002, 2003 ir 2004 m. sutartiniai mokėjimai.

| (339) | Tačiau Komisija pažymi, jog Danijos Vyriausybė neneigia, kad atsižvelgiant į visus šiuos aspektus DSB gavo didesnį pelną negu iš pradžių numatyta dešimties metų biudžetuose, pagal kuriuos apskaičiuotos kompensacijos už viešąsias paslaugas. Šis faktas taip pat minimas suinteresuotųjų šalių pateiktose pastabose, nors, kaip nurodyta (žr. 290–292 konstatuojamąsias dalis), galimybė palyginti Danijos ir Europos geležinkelio įmonių rezultatus tebėra menka. |
| --- | --- |

(339)

Tačiau Komisija pažymi, jog Danijos Vyriausybė neneigia, kad atsižvelgiant į visus šiuos aspektus DSB gavo didesnį pelną negu iš pradžių numatyta dešimties metų biudžetuose, pagal kuriuos apskaičiuotos kompensacijos už viešąsias paslaugas. Šis faktas taip pat minimas suinteresuotųjų šalių pateiktose pastabose, nors, kaip nurodyta (žr. 290–292 konstatuojamąsias dalis), galimybė palyginti Danijos ir Europos geležinkelio įmonių rezultatus tebėra menka.

| (340) | Komisija taip pat pažymi, kad patronuojamosios įmonės DSB s-tog A/S, kuri visa priklauso įmonei DSB SV, pelnas (nuostoliai) konsoliduojamas (-i) su patronuojančiosios įmonės pelnu (nuostoliais) ir kad tikėtinas abiejų įmonių pagrįstas pelnas yra toks pats. Todėl Komisija nagrinėja bendrą DSB pelno perteklių pagal įvairias viešųjų transporto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(340)

Komisija taip pat pažymi, kad patronuojamosios įmonės DSB s-tog A/S, kuri visa priklauso įmonei DSB SV, pelnas (nuostoliai) konsoliduojamas (-i) su patronuojančiosios įmonės pelnu (nuostoliais) ir kad tikėtinas abiejų įmonių pagrįstas pelnas yra toks pats. Todėl Komisija nagrinėja bendrą DSB pelno perteklių pagal įvairias viešųjų transporto paslaugų sutartis.

| (341) | Taigi Komisija pažymi, jog iš DSB apskaitos matyti, kad 1999–2006 m. DSB pelnas po apmokestinimo padidėjo 2,715 mlrd. DKK, palyginti su preliminariu biudžetu. Danijos Vyriausybės perduoti duomenys rodo, kad DSB pelnas po apmokestinimo 2007 m. buvo 670 mln. DKK, o 2008 m. – 542 mln. DKK, taigi atitinkamai 227 mln. ir 97 mln. DKK didesnis negu preliminariame biudžete nurodytas šių dvejų metų pelnas (46). Todėl viso 1999–2008 m. laikotarpio pelno perteklių, palyginti su DSB pradiniais biudžetais, Komisija vertina 3,039 mlrd. DKK. |
| --- | --- |

(341)

Taigi Komisija pažymi, jog iš DSB apskaitos matyti, kad 1999–2006 m. DSB pelnas po apmokestinimo padidėjo 2,715 mlrd. DKK, palyginti su preliminariu biudžetu. Danijos Vyriausybės perduoti duomenys rodo, kad DSB pelnas po apmokestinimo 2007 m. buvo 670 mln. DKK, o 2008 m. – 542 mln. DKK, taigi atitinkamai 227 mln. ir 97 mln. DKK didesnis negu preliminariame biudžete nurodytas šių dvejų metų pelnas (46). Todėl viso 1999–2008 m. laikotarpio pelno perteklių, palyginti su DSB pradiniais biudžetais, Komisija vertina 3,039 mlrd. DKK.

| (342) | Komisijos nuomone, šis perteklius rodo, kad sutartiniai mokėjimai viršijo tai, kas būtina siekiant kompensuoti sąnaudas, patiriamas vykdant viešųjų transporto paslaugų įsipareigojimus, padidintas pagrįstu pelnu. |
| --- | --- |

(342)

Komisijos nuomone, šis perteklius rodo, kad sutartiniai mokėjimai viršijo tai, kas būtina siekiant kompensuoti sąnaudas, patiriamas vykdant viešųjų transporto paslaugų įsipareigojimus, padidintas pagrįstu pelnu.

| (343) | Tačiau Komisija primena, kad, Danijos Vyriausybės teigimu, dėl šio pelno pertekliaus DSB kapitalo nesukaupta daugiau, negu iš pradžių numatyta preliminariame biudžete. Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė paaiškina, kad dalis pelno pertekliaus Danijos valstybei grąžinta mokant dividendus. |
| --- | --- |

(343)

Tačiau Komisija primena, kad, Danijos Vyriausybės teigimu, dėl šio pelno pertekliaus DSB kapitalo nesukaupta daugiau, negu iš pradžių numatyta preliminariame biudžete. Iš tikrųjų Danijos Vyriausybė paaiškina, kad dalis pelno pertekliaus Danijos valstybei grąžinta mokant dividendus.

| (344) | Komisija pažymi, kad iš tikrųjų 1999–2007 m. DSB Danijos valstybei sumokėjo 4,826 mlrd. DKK dividendų. Ši 1999–2007 m. dividendų suma yra beveik 3,5 mlrd. DKK didesnė negu numatyta preliminariuose biudžetuose. 2008 m. DSB Danijos valstybei taip pat sumokėjo 359 mln. DKK – tai apie 150 mln. daugiau, negu taip pat buvo numatyta preliminariuose biudžetuose (47). Komisija pažymi, kad 1999–2008 m. Danijos valstybei iš viso sumokėta apie 3,65 mlrd. DKK papildomų dividendų. |
| --- | --- |

(344)

Komisija pažymi, kad iš tikrųjų 1999–2007 m. DSB Danijos valstybei sumokėjo 4,826 mlrd. DKK dividendų. Ši 1999–2007 m. dividendų suma yra beveik 3,5 mlrd. DKK didesnė negu numatyta preliminariuose biudžetuose. 2008 m. DSB Danijos valstybei taip pat sumokėjo 359 mln. DKK – tai apie 150 mln. daugiau, negu taip pat buvo numatyta preliminariuose biudžetuose (47). Komisija pažymi, kad 1999–2008 m. Danijos valstybei iš viso sumokėta apie 3,65 mlrd. DKK papildomų dividendų.

| (345) | Kitaip nei tvirtina Danijos Vyriausybė, Komisija mano, kad dividendų politika negali būti tapatinama su grąžinimo sąlyga, pagal kurią galima tikslinti kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą ir išvengti kompensacijos permokų. Mokant dividendus nepakankamai laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1370/2007, visų pirma jo priede, nustatytų reikalavimų. Iš tikrųjų sprendimą dėl dividendų mokėjimo priima įmonės akcininkai ir dividendai nemokami automatiškai, kaip yra būtina siekiant išvengti kompensacijos permokų. Be to, dividendai konkrečiais metais paprastai mokami vėliau, negu koreguojama kompensacija (ji turi būti koreguojama finansinių metų pabaigoje). |
| --- | --- |

(345)

Kitaip nei tvirtina Danijos Vyriausybė, Komisija mano, kad dividendų politika negali būti tapatinama su grąžinimo sąlyga, pagal kurią galima tikslinti kompensacijas už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą ir išvengti kompensacijos permokų. Mokant dividendus nepakankamai laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1370/2007, visų pirma jo priede, nustatytų reikalavimų. Iš tikrųjų sprendimą dėl dividendų mokėjimo priima įmonės akcininkai ir dividendai nemokami automatiškai, kaip yra būtina siekiant išvengti kompensacijos permokų. Be to, dividendai konkrečiais metais paprastai mokami vėliau, negu koreguojama kompensacija (ji turi būti koreguojama finansinių metų pabaigoje).

| (346) | Šiomis aplinkybėmis Komisija pripažįsta, kad Danijos valstybei 1999–2008 m. sumokėti papildomi dividendai (palyginti su iš pradžių biudžete nustatytais dividendais), kurių bendra suma daug didesnė už DSB pelno pertekliaus sumą. Komisija pažymi, kad Danijai sumokėti papildomi dividendai apie 20 % didesni negu DSB pelno perteklius. |
| --- | --- |

(346)

Šiomis aplinkybėmis Komisija pripažįsta, kad Danijos valstybei 1999–2008 m. sumokėti papildomi dividendai (palyginti su iš pradžių biudžete nustatytais dividendais), kurių bendra suma daug didesnė už DSB pelno pertekliaus sumą. Komisija pažymi, kad Danijai sumokėti papildomi dividendai apie 20 % didesni negu DSB pelno perteklius.

| (347) | Apskritai Komisija pažymi, kad apskaitos požiūriu dividendai mokami nustačius pelną (nuostolius) ir paprastai juos mokant negalima išvengti kompensacijos permokos. Tačiau Komisija turi pažymėti, kad Danijos valstybė, kuriai mokėti jai priklausančios įmonės dividendai, faktiškai visiškai pakoregavo DSB perteklių taip, kad praktiškai kompensacijos permokos įmonė negavo. Iš tikrųjų ekonominis poveikis, padarytas gavus didesnį pelno perteklių negu iš pradžių numatyti 6 %, panaikintas mokant dividendus, taigi pertekliaus DSB negalėjo panaudoti nuosavam kapitalui didinti ar turtui kaupti.
















  (mln. DKK) |
| --- | --- |
| DSB SV pelnas (nuostoliai) | 1999 m. | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | Iš viso |
| Iš keleivių gautos pajamos | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Sutartiniai mokėjimai | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Faktinės sąnaudos | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Faktinės veiklos pajamos po apmokestinimo | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Išmokėti dividendai | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Iš pradžių numatyti dividendai | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Faktiniai papildomi dividendai | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Apskritai Komisija pažymi, kad apskaitos požiūriu dividendai mokami nustačius pelną (nuostolius) ir paprastai juos mokant negalima išvengti kompensacijos permokos. Tačiau Komisija turi pažymėti, kad Danijos valstybė, kuriai mokėti jai priklausančios įmonės dividendai, faktiškai visiškai pakoregavo DSB perteklių taip, kad praktiškai kompensacijos permokos įmonė negavo. Iš tikrųjų ekonominis poveikis, padarytas gavus didesnį pelno perteklių negu iš pradžių numatyti 6 %, panaikintas mokant dividendus, taigi pertekliaus DSB negalėjo panaudoti nuosavam kapitalui didinti ar turtui kaupti.

(mln. DKK)

DSB SV pelnas (nuostoliai)

1999 m.

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

Iš viso

Iš keleivių gautos pajamos

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Sutartiniai mokėjimai

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Faktinės sąnaudos

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Faktinės veiklos pajamos po apmokestinimo

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Išmokėti dividendai

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Iš pradžių numatyti dividendai

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Faktiniai papildomi dividendai

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Komisija pabrėžia, kad ši išvada taikoma įmonei DSB SV, nes įmonės DSB S-tog a. s. pelnas (nuostoliai) konsoliduojamas (-i) su patronuojančiosios įmonės pelnu (nuostoliais) ir dividendų politika nustatoma atsižvelgiant į patronuojančiąją įmonę. |
| --- | --- |

(348)

Komisija pabrėžia, kad ši išvada taikoma įmonei DSB SV, nes įmonės DSB S-tog a. s. pelnas (nuostoliai) konsoliduojamas (-i) su patronuojančiosios įmonės pelnu (nuostoliais) ir dividendų politika nustatoma atsižvelgiant į patronuojančiąją įmonę.

| (349) | Tačiau Komisija pabrėžia, jog remiantis šiuo argumentu negalima užtikrinti, kad visu viešųjų transporto paslaugų sutarčių laikotarpiu nebūtų teikiama ilgalaikė kompensacijos permoka. Argumentas grindžiamas empiriniu ir išsamiu praėjusio laikotarpio DSB apskaitos vertinimu, bet nepateikiamas struktūrinis sprendimas dėl kompensacijų už viešąsias paslaugas dydžio būtinų metinių patikslinimų. |
| --- | --- |

(349)

Tačiau Komisija pabrėžia, jog remiantis šiuo argumentu negalima užtikrinti, kad visu viešųjų transporto paslaugų sutarčių laikotarpiu nebūtų teikiama ilgalaikė kompensacijos permoka. Argumentas grindžiamas empiriniu ir išsamiu praėjusio laikotarpio DSB apskaitos vertinimu, bet nepateikiamas struktūrinis sprendimas dėl kompensacijų už viešąsias paslaugas dydžio būtinų metinių patikslinimų.

| (350) | Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė numato keisti galiojančias viešųjų transporto paslaugų sutartis siekdama įdiegti grąžinimo mechanizmą. Taikant apibūdintą grąžinimo mechanizmą (žr. 222–240 konstatuojamąsias dalis) turi būti sudaromos sąlygos sutartinių mokėjimų sumą pataisyti pagal apskaitos lygtį. Todėl pagal tokį mechanizmą galimos permokos valstybei būtų grąžinamos pagal finansinių metų pabaigos apskaitą siekiant užtikrinti, kad DSB nuosavo kapitalo grąža neviršytų valstybės nustatytų ribų. |
| --- | --- |

(350)

Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė numato keisti galiojančias viešųjų transporto paslaugų sutartis siekdama įdiegti grąžinimo mechanizmą. Taikant apibūdintą grąžinimo mechanizmą (žr. 222–240 konstatuojamąsias dalis) turi būti sudaromos sąlygos sutartinių mokėjimų sumą pataisyti pagal apskaitos lygtį. Todėl pagal tokį mechanizmą galimos permokos valstybei būtų grąžinamos pagal finansinių metų pabaigos apskaitą siekiant užtikrinti, kad DSB nuosavo kapitalo grąža neviršytų valstybės nustatytų ribų.

| (351) | Iš tikrųjų pagal grąžinimo mechanizmą sutartinius mokėjimus numatoma tikslinti kiekvienų finansinių metų pabaigoje (žr. 227 konstatuojamąją dalį). Taikant mechanizmą sumažinama bendra sutartinių mokėjimų suma, kad pagal šią lygtį būtų išlaikytas nustatytas pagrįsto pelno dydis – 6 % nuosavo kapitalo grąža:

  Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma |
| --- | --- |

(351)

Iš tikrųjų pagal grąžinimo mechanizmą sutartinius mokėjimus numatoma tikslinti kiekvienų finansinių metų pabaigoje (žr. 227 konstatuojamąją dalį). Taikant mechanizmą sumažinama bendra sutartinių mokėjimų suma, kad pagal šią lygtį būtų išlaikytas nustatytas pagrįsto pelno dydis – 6 % nuosavo kapitalo grąža:

Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma

| (352) | Komisijos nuomone, šis grąžinimo mechanizmas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede, taip pat Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (48) nustatytus reikalavimus. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad tokia sistema panaši į šių nuostatų 3 skirsnyje apibūdintus patikrinimus. Ji taip pat pažymi, kad bazinis pagrįsto pelno dydis liktų 6 % nuosavo kapitalo grąžos, – atsižvelgdama į dabartinių DSB vidaus konkurentų gautus dydžius, nurodytus DKT, tokį dydį ji laiko pagrįstu šios rūšies veiklos dydžiu. |
| --- | --- |

(352)

Komisijos nuomone, šis grąžinimo mechanizmas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede, taip pat Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (48) nustatytus reikalavimus. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad tokia sistema panaši į šių nuostatų 3 skirsnyje apibūdintus patikrinimus. Ji taip pat pažymi, kad bazinis pagrįsto pelno dydis liktų 6 % nuosavo kapitalo grąžos, – atsižvelgdama į dabartinių DSB vidaus konkurentų gautus dydžius, nurodytus DKT, tokį dydį ji laiko pagrįstu šios rūšies veiklos dydžiu.

| (353) | Komisija taip pat pažymi, kad į šį mechanizmą įtrauktos korekcijos, susijusios su veiklos veiksmingumu ir kokybės didinimu. Iš tikrųjų sumažintą bendrą sumą pagal numatomą mechanizmą planuojama derinti, kad DSB galėtų išsaugoti šios sumos dalį, susijusią su sumažėjusiomis sąnaudomis vienam keleivio kilometrui ir padidėjusiu keleivių skaičiumi, apskaičiuotu pagal keleivio kilometrą, (žr. 228 konstatuojamąją dalį). Šios korekcijos taikomos pagal tokią lygtį:

  Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – korekcijos (sąnaudos Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma |
| --- | --- |

(353)

Komisija taip pat pažymi, kad į šį mechanizmą įtrauktos korekcijos, susijusios su veiklos veiksmingumu ir kokybės didinimu. Iš tikrųjų sumažintą bendrą sumą pagal numatomą mechanizmą planuojama derinti, kad DSB galėtų išsaugoti šios sumos dalį, susijusią su sumažėjusiomis sąnaudomis vienam keleivio kilometrui ir padidėjusiu keleivių skaičiumi, apskaičiuotu pagal keleivio kilometrą, (žr. 228 konstatuojamąją dalį). Šios korekcijos taikomos pagal tokią lygtį:

Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – korekcijos (sąnaudos Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma

| (354) | Komisija taip pat pažymi, kad kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti sumažintą grynąją sumą ir atitinkamai taikyti šias korekcijas, yra iš anksto nustatyti ir apskaičiuoti (žr. 229 punktą). Iš tikrųjų grąžinimo mechanizmas gali būti derinamas taip:
  —   sąnaudos Δ.: jeigu, palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, DSB savo sąnaudas sumažino (vienam keleivio kilometrui), šis geresnis rezultatas apskaičiuojamas taip: sąnaudų vienam keleivio kilometrui diferencialas (procentais), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, dauginamas iš visų sąnaudų, ir
  —   keleivio km Δ: jeigu keleivių padaugėja, pagal keleivio kilometrus apskaičiuojamas padidėjęs vežtų keleivių skaičius dauginamas iš 0,80 DKK, ir šia suma taip pat mažinama sumažinta bendra suma (49). |
| --- | --- |

(354)

Komisija taip pat pažymi, kad kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti sumažintą grynąją sumą ir atitinkamai taikyti šias korekcijas, yra iš anksto nustatyti ir apskaičiuoti (žr. 229 punktą). Iš tikrųjų grąžinimo mechanizmas gali būti derinamas taip:

—   sąnaudos Δ.: jeigu, palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, DSB savo sąnaudas sumažino (vienam keleivio kilometrui), šis geresnis rezultatas apskaičiuojamas taip: sąnaudų vienam keleivio kilometrui diferencialas (procentais), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, dauginamas iš visų sąnaudų, ir

—   keleivio km Δ: jeigu keleivių padaugėja, pagal keleivio kilometrus apskaičiuojamas padidėjęs vežtų keleivių skaičius dauginamas iš 0,80 DKK, ir šia suma taip pat mažinama sumažinta bendra suma (49).

| (355) | Komisija pažymi, kad šios korekcijos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priedo 7 punktą, kuriame nustatyta, kad:
  „Kompensavimo metodas turi skatinti viešųjų paslaugų operatorius palaikyti arba plėtoti veiksmingą valdymą, kurį būtų galima objektyviai įvertinti, ir pakankamai aukštos kokybės keleivinio transporto paslaugų teikimą“. |
| --- | --- |

(355)

Komisija pažymi, kad šios korekcijos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priedo 7 punktą, kuriame nustatyta, kad:

„Kompensavimo metodas turi skatinti viešųjų paslaugų operatorius palaikyti arba plėtoti veiksmingą valdymą, kurį būtų galima objektyviai įvertinti, ir pakankamai aukštos kokybės keleivinio transporto paslaugų teikimą“.

| (356) | Šiuo atveju taikant nustatytą korekciją, grindžiamą keleivių skaičiaus didėjimu ir sąnaudų vienam keleivio kilometrui mažėjimu, tinkamai atspindimos sąvokos, kuriomis apibūdinamas veiksmingo valdymo tobulinimas ir teikiamų paslaugų kokybė. Tačiau Komisija mano, kad kiekviena korekcija gali būti atliekama tik tuomet, jeigu kiekvieno nustatyto parametro rezultatai taip pat yra geresni, palyginti su buvusiais šio parametro rezultatais. Iš tikrųjų šis apribojimas būtinas, kad labai pagerinus vieno parametro rezultatą nebūtų nustatomas geresnis kito parametro rezultatas, nors šis rezultatas pagerėjo tik mažiau, negu numatyta. |
| --- | --- |

(356)

Šiuo atveju taikant nustatytą korekciją, grindžiamą keleivių skaičiaus didėjimu ir sąnaudų vienam keleivio kilometrui mažėjimu, tinkamai atspindimos sąvokos, kuriomis apibūdinamas veiksmingo valdymo tobulinimas ir teikiamų paslaugų kokybė. Tačiau Komisija mano, kad kiekviena korekcija gali būti atliekama tik tuomet, jeigu kiekvieno nustatyto parametro rezultatai taip pat yra geresni, palyginti su buvusiais šio parametro rezultatais. Iš tikrųjų šis apribojimas būtinas, kad labai pagerinus vieno parametro rezultatą nebūtų nustatomas geresnis kito parametro rezultatas, nors šis rezultatas pagerėjo tik mažiau, negu numatyta.

| (357) | Galiausiai grąžinimo mechanizmas papildomas nustatant viršutinę ribą, skirtą užtikrinti, kad pelnas neviršytų pagrįsto pelno dydžio pagal šią lygtį (žr. 233–237 konstatuojamąsias dalis): |
| --- | --- |

(357)

Galiausiai grąžinimo mechanizmas papildomas nustatant viršutinę ribą, skirtą užtikrinti, kad pelnas neviršytų pagrįsto pelno dydžio pagal šią lygtį (žr. 233–237 konstatuojamąsias dalis):

Formula

| (358) | Taigi korekcijomis, taikomomis siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą ir (arba) pagerėjusią paslaugų kokybę, pagrįstą pelną bus galima keisti nuo 6 % iki 12 %, pagal objektyvius kriterijus nustatant trejų metų metinę viršutinę 10 % ribą (žr. 235–237 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(358)

Taigi korekcijomis, taikomomis siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą ir (arba) pagerėjusią paslaugų kokybę, pagrįstą pelną bus galima keisti nuo 6 % iki 12 %, pagal objektyvius kriterijus nustatant trejų metų metinę viršutinę 10 % ribą (žr. 235–237 konstatuojamąsias dalis).

| (359) | Komisijos nuomone, atsižvelgiant į šį intervalą pelnas, kurį Danija leido gauti įmonei DSB vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą, yra pagrįstas, juo labiau kad jis ribojamas trejų metų 10 % riba. Komisijos išvada grindžiama rodikliais pagal jos turimą informaciją pelno dydžio pagrįstumui vertinti. |
| --- | --- |

(359)

Komisijos nuomone, atsižvelgiant į šį intervalą pelnas, kurį Danija leido gauti įmonei DSB vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą, yra pagrįstas, juo labiau kad jis ribojamas trejų metų 10 % riba. Komisijos išvada grindžiama rodikliais pagal jos turimą informaciją pelno dydžio pagrįstumui vertinti.

| (360) | Pavyzdžiui, Komisijos vertinimas visų pirma grindžiamas Europos geležinkelio įmonių padėties tyrimu (50), kuriame visų pirma lyginamas 2004 m. geležinkelio įmonių ekonominis pelnas (51). Pagal šį tyrimą 2004 m. nustatyta DSB kapitalo grąža (angl. ROE) (9 %) atitinka įmonės 3 % turto grąžą (angl. ROA); pažymėtina, kad šis skaičius – 9 % ROE – atitinka pagal sutartį įmonei DSB nustatyto intervalo vidurkį. Iš šio tyrimo taip pat matyti, kad kai kurių geležinkelio įmonių šio laikotarpio ekonominis pelnas menkas ir net neigiamas (PKP, Eurostar, NSB). Tačiau pagal šį tyrimą kelių įmonių ekonominis pelnas panašus į DSB gautą 3 % ROA (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %) ir net daug didesnis (Arriva Tog a. s. 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %). |
| --- | --- |

(360)

Pavyzdžiui, Komisijos vertinimas visų pirma grindžiamas Europos geležinkelio įmonių padėties tyrimu (50), kuriame visų pirma lyginamas 2004 m. geležinkelio įmonių ekonominis pelnas (51). Pagal šį tyrimą 2004 m. nustatyta DSB kapitalo grąža (angl. ROE) (9 %) atitinka įmonės 3 % turto grąžą (angl. ROA); pažymėtina, kad šis skaičius – 9 % ROE – atitinka pagal sutartį įmonei DSB nustatyto intervalo vidurkį. Iš šio tyrimo taip pat matyti, kad kai kurių geležinkelio įmonių šio laikotarpio ekonominis pelnas menkas ir net neigiamas (PKP, Eurostar, NSB). Tačiau pagal šį tyrimą kelių įmonių ekonominis pelnas panašus į DSB gautą 3 % ROA (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %) ir net daug didesnis (Arriva Tog a. s. 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %).

| (361) | Komisija taip pat remiasi sprendimų priėmimo praktika visuotinės ekonominės svarbos paslaugų srityje (52). |
| --- | --- |

(361)

Komisija taip pat remiasi sprendimų priėmimo praktika visuotinės ekonominės svarbos paslaugų srityje (52).

| (362) | Be to, vertindama Komisija atsižvelgia į tai, kad DSB prisiima dalį su šia veikla susijusios rizikos, nes sutartiniai mokėjimai nustatomi iš anksto ir negali būti didinami, jeigu, palyginti su prognozėmis, gaunamas neigiamas skirtumas, rodantis, kad DSB rezultatai blogėja, pavyzdžiui, dėl didėjančių įmonės sąnaudų arba mažėjančių pajamų. Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į šią įmonės patiriamą neigiamą su pelnu susijusią riziką, dėl kurios ji nėra užtikrinta, kad bus gautas sutartyje nustatytas 6 % pelnas, įmonė turi būti skatinama didinti veiklos veiksmingumą ir taip jai suteikiamos galimybės išsaugoti dalį gauto pelno, taip pat tuomet, jei pelnas būtų didesnis už sutartyje nustatytą dydį, laikantis nurodyto intervalo. |
| --- | --- |

(362)

Be to, vertindama Komisija atsižvelgia į tai, kad DSB prisiima dalį su šia veikla susijusios rizikos, nes sutartiniai mokėjimai nustatomi iš anksto ir negali būti didinami, jeigu, palyginti su prognozėmis, gaunamas neigiamas skirtumas, rodantis, kad DSB rezultatai blogėja, pavyzdžiui, dėl didėjančių įmonės sąnaudų arba mažėjančių pajamų. Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į šią įmonės patiriamą neigiamą su pelnu susijusią riziką, dėl kurios ji nėra užtikrinta, kad bus gautas sutartyje nustatytas 6 % pelnas, įmonė turi būti skatinama didinti veiklos veiksmingumą ir taip jai suteikiamos galimybės išsaugoti dalį gauto pelno, taip pat tuomet, jei pelnas būtų didesnis už sutartyje nustatytą dydį, laikantis nurodyto intervalo.

| (363) | Galiausiai Komisija, remdamasi Danijos Vyriausybės pateiktais empiriniais duomenimis, pažymi, kad šį grąžinimo mechanizmą taikant praeityje DSB nuosavo kapitalo grąža 2004–2008 m. būtų buvusi 8,8–11,9 %, o 2006 m. būtų grąžinti 38 mln. DKK atsižvelgiant į trejų metų 10 % ribos taisyklę (žr. 238–240 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(363)

Galiausiai Komisija, remdamasi Danijos Vyriausybės pateiktais empiriniais duomenimis, pažymi, kad šį grąžinimo mechanizmą taikant praeityje DSB nuosavo kapitalo grąža 2004–2008 m. būtų buvusi 8,8–11,9 %, o 2006 m. būtų grąžinti 38 mln. DKK atsižvelgiant į trejų metų 10 % ribos taisyklę (žr. 238–240 konstatuojamąsias dalis).

| (364) | Todėl Komisija daro išvadą, jog iš įmonės DSB pelno pertekliaus matyti, kad sutartiniai mokėjimai, prie jų pridėjus pagrįstą pelną, viršijo sumą, būtiną sąnaudoms, patirtoms vykdant įsipareigojimus pagal visas viešųjų paslaugų sutartis, kompensuoti. Iš tikrųjų Komisija mano, kad mokant papildomus dividendus, kurių suma daug didesnė už šį perteklių, sudarytos sąlygos kompensacijos permokos įmonei DSB išvengti. Nors Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju kompensacijos permokos nebuvo, ji nustato sąlygą, kad turi būti įgyvendintas šiame sprendime apibūdintas ir 356 konstatuojamojoje dalyje patikslintas grąžinimo mechanizmas. |
| --- | --- |

(364)

Todėl Komisija daro išvadą, jog iš įmonės DSB pelno pertekliaus matyti, kad sutartiniai mokėjimai, prie jų pridėjus pagrįstą pelną, viršijo sumą, būtiną sąnaudoms, patirtoms vykdant įsipareigojimus pagal visas viešųjų paslaugų sutartis, kompensuoti. Iš tikrųjų Komisija mano, kad mokant papildomus dividendus, kurių suma daug didesnė už šį perteklių, sudarytos sąlygos kompensacijos permokos įmonei DSB išvengti. Nors Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju kompensacijos permokos nebuvo, ji nustato sąlygą, kad turi būti įgyvendintas šiame sprendime apibūdintas ir 356 konstatuojamojoje dalyje patikslintas grąžinimo mechanizmas.

ii.   Pavėluotas riedmenų tiekimas

| (365) | Komisija pažymi, kad gamintojas Ansaldo Breda neabejotinai labai vėlavo tiekti riedmenis pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis. Kad įvykdytų savo įsipareigojimus, DSB riedmenis nuomojo, todėl su Danijos transporto ministerija buvo sudarytos papildomos sutartys. |
| --- | --- |

(365)

Komisija pažymi, kad gamintojas Ansaldo Breda neabejotinai labai vėlavo tiekti riedmenis pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis. Kad įvykdytų savo įsipareigojimus, DSB riedmenis nuomojo, todėl su Danijos transporto ministerija buvo sudarytos papildomos sutartys.

| (366) | Komisija primena, kad pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB sudarytas viešųjų paslaugų sutartis DSB turėjo patirti su traukinių nusidėvėjimu ir palūkanomis susijusias sąnaudas ir kad šios sąnaudos buvo dengiamos sutartiniais mokėjimais. |
| --- | --- |

(366)

Komisija primena, kad pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB sudarytas viešųjų paslaugų sutartis DSB turėjo patirti su traukinių nusidėvėjimu ir palūkanomis susijusias sąnaudas ir kad šios sąnaudos buvo dengiamos sutartiniais mokėjimais.

| (367) | Vis dėlto Komisija pažymi, kad finansiniai vėlavimo padariniai ir jų poveikis sutartiniams mokėjimams 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartyje nenustatyti. Tačiau jie nustatyti 2005–2014 m. viešųjų paslaugų sutartyje. |
| --- | --- |

(367)

Vis dėlto Komisija pažymi, kad finansiniai vėlavimo padariniai ir jų poveikis sutartiniams mokėjimams 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartyje nenustatyti. Tačiau jie nustatyti 2005–2014 m. viešųjų paslaugų sutartyje.

| (368) | Komisijos nuomone, todėl reikėtų išskirti tris aspektus. |
| --- | --- |

(368)

Komisijos nuomone, todėl reikėtų išskirti tris aspektus.

| (369) | Pirma, atsižvelgdama į 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį Komisija pažymi, kad apskaičiuojant sutartinius mokėjimus į vėlavimo padarinius ne visiškai atsižvelgta. Danijos Vyriausybė pripažino, kad dėl to gautas teigiamas 154 mln. DKK rezultatas. Iš šios sumos 50 mln. DKK grąžinta valstybei, savo noru sumažinus sutartinius mokėjimus. Komisijos vertinimu, todėl įmonei DSB už sąnaudas, kurių ji nepatyrė, sumokėta 104 mln. DKK sutartinių mokėjimų. |
| --- | --- |

(369)

Pirma, atsižvelgdama į 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį Komisija pažymi, kad apskaičiuojant sutartinius mokėjimus į vėlavimo padarinius ne visiškai atsižvelgta. Danijos Vyriausybė pripažino, kad dėl to gautas teigiamas 154 mln. DKK rezultatas. Iš šios sumos 50 mln. DKK grąžinta valstybei, savo noru sumažinus sutartinius mokėjimus. Komisijos vertinimu, todėl įmonei DSB už sąnaudas, kurių ji nepatyrė, sumokėta 104 mln. DKK sutartinių mokėjimų.

| (370) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, jog negalima remtis tuo, kad šia suma kompensuota (iš dalies) su vėlavimu susijusi DSB ekonominė žala. Iš tikrųjų DSB patiriamos žalos klausimas sprendžiamas vykdant DSB ir jos tiekėjo tiekimo sutartį; jis gali būti sprendžiamas tam tikra tvarka (draugiškai, arbitraže arba teisme). Komisija pažymi, kad šis klausimas galutinai neišspręstas, nors negalutinės kompensacijos sumokėtos. |
| --- | --- |

(370)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, jog negalima remtis tuo, kad šia suma kompensuota (iš dalies) su vėlavimu susijusi DSB ekonominė žala. Iš tikrųjų DSB patiriamos žalos klausimas sprendžiamas vykdant DSB ir jos tiekėjo tiekimo sutartį; jis gali būti sprendžiamas tam tikra tvarka (draugiškai, arbitraže arba teisme). Komisija pažymi, kad šis klausimas galutinai neišspręstas, nors negalutinės kompensacijos sumokėtos.

| (371) | Antra, atsižvelgdama į 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį Komisija pažymi, kad, kitaip nei ankstesnėje sutartyje, apskaičiuojant sutartinius mokėjimus į vėlavimo padarinius atsižvelgta. Danijos Vyriausybė parodė, kaip sutartinių mokėjimų tikslinimo mechanizmas taikomas atsižvelgiant į pavėluotą tiekimą ir atitinkamų riedmenų rūšį. Komisija pažymi, kad sutartiniai mokėjimai per dvejus pirmuosius sutarties metus sumažinti 645 mln. DKK. Todėl ji mano, kad dėl pavėluoto riedmenų tiekimo kompensacijos permoka pagal šią viešųjų transporto paslaugų sutartį nesuteikta. |
| --- | --- |

(371)

Antra, atsižvelgdama į 2005–2014 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį Komisija pažymi, kad, kitaip nei ankstesnėje sutartyje, apskaičiuojant sutartinius mokėjimus į vėlavimo padarinius atsižvelgta. Danijos Vyriausybė parodė, kaip sutartinių mokėjimų tikslinimo mechanizmas taikomas atsižvelgiant į pavėluotą tiekimą ir atitinkamų riedmenų rūšį. Komisija pažymi, kad sutartiniai mokėjimai per dvejus pirmuosius sutarties metus sumažinti 645 mln. DKK. Todėl ji mano, kad dėl pavėluoto riedmenų tiekimo kompensacijos permoka pagal šią viešųjų transporto paslaugų sutartį nesuteikta.

| (372) | Trečia, Komisija pažymi, kad dėl nuomojamų atsarginių riedmenų sudarytos papildomos Danijos transporto ministerijos ir DSB sutartys. Ji pažymi, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis eksploatuoti atsarginių riedmenų DSB neprivalėjo. Komisija pažymi, kad šiose papildomose sutartyse buvo atsižvelgiama į naują padėtį, į kurią neatsižvelgta sutartyse, t. y. į pavėluoto naujų traukinių tiekimo padarinius. Taigi ji mano, kad kompensacijos DSB išmokėtos atsižvelgiant į naujus geležinkelių sektoriuje veikiančio veiklos vykdytojo įsipareigojimus, todėl dėl jų kompensacijos permokos pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis nebuvo. |
| --- | --- |

(372)

Trečia, Komisija pažymi, kad dėl nuomojamų atsarginių riedmenų sudarytos papildomos Danijos transporto ministerijos ir DSB sutartys. Ji pažymi, kad pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis eksploatuoti atsarginių riedmenų DSB neprivalėjo. Komisija pažymi, kad šiose papildomose sutartyse buvo atsižvelgiama į naują padėtį, į kurią neatsižvelgta sutartyse, t. y. į pavėluoto naujų traukinių tiekimo padarinius. Taigi ji mano, kad kompensacijos DSB išmokėtos atsižvelgiant į naujus geležinkelių sektoriuje veikiančio veiklos vykdytojo įsipareigojimus, todėl dėl jų kompensacijos permokos pagal viešųjų transporto paslaugų sutartis nebuvo.

| (373) | Komisija šiuo klausimu nurodo, kad jeigu išsprendus DSB ir Ansaldo Breda ginčą dėl vėluojančio tiekimo (draugiškai, arbitraže ar teisme) bus pripažinta tam tikra DSB patirta žala, jeigu ši žala bus susijusi su nuomojamų atsarginių riedmenų eksploatacija ir jeigu bus nuspręsta, kad Ansaldo Breda šiuo tikslu moka kompensacijas, tuomet šios kompensacijos turės būti grąžintos Danijos valstybei, nes sudarydama papildomas sutartis ji padengė vėlavimo sąnaudas. Komisijos nuomone, Danijos valstybei turi būti nustatyta tokia sąlyga. |
| --- | --- |

(373)

Komisija šiuo klausimu nurodo, kad jeigu išsprendus DSB ir Ansaldo Breda ginčą dėl vėluojančio tiekimo (draugiškai, arbitraže ar teisme) bus pripažinta tam tikra DSB patirta žala, jeigu ši žala bus susijusi su nuomojamų atsarginių riedmenų eksploatacija ir jeigu bus nuspręsta, kad Ansaldo Breda šiuo tikslu moka kompensacijas, tuomet šios kompensacijos turės būti grąžintos Danijos valstybei, nes sudarydama papildomas sutartis ji padengė vėlavimo sąnaudas. Komisijos nuomone, Danijos valstybei turi būti nustatyta tokia sąlyga.

| (374) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad dėl pavėluoto viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytų riedmenų tiekimo DSB gavo 104 mln. DKK kompensacijos permoką. Tačiau Komisija pažymi, kad šios kompensacijos permokos padarinių išvengta mokant dividendus, kaip nurodyta pirmiau. Iš tikrųjų Danijos valstybei sumokėti papildomi dividendai bendrai yra didesni negu visas pelno perteklius, prie jo pridėjus šią su pavėluotu riedmenų tiekimu susijusią sumą. Todėl Komisija pažymi, kad faktiškai kompensacijos permokos DSB negavo. |
| --- | --- |

(374)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad dėl pavėluoto viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytų riedmenų tiekimo DSB gavo 104 mln. DKK kompensacijos permoką. Tačiau Komisija pažymi, kad šios kompensacijos permokos padarinių išvengta mokant dividendus, kaip nurodyta pirmiau. Iš tikrųjų Danijos valstybei sumokėti papildomi dividendai bendrai yra didesni negu visas pelno perteklius, prie jo pridėjus šią su pavėluotu riedmenų tiekimu susijusią sumą. Todėl Komisija pažymi, kad faktiškai kompensacijos permokos DSB negavo.

iii.   Konkretus maršruto Kopenhaga–Istadas atvejis

| (375) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė konkrečių įtarimų, kad DSB galėjo būti suteiktas pranašumas, susijęs su paslaugų teikimu šiuo atskiru maršrutu. Šiuo klausimu Komisija nagrinėjo du aspektus. |
| --- | --- |

(375)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė konkrečių įtarimų, kad DSB galėjo būti suteiktas pranašumas, susijęs su paslaugų teikimu šiuo atskiru maršrutu. Šiuo klausimu Komisija nagrinėjo du aspektus.

| (376) | Viena vertus, Komisija patikrino, kad 2000–2004 m. DSB negavo finansinės paramos mokant subsidijas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartį, nors paslaugos maršrutu teiktos ne pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(376)

Viena vertus, Komisija patikrino, kad 2000–2004 m. DSB negavo finansinės paramos mokant subsidijas pagal viešųjų transporto paslaugų sutartį, nors paslaugos maršrutu teiktos ne pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus.

| (377) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė paaiškino viešojo transporto teikimo maršrutu Kopenhaga–Istadas nuo 2000 m. sąlygas. Ji, be kita ko, nurodė, kad maršrutas į viešųjų transporto paslaugų sistemą konkrečia sutartimi įtrauktas tik 2002 m., paaiškėjus, kad šis maršrutas negali būti pelningas. Ji taip pat nurodė, kad šia konkrečia sutartimi nebuvo nustatyta jokia papildoma kompensacija, Danijos valstybės mokama įmonei DSB už paslaugų teikimą šiuo maršrutu 2002–2004 m. Taigi Danijos Vyriausybė nustatė, kad geležinkelio maršrutui Kopenhaga–Istadas iki 2005 m. neskirtas joks valstybės finansavimas. |
| --- | --- |

(377)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Danijos Vyriausybė paaiškino viešojo transporto teikimo maršrutu Kopenhaga–Istadas nuo 2000 m. sąlygas. Ji, be kita ko, nurodė, kad maršrutas į viešųjų transporto paslaugų sistemą konkrečia sutartimi įtrauktas tik 2002 m., paaiškėjus, kad šis maršrutas negali būti pelningas. Ji taip pat nurodė, kad šia konkrečia sutartimi nebuvo nustatyta jokia papildoma kompensacija, Danijos valstybės mokama įmonei DSB už paslaugų teikimą šiuo maršrutu 2002–2004 m. Taigi Danijos Vyriausybė nustatė, kad geležinkelio maršrutui Kopenhaga–Istadas iki 2005 m. neskirtas joks valstybės finansavimas.

| (378) | Komisija pažymi, kad 2002–2004 m. šį maršrutą įtraukus į viešųjų transporto paslaugų sistemą ir neskyrus papildomos kompensacijos, palyginti su kompensacijomis, išmokėtomis pagal 2002–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį su DSB, kompensacijos permoka nesusidarė. Iš tikrųjų maršrutą įtraukus į viešųjų transporto paslaugų sistemą DSB teko daugiau įsipareigojimų, o sutartiniai mokėjimai nedidinti. Komisija taip pat nurodė, kad šio maršruto pajamos įtraukiamos į visas DSB pajamas, gaunamas vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad šis maršrutas 2002 m. buvo nuostolingas ir kad kaip tik dėl šios priežasties jis įtrauktas į viešųjų transporto paslaugų sistemą. Todėl šis įtraukimas ne tokio tipo, kad galėtų susidaryti kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(378)

Komisija pažymi, kad 2002–2004 m. šį maršrutą įtraukus į viešųjų transporto paslaugų sistemą ir neskyrus papildomos kompensacijos, palyginti su kompensacijomis, išmokėtomis pagal 2002–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį su DSB, kompensacijos permoka nesusidarė. Iš tikrųjų maršrutą įtraukus į viešųjų transporto paslaugų sistemą DSB teko daugiau įsipareigojimų, o sutartiniai mokėjimai nedidinti. Komisija taip pat nurodė, kad šio maršruto pajamos įtraukiamos į visas DSB pajamas, gaunamas vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad šis maršrutas 2002 m. buvo nuostolingas ir kad kaip tik dėl šios priežasties jis įtrauktas į viešųjų transporto paslaugų sistemą. Todėl šis įtraukimas ne tokio tipo, kad galėtų susidaryti kompensacijos permoka.

| (379) | Bet kokiu atveju Komisija pažymi, kad jeigu maršrutas būtų buvęs pelningas, konkrečios šio maršruto pajamos būtų buvusios padidinusios visas DSB pajamas, gautas vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą. Todėl vertinant galimą kompensacijos permoką bendrai nagrinėjamos galimos DSB kompensacijos permokos pagal jos pelno perteklių, gautą vykdant 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį. Taigi Komisija nurodo remtis šio sprendimo 324–353 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais. |
| --- | --- |

(379)

Bet kokiu atveju Komisija pažymi, kad jeigu maršrutas būtų buvęs pelningas, konkrečios šio maršruto pajamos būtų buvusios padidinusios visas DSB pajamas, gautas vykdant viešųjų paslaugų teikimo veiklą. Todėl vertinant galimą kompensacijos permoką bendrai nagrinėjamos galimos DSB kompensacijos permokos pagal jos pelno perteklių, gautą vykdant 2000–2004 m. viešųjų transporto paslaugų sutartį. Taigi Komisija nurodo remtis šio sprendimo 324–353 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais.

| (380) | Kita vertus, Komisija išnagrinėjo DSB sąnaudas, patiriamas teikiant paslaugas visu maršrutu Kopenhaga–Bornholmas, pirmiausia kėlimo keltu maršrutu Istadas–Rionė (53) įtraukimą į integruotus įmonės keleivių bilietus. |
| --- | --- |

(380)

Kita vertus, Komisija išnagrinėjo DSB sąnaudas, patiriamas teikiant paslaugas visu maršrutu Kopenhaga–Bornholmas, pirmiausia kėlimo keltu maršrutu Istadas–Rionė (53) įtraukimą į integruotus įmonės keleivių bilietus.

| (381) | Komisija primena, kad paslaugas jūros maršrutu tarp šių dviejų uostų teikia valstybės įmonė Bornholmtrafikken a. s. pagal sutartį, su Danijos valstybe sudarytą surengus konkursą. Danijos Vyriausybė patikslino Bornholmtrafikken a. s. įsipareigojimus pagal šią sutartį, visų pirma dėl tvarkaraščių derinimo su susisiekimo autobusais ar traukiniais paslaugas teikiančiais veiklos vykdytojais. Ji taip pat nurodė, kad nenustatytas joks su tarifų politika susijęs įsipareigojimas, išskyrus mažiausių tarifų nustatymą. |
| --- | --- |

(381)

Komisija primena, kad paslaugas jūros maršrutu tarp šių dviejų uostų teikia valstybės įmonė Bornholmtrafikken a. s. pagal sutartį, su Danijos valstybe sudarytą surengus konkursą. Danijos Vyriausybė patikslino Bornholmtrafikken a. s. įsipareigojimus pagal šią sutartį, visų pirma dėl tvarkaraščių derinimo su susisiekimo autobusais ar traukiniais paslaugas teikiančiais veiklos vykdytojais. Ji taip pat nurodė, kad nenustatytas joks su tarifų politika susijęs įsipareigojimas, išskyrus mažiausių tarifų nustatymą.

| (382) | Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės perduotus duomenis Komisija pažymi, kad Bornholmtrafikken a. s. įmonėms DSB ir Gradhundbus taiko tokias pat kainas. Vienintelė kaina, taikoma tik DSB, yra speciali DSB Orange bilieto kaina, mokama keliant per Didžiojo Belto sąsiaurį. Tačiau ši kaina atitinka konkrečius Bornholmtrafikken a. s. komercinius tikslus, nes pagal DSB Orange programą galima pritraukti keleivių iš Jutlandijos į Bornholmą. Mokant šią specialią kainą laikomasi nustatytų sąlygų (vežama tik tam tikrais traukiniais, taikoma bilietų užsakymo internetu sistema, ribojamas bilietų skaičius ir pan.); ši kaina mokama už kitokias paslaugas negu autobusais šiuo maršrutu paslaugas teikiančių veiklos vykdytojų paslaugos. Komisija pažymi, kad šiuo pasiūlymu pasinaudojo tik labai nedaug keleivių ir kad nuo 2009 m. jis nebeteikiamas. |
| --- | --- |

(382)

Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės perduotus duomenis Komisija pažymi, kad Bornholmtrafikken a. s. įmonėms DSB ir Gradhundbus taiko tokias pat kainas. Vienintelė kaina, taikoma tik DSB, yra speciali DSB Orange bilieto kaina, mokama keliant per Didžiojo Belto sąsiaurį. Tačiau ši kaina atitinka konkrečius Bornholmtrafikken a. s. komercinius tikslus, nes pagal DSB Orange programą galima pritraukti keleivių iš Jutlandijos į Bornholmą. Mokant šią specialią kainą laikomasi nustatytų sąlygų (vežama tik tam tikrais traukiniais, taikoma bilietų užsakymo internetu sistema, ribojamas bilietų skaičius ir pan.); ši kaina mokama už kitokias paslaugas negu autobusais šiuo maršrutu paslaugas teikiančių veiklos vykdytojų paslaugos. Komisija pažymi, kad šiuo pasiūlymu pasinaudojo tik labai nedaug keleivių ir kad nuo 2009 m. jis nebeteikiamas.

| (383) | Todėl Komisija pažymi, kad Bornholmtrafikken a. s. nustačius šio kelto maršruto kainas DSB pranašumas nesuteiktas, palyginti su konkurentais, kurie teikia susisiekimo autobusų maršrutais paslaugas ir taip pat naudoja integruotus bilietus. Taigi Komisija mano, kad dėl kelto maršrutų kainų kompensacijos permoka DSB nesuteikta. |
| --- | --- |

(383)

Todėl Komisija pažymi, kad Bornholmtrafikken a. s. nustačius šio kelto maršruto kainas DSB pranašumas nesuteiktas, palyginti su konkurentais, kurie teikia susisiekimo autobusų maršrutais paslaugas ir taip pat naudoja integruotus bilietus. Taigi Komisija mano, kad dėl kelto maršrutų kainų kompensacijos permoka DSB nesuteikta.

| (384) | Apskritai Komisija pažymi, kad aptariamos kompensacijos už viešąsias paslaugas apskaičiuotos laikantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede nustatytų taisyklių. |
| --- | --- |

(384)

Apskritai Komisija pažymi, kad aptariamos kompensacijos už viešąsias paslaugas apskaičiuotos laikantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede nustatytų taisyklių.

| (385) | Todėl Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, suteikiama mokant sutartinius mokėjimus pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB viešųjų transporto paslaugų sutartis, yra suderinama su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuriuo įgyvendinamas SESV 93 straipsnis. |
| --- | --- |

(385)

Todėl Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, suteikiama mokant sutartinius mokėjimus pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB viešųjų transporto paslaugų sutartis, yra suderinama su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuriuo įgyvendinamas SESV 93 straipsnis.

8.3.3.   TAM TIKRŲ MOKESTINIŲ PRIEMONIŲ POVEIKIS KOMPENSACIJŲ UŽ VIEŠĄSIAS PASLAUGAS SUDERINAMUMUI

| (386) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad Danijos privačioms įmonėms, veikiančioms nuo PVM atleidžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešojo transporto sektoriuje, taikoma specialaus mokesčio nuo darbo užmokesčio schema (dan. „lønsumsafgift“). Tačiau ji pažymėjo, kad valstybės įmonėms, pavyzdžiui, DSB, šis mokestis netaikomas. |
| --- | --- |

(386)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad Danijos privačioms įmonėms, veikiančioms nuo PVM atleidžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešojo transporto sektoriuje, taikoma specialaus mokesčio nuo darbo užmokesčio schema (dan. „lønsumsafgift“). Tačiau ji pažymėjo, kad valstybės įmonėms, pavyzdžiui, DSB, šis mokestis netaikomas.

| (387) | Nors DKT, antroji skundo pateikėja, tvirtino, kad DSB neapmokestinant šiuo mokesčiu nuo darbo užmokesčio jai gali būti suteiktas konkurencinis pranašumas, Komisija mokesčio nuo darbo užmokesčio klausimo nenagrinėjo, nes jį bendrai išnagrinėjo vykdydama atskirą procedūrą (54). Skundo pateikėja pati nurodė Parlamento klausimą ir Komisijos vardu N. Kroes pateiktą atsakymą (55). |
| --- | --- |

(387)

Nors DKT, antroji skundo pateikėja, tvirtino, kad DSB neapmokestinant šiuo mokesčiu nuo darbo užmokesčio jai gali būti suteiktas konkurencinis pranašumas, Komisija mokesčio nuo darbo užmokesčio klausimo nenagrinėjo, nes jį bendrai išnagrinėjo vykdydama atskirą procedūrą (54). Skundo pateikėja pati nurodė Parlamento klausimą ir Komisijos vardu N. Kroes pateiktą atsakymą (55).

| (388) | 2009 m. birželio 9 d. raštu Komisija pranešė DKT, kad išnagrinėjusi aptariamas priemones Komisija priėmė sprendimą baigti minėtą procedūrą. Iš tikrųjų Komisija nurodė, kad su Danijos Vyriausybe ji aptarė klausimą ir pasikeitė informacija siekdama gauti paaiškinimus, susijusius su galimomis dėl šio atleidimo nuo mokesčio kilsiančiomis problemomis ir neaiškumais, atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles. Šiomis aplinkybėmis Danijos Vyriausybė sutiko iš dalies pakeisti savo teisės aktus. |
| --- | --- |

(388)

2009 m. birželio 9 d. raštu Komisija pranešė DKT, kad išnagrinėjusi aptariamas priemones Komisija priėmė sprendimą baigti minėtą procedūrą. Iš tikrųjų Komisija nurodė, kad su Danijos Vyriausybe ji aptarė klausimą ir pasikeitė informacija siekdama gauti paaiškinimus, susijusius su galimomis dėl šio atleidimo nuo mokesčio kilsiančiomis problemomis ir neaiškumais, atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles. Šiomis aplinkybėmis Danijos Vyriausybė sutiko iš dalies pakeisti savo teisės aktus.

| (389) | Taigi Komisija pažymi, kad Danija priėmė 2008 m. birželio 25 d. Įstatymą Nr. 526, kuriuo panaikinamos visos galimos valstybės ir privačioms įmonėms taikomos nevienodos sąlygos apmokestinant mokesčiu nuo darbo užmokesčio. Ji taip pat pažymi, kad šis įstatymas įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. ir kad nuo šios dienos mokestį nuo darbo užmokesčio DSB moka. |
| --- | --- |

(389)

Taigi Komisija pažymi, kad Danija priėmė 2008 m. birželio 25 d. Įstatymą Nr. 526, kuriuo panaikinamos visos galimos valstybės ir privačioms įmonėms taikomos nevienodos sąlygos apmokestinant mokesčiu nuo darbo užmokesčio. Ji taip pat pažymi, kad šis įstatymas įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. ir kad nuo šios dienos mokestį nuo darbo užmokesčio DSB moka.

| (390) | Šiame tyrime Komisija pažymi, kad į DSB atleidimą nuo šio mokesčio atsižvelgta nustatant parametrus, pagal kuriuos apskaičiuotas vykdant viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB mokamų sutartinių mokėjimų dydis, kaip nurodyta šio sprendimo 88 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad dėl atleidimo nuo mokesčio DSB veiklos sąnaudos, patiriamos teikiant viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytas transporto paslaugas, buvo mažesnės. Taigi ji pažymi, kad neatleidžiant nuo mokesčio Danijos valstybė savo sutartinius mokėjimus turėjo padidinti atitinkama suma. |
| --- | --- |

(390)

Šiame tyrime Komisija pažymi, kad į DSB atleidimą nuo šio mokesčio atsižvelgta nustatant parametrus, pagal kuriuos apskaičiuotas vykdant viešųjų transporto paslaugų sutartis DSB mokamų sutartinių mokėjimų dydis, kaip nurodyta šio sprendimo 88 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad dėl atleidimo nuo mokesčio DSB veiklos sąnaudos, patiriamos teikiant viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytas transporto paslaugas, buvo mažesnės. Taigi ji pažymi, kad neatleidžiant nuo mokesčio Danijos valstybė savo sutartinius mokėjimus turėjo padidinti atitinkama suma.

| (391) | Todėl Komisija mano, kad jeigu neapmokestinus mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB būtų suteikta valstybės pagalba, ši pagalba turėtų būti įtraukta į papildomus sutartinius mokėjimus, kurių suma atitiktų mokesčio, nuo kurio atleista, sumą. Darydama šią prielaidą Komisija pažymi, kad dėl šių papildomų sutartinių mokėjimų kompensacijos permoka DSB nesusidarė. |
| --- | --- |

(391)

Todėl Komisija mano, kad jeigu neapmokestinus mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB būtų suteikta valstybės pagalba, ši pagalba turėtų būti įtraukta į papildomus sutartinius mokėjimus, kurių suma atitiktų mokesčio, nuo kurio atleista, sumą. Darydama šią prielaidą Komisija pažymi, kad dėl šių papildomų sutartinių mokėjimų kompensacijos permoka DSB nesusidarė.

| (392) | Be to, Komisija pažymi, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB apmokestinama. Todėl DSB mokesčiai padidėjo, ir tai turi įtakos jos veiklos sąnaudoms, būtinoms viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytoms transporto paslaugoms teikti. Danijos Vyriausybė nurodė, kad didesnės DSB sąnaudos bus kompensuojamos siekiant į šį pokytį atsižvelgti taikant sutartinių mokėjimų skaičiavimo parametrus. |
| --- | --- |

(392)

Be to, Komisija pažymi, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. mokesčiu nuo darbo užmokesčio DSB apmokestinama. Todėl DSB mokesčiai padidėjo, ir tai turi įtakos jos veiklos sąnaudoms, būtinoms viešųjų transporto paslaugų sutartyse nustatytoms transporto paslaugoms teikti. Danijos Vyriausybė nurodė, kad didesnės DSB sąnaudos bus kompensuojamos siekiant į šį pokytį atsižvelgti taikant sutartinių mokėjimų skaičiavimo parametrus.

| (393) | Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad kompensuojant papildomas mokesčių sąnaudas, patiriamas DSB nebeatleidžiant nuo mokesčio, taikomos bendros viešųjų transporto paslaugų sutartyse nurodytos kompensavimo sistemos nuostatos. Komisija įvertino, a ši kompensacija tiksliai atitinka papildomą mokestį, DSB mokamą tik už viešųjų paslaugų veiklą. |
| --- | --- |

(393)

Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad kompensuojant papildomas mokesčių sąnaudas, patiriamas DSB nebeatleidžiant nuo mokesčio, taikomos bendros viešųjų transporto paslaugų sutartyse nurodytos kompensavimo sistemos nuostatos. Komisija įvertino, a ši kompensacija tiksliai atitinka papildomą mokestį, DSB mokamą tik už viešųjų paslaugų veiklą.

| (394) | Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl Danijos valstybės kompensuojamo mokesčio nuo darbo užmokesčio, kurį nuo šiol DSB moka, kompensacijos permoka nesusidarė, ir šio mokesčio kompensavimas turi būti laikomas suderinamu su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl Danijos valstybės kompensuojamo mokesčio nuo darbo užmokesčio, kurį nuo šiol DSB moka, kompensacijos permoka nesusidarė, ir šio mokesčio kompensavimas turi būti laikomas suderinamu su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007.

9.   IŠVADOS

| (395) | Komisija pažymi, kad pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB sudarytas viešųjų transporto paslaugų sutartis teikiama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(395)

Komisija pažymi, kad pagal Danijos transporto ministerijos ir DSB sudarytas viešųjų transporto paslaugų sutartis teikiama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (396) | Tačiau Komisija daro išvadą, kad ši pagalba suderinama su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, jeigu Danija į galiojančias viešųjų transporto paslaugų sutartis įtrauks šio sprendimo 222–240 ir 356 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą grąžinimo mechanizmą. Šiomis sąlygomis atitinkama pagalba yra suderinama iki galiojančių viešųjų transporto paslaugų sutarčių galiojimo pabaigos. |
| --- | --- |

(396)

Tačiau Komisija daro išvadą, kad ši pagalba suderinama su vidaus rinka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, jeigu Danija į galiojančias viešųjų transporto paslaugų sutartis įtrauks šio sprendimo 222–240 ir 356 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą grąžinimo mechanizmą. Šiomis sąlygomis atitinkama pagalba yra suderinama iki galiojančių viešųjų transporto paslaugų sutarčių galiojimo pabaigos.

| (397) | Šiame sprendime nagrinėjamas pagalbos suderinamumas vertinamas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, taikytinu Komisijai priimant savo sprendimą. |
| --- | --- |

(397)

Šiame sprendime nagrinėjamas pagalbos suderinamumas vertinamas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, taikytinu Komisijai priimant savo sprendimą.

| (398) | Komisija pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 pateikiamos vertinimo taisyklės iš esmės yra tokios pat kaip Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 taisyklės, kurias Komisija išdėstė ir aiškino savo sprendime pradėti procedūrą. Iš tikrųjų ji pažymi, kad šiuo atveju taikant Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 kitokia išvada nebūtų padaryta. |
| --- | --- |

(398)

Komisija pažymi, kad Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 pateikiamos vertinimo taisyklės iš esmės yra tokios pat kaip Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 taisyklės, kurias Komisija išdėstė ir aiškino savo sprendime pradėti procedūrą. Iš tikrųjų ji pažymi, kad šiuo atveju taikant Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 kitokia išvada nebūtų padaryta.

| (399) | Galiausiai atitinkama pagalba yra suderinama iki galiojančių viešųjų transporto paslaugų sutarčių galiojimo pabaigos. Iš tikrųjų sutartys sudarytos 2004 m., t. y. 2000 m. liepos 26 d. – 2009 m. gruodžio 3 d., nerengus objektyvaus konkurso, o jų trukmė – 10 metų. Todėl pagalbos teikimui taikomas Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalies d punktas ir 8 straipsnio 3 dalies priešpaskutinis ir paskutinis sakiniai. Tačiau Komisija primena, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalį valstybės narės imasi priemonių, kad minėtų sutarčių sudarymo taisyklių laipsniškai būtų pradėta laikytis iki 2019 m. gruodžio 3 d. pagal 5 straipsnio taisykles, |
| --- | --- |

(399)

Galiausiai atitinkama pagalba yra suderinama iki galiojančių viešųjų transporto paslaugų sutarčių galiojimo pabaigos. Iš tikrųjų sutartys sudarytos 2004 m., t. y. 2000 m. liepos 26 d. – 2009 m. gruodžio 3 d., nerengus objektyvaus konkurso, o jų trukmė – 10 metų. Todėl pagalbos teikimui taikomas Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalies d punktas ir 8 straipsnio 3 dalies priešpaskutinis ir paskutinis sakiniai. Tačiau Komisija primena, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalį valstybės narės imasi priemonių, kad minėtų sutarčių sudarymo taisyklių laipsniškai būtų pradėta laikytis iki 2019 m. gruodžio 3 d. pagal 5 straipsnio taisykles,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Danijos transporto ministerijos ir įmonės Danske Statsbaner sudarytas viešųjų transporto paslaugų sutartis teikiama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

Ši valstybės pagalba suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnį, jeigu laikomasi šio sprendimo 2 ir 3 straipsniuose nustatytų sąlygų.

2 straipsnis

Danija į visas galiojančias su įmone Danske Statsbaner sudarytas viešųjų transporto paslaugų sutartis įtraukia šio sprendimo 222–240 ir 356 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą grąžinimo mechanizmą, kurio pagrindiniai ypatumai yra šie:

| — | sutartiniai mokėjimai tikslinami finansinių metų pabaigoje, nustatant sumažintą bendrą sumą, apskaičiuojamą pagal šią lygtį:

  Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma, |
| --- | --- |

—

sutartiniai mokėjimai tikslinami finansinių metų pabaigoje, nustatant sumažintą bendrą sumą, apskaičiuojamą pagal šią lygtį:

Visos pajamos – pagrįstas pelnas – visos išlaidos = sumažinta bendra suma,

| — | siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą ir pagerėjusią paslaugų kokybę, sumažinta bendra suma derinama pagal šią lygtį ir parametrus:

  Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – korekcijos (sąnaudos Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma







  — | sąnaudos Δ.: sumažėjusios sąnaudos (vienam keleivio kilometrui), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, apskaičiuojamos taip: sąnaudų vienam keleivio kilometrui diferencialas (procentais), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, dauginamas iš visų sąnaudų bazės, ir |
| --- | --- | --- |

—

siekiant atsižvelgti į padidėjusį veiklos veiksmingumą ir pagerėjusią paslaugų kokybę, sumažinta bendra suma derinama pagal šią lygtį ir parametrus:

Grąžinimo mechanizmas = sumažinta bendra suma – korekcijos (sąnaudos Δ. + keleivio km Δ) = sumažinta grynoji suma

—

sąnaudos Δ.: sumažėjusios sąnaudos (vienam keleivio kilometrui), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, apskaičiuojamos taip: sąnaudų vienam keleivio kilometrui diferencialas (procentais), palyginti su vidutinėmis pastarųjų ketverių metų sąnaudomis, dauginamas iš visų sąnaudų bazės, ir

| — | keleivio km Δ: padidėjęs vežtų keleivių skaičius, apskaičiuojamas pagal keleivio kilometrus (0,80 DKK vienam keleivio kilometrui); |
| --- | --- |

—

keleivio km Δ: padidėjęs vežtų keleivių skaičius, apskaičiuojamas pagal keleivio kilometrus (0,80 DKK vienam keleivio kilometrui);

| — | dėl pagerėjusių rezultatų sumažinta visa suma negali viršyti konkrečių metų sumažintos bendros sumos. Todėl sumažinta grynoji suma – tai suma tarp nulio ir sumažintos bendros sumos, |
| --- | --- |

—

dėl pagerėjusių rezultatų sumažinta visa suma negali viršyti konkrečių metų sumažintos bendros sumos. Todėl sumažinta grynoji suma – tai suma tarp nulio ir sumažintos bendros sumos,

| — | nustatoma grąžinimo mechanizmo viršutinė riba, kurią taikant galima užtikrinti, kad būtų išlaikytas pagrįstas pelno dydis pagal tokią formulę ir ypatumus:









  — | apskaičiuojant atsižvelgiama tik į nuosavo kapitalo dalį, atitinkančią DSB viešųjų paslaugų veiklą, |
| --- | --- | --- |

—

nustatoma grąžinimo mechanizmo viršutinė riba, kurią taikant galima užtikrinti, kad būtų išlaikytas pagrįstas pelno dydis pagal tokią formulę ir ypatumus:

Formula

—

apskaičiuojant atsižvelgiama tik į nuosavo kapitalo dalį, atitinkančią DSB viešųjų paslaugų veiklą,

| — | nustatoma viršutinė pagrįsto pelno riba – 12 % nuosavo kapitalo grąža; per trejus metus ši riba sudaro 10 %. |
| --- | --- |

—

nustatoma viršutinė pagrįsto pelno riba – 12 % nuosavo kapitalo grąža; per trejus metus ši riba sudaro 10 %.

3 straipsnis

Galimos kompensacijos, kurias bendrovė Ansaldo Breda dėl pavėluoto riedmenų tiekimo turi sumokėti įmonei DSB, turi būti pervedamos Danijos valstybei.

4 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Danija praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šio sprendimo 2 ir 3 straipsniams įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abi nuostatos iš esmės sutampa su ankstesnėmis nuostatomis. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime prireikus turi būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 309, 2008 12 4, p. 14.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  2009 m. lapkričio 25 d. Bendrojo Teismo nutartis Jørgen Andersen prieš Komisiją, T-87/09.

4

Jørgen Andersen

Komisiją

(5)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

5

(6)  1998 m. liepos 1 d. Įstatymas Nr. 485 dėl nepriklausomos valstybės įmonės DSB SV ir DSB
  Gods įsteigimo nuo 1999 m. sausio 1 d. (DSB įstatymas).

6

DSB

Gods

(7)  DSB krovinių vežimo veikla 2001 m. parduota įmonei Deutsche Bahn.

7

Deutsche Bahn

(8)  Nuo tada geležinkelių infrastruktūrą valdo ir prižiūri atskira viešoji įmonė Banedanmark.

8

Banedanmark

(9)  Žr. 5 išnašą.

9

(10)  Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad įvairi pajamų apskaita parengta pagal pajamų ir sąnaudų paskirstymą, o ne pagal apskaitos sistemą. Atskirų kiekvienos veiklos srities balansų apskaitoje nebuvo galima atskirti.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v.1998 m. gegužės 18 d. Įstatymas Nr. 289 su vėlesniais pakeitimais. Naujausias konsoliduotas įstatymas – 2004 m. gruodžio 2 d. Įstatymas Nr. 1171.

11

Lov om jernbanevirksomhed m.v.

(12)  Sutartį sudaro įžanga, 22 straipsniai ir 5 priedai.

12

(13)  Sutartį sudaro įžanga, 10 straipsnių ir 9 priedai.

13

(14)  Išimtis žr. pirmiau.

14

(15)  Sudarant sutartį šių duomenų neturėta.

15

(16)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), C-280/00, 2003 m., Rink. p. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(17)  1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (OL L 156, 1969 6 28). Klaidų ištaisymas išspausdintas OL L 169, 1991 6 29, p. 1.

17

(18)  2004 m. kovo 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Danske Busvognmænd, T-157/01, 77–79 punktai.

18

Danske Busvognmænd

(19)  2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąsias paslaugas forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (OL L 312, 2005 11 29, p. 67); visų pirma žr. 5 straipsnio 4 dalį.

19

(20)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo BUPA prieš Komisiją, T-289/03, 2008 m. Rink., 214 punktą.

20

BUPA

Komisiją

(21)  Konfidenciali informacija.

21

(22)  Bernstein ataskaita parengta 1993 m., Danijos transporto ministerijai paprašius atlikti tyrimą.

22

Bernstein

(23)  Visų pirma, Bendrojo Teismo sprendimas BUPA prieš Komisiją, T-289/03, 2008 m., Rink. p. II-81 ir sujungtos bylos T-309/04, T-317/04, T-329/04 ir TV 2 ir Danija prieš Komisiją, T-336/04, 2008 m., Rink. p. II-2935.

23

BUPA

Komisiją

TV 2 ir Danija

Komisiją

(24)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

24

(25)  Žr. visų pirma 2006 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimo Nr. 604/2005 – Vokietija – Viešojo transporto paslaugos vežant autobusais į Vitenbergą (OL C 209, 2006 8 31, p. 7) 78 ir paskesnius punktus.

25

(26)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 86 straipsnis tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 106 straipsniu. Abi nuostatos iš esmės yra vienodos. Šiame sprendime nuorodos į SESV 106 straipsnį prireikus turi būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 86 straipsnį.

26

(27)  Šiuo klausimu žr. 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimą 2009/325/EB dėl valstybės pagalbos C3/08 (ex NN 102/05) – Čekija, susijusios su kompensacija Pietų Moravijos autobusų bendrovėms už viešąsias paslaugas, OL L 97, 2009 4 16, p. 14 (111 konstatuojamoji dalis); 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimą – Austrija – Valstybės pagalba C 16/07 (ex NN 55/06) – Valstybės parama Lienco apskrities įmonei Postbus, OL L 306, 2009 11 20(104 konstatuojamoji dalis).

27

Postbus

(28)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

28

(29)  2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas – Valstybės pagalba C47/07 – Deutsche Bahn Regio ir Berlyno bei Brandenburgo žemių viešųjų paslaugų sutartis (OL C 35, 2008 2 8, p. 13).

29

Deutsche Bahn Regio

(30)  2008 m. balandžio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) prieš Komisiją, T-348/04.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE)

Komisiją

(31)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

31

(32)  0,80 DKK – tai apytikslė pajamų, gaunamų iš vieno keleivio kilometro, susijusio su regioniniu ir tarpregioniniu geležinkelių transportu, suma.

32

(33)  Be to, Komisija primena savo sprendimą pradėti procedūrą, leidusį nustatyti, kad DSB nesuteikta jokia aiški ar spėjama Danijos valstybės garantija, dėl kurios įmonei galėtų būti suteiktos palankesnės kreditavimo sąlygos negu siūlomos privačioms įmonėms. Panaši padėtis aptarta ir panaši išvada padaryta 2008 m. birželio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimo T-442/03 121–127 punktuose.

33

(34)  Šiuo klausimu žr. 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių, ypač jo 16 straipsnį (OL L 293, 2008 10 31, p. 3); taip pat žr. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos jūrų transportui, ypač jų 9 punkto 2 dalį (OL C 13, 2004 1 17, p. 3).

34

(35)  Žr. 2008 m. birželio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimo SIC prieš Komisiją, T-442/03, (dar nepaskelbtas) 195–196 punktus, taip pat 2008 m. vasario 12 d. sprendimo BUPA prieš Komisiją, T-289/03, 2008 m. Rink., 166 punktą ir 2005 m. birželio 15 d. sprendimo Olsen prieš Komisiją, T-17/02, Rink. p. II-2031, 216 punktą.

35

SIC

Komisiją

BUPA

Komisiją

Olsen

Komisiją

(36)  2004 m. Danijos įstatymas Nr. 112.

36

(37)  Minėto 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimo 17 konstatuojamoji dalis.

37

(38)  OL L 130, 1970 6 15, p. 1.

38

(39)  Minėto 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans, C 280/00, 101, 106 ir 107 punktai.

39

Altmark Trans

(40)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

40

(41)  Žr. 2008 m. gruodžio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Freiststaat Sachsen, C-334/07 P, 43 punktą.

41

Freiststaat Sachsen

(42)  Sprendimo byloje Freiststaat Sachsen 44 punktas.

42

Freiststaat Sachsen

(43)  Sprendimo byloje Freiststaat Sachsen 53 punktas.

43

Freiststaat Sachsen

(44)  Žr. 28 išnašą.

44

(45)  Sprendimo SIDE, C 348/04, 56 punktas.

45

SIDE

(46)  Skaičiavimai atlikti remiantis KPMG ataskaita, kurią Komisijai perdavė Danijos Vyriausybė (2.4 lentelė ir atnaujintos 2.2, 2.3 ir 2.28 lentelės).

46

(47)  Ši suma apskaičiuota pagal pelną po apmokestinimo, kuris preliminariame biudžete 2008 m. įvertintas 399 mln. DKK, ir pagal šio sprendimo 102 konstatuojamojoje dalyje nurodytą dividendų mokėjimo taisyklę – mokama pusė DSB pelno pertekliaus po apmokestinimo.

47

(48)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4. Nors šios nuostatos paprastai netaikomos transporto sektoriui, jose nurodyti principai gali būti taikomi mutatis mutandis, ypač patikslinant Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. Šiuo klausimu žr. minėtą sprendimą pradėti procedūrą ir Sprendimą 2009/325/EB; Sprendimą 2009/845/EB; 2007 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimą Valstybės pagalba C 31/07 – Airija – Valstybės pagalba Córas Iompair Éireann autobusų bendrovėms (Dublin Bus ir Irish Bus) (OL C 217, 2007 9 15, p. 44); 2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimą Valstybės pagalba C 47/07 – Vokietija – Deutsche Bahn Regio ir Berlyno bei Brandenburgo žemių viešųjų paslaugų sutartis (OL C 35, 2008 2 8, p. 13).

48

mutatis mutandis

Córas Iompair Éireann

Dublin Bus

Irish Bus

Deutsche Bahn Regio

(49)  Žr. 30 išnašą.

49

(50)  „Europos Sąjungos geležinkelio įmonių finansinės būklės tyrimas“; parengtas ECORYS Europos Komisijos vardu, 2006 m. vasario mėn. http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

(51)  Komisija lyginimus visų pirma atlieka remdamasi ekonomine grąža, kad būtų išvengta sunkumų, susijusių su per daug skirtingos geležinkelio įmonių skolų ir nuosavo kapitalo sudėties palyginamumu.

51

(52)  2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas Valstybės pagalba N388/2007 – Jungtinė Karalystė, Post Office Limited (POL) reorganizacijos planas (OL C 14, 2008 1 19, p. 19), visų pirma 53 punktas.

52

Post Office Limited

(53)  Kelto atvykimo Bornholme uostas.

53

(54)  Komisija gavo skundą ir jam suteikė registracijos numerį CP78/2006.

54

(55)  2009 m. sausio 19 d. N. Kroes raštas, skirtas K. Riis-Jørgensen, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 7/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. liepos 6 d.

dėl valstybės pagalbos C 34/08 (ex N 170/08), kurią Vokietija ketina suteikti Deutsche Solar AG

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4489)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/4/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. kovo 28 d. elektroniniu laišku, užregistruotu Komisijoje tą pačią dieną, Vokietija, laikydamasi 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse (2) (toliau – Regioninės pagalbos gairės) numatyto reikalavimo apie pagalbą pranešti atskirai, pranešė ketinanti suteikti regioninę pagalbą įmonei Deutsche Solar AG dideliam investiciniam projektui saulės plokščių gamyklai Freiberge (Saksonija, Vokietija) statyti. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 28 d. elektroniniu laišku, užregistruotu Komisijoje tą pačią dieną, Vokietija, laikydamasi 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse (2) (toliau – Regioninės pagalbos gairės) numatyto reikalavimo apie pagalbą pranešti atskirai, pranešė ketinanti suteikti regioninę pagalbą įmonei Deutsche Solar AG dideliam investiciniam projektui saulės plokščių gamyklai Freiberge (Saksonija, Vokietija) statyti.

| (2) | 2008 m. vasario 27 d. ir 2008 m. birželio 25 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Vokietijos atstovų susitikimai. 2008 m. gegužės 28 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, o 2008 m. birželio 10 d. išsiuntė prašymą suteikti informaciją. Vokietija ją suteikė 2008 m. birželio 16 d. raštu. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. vasario 27 d. ir 2008 m. birželio 25 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Vokietijos atstovų susitikimai. 2008 m. gegužės 28 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, o 2008 m. birželio 10 d. išsiuntė prašymą suteikti informaciją. Vokietija ją suteikė 2008 m. birželio 16 d. raštu.

| (3) | 2008 m. liepos 16 d. raštu (C (2008) 3507 galutinis) Komisija pranešė Vokietijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. liepos 16 d. raštu (C (2008) 3507 galutinis) Komisija pranešė Vokietijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas 2008 m. rugpjūčio 26 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotųjų asmenų pateikti savo pastabas dėl pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas 2008 m. rugpjūčio 26 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotųjų asmenų pateikti savo pastabas dėl pagalbos priemonės.

| (5) | 2008 m. rugpjūčio 7 d. (A/16575) ir 2008 m. rugsėjo 26 d. (A/19789) raštais Vokietija paprašė jai pratęsti pastabų pateikimo terminą. Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2008 m. spalio 31 d. (A/22972) ir 2008 m. gruodžio 2 d. (A/25961). Pastabų iš trečiųjų asmenų Komisija negavo. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. rugpjūčio 7 d. (A/16575) ir 2008 m. rugsėjo 26 d. (A/19789) raštais Vokietija paprašė jai pratęsti pastabų pateikimo terminą. Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2008 m. spalio 31 d. (A/22972) ir 2008 m. gruodžio 2 d. (A/25961). Pastabų iš trečiųjų asmenų Komisija negavo.

| (6) | 2009 m. balandžio 7 d. (A/8226), 2009 m. gegužės 29 d. (A/13120), 2009 m. gruodžio 4 d. (A/25461), 2009 m. gruodžio 17 d. (A/26433), 2010 m. sausio 12 d. (A/550), 2010 m. balandžio 26 d. (A/7045), 2010 m. gegužės 14 d. (A/8206) ir 2010 m. birželio 10 d. (A/9628) raštais Vokietija Komisijai suteikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(6)

2009 m. balandžio 7 d. (A/8226), 2009 m. gegužės 29 d. (A/13120), 2009 m. gruodžio 4 d. (A/25461), 2009 m. gruodžio 17 d. (A/26433), 2010 m. sausio 12 d. (A/550), 2010 m. balandžio 26 d. (A/7045), 2010 m. gegužės 14 d. (A/8206) ir 2010 m. birželio 10 d. (A/9628) raštais Vokietija Komisijai suteikė papildomą informaciją.

| (7) | 2009 m. spalio 12 d. Berlyne įvyko Komisijos ir Vokietijos atstovų bei investuotojo susitikimas. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. spalio 12 d. Berlyne įvyko Komisijos ir Vokietijos atstovų bei investuotojo susitikimas.

2.   IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS

2.1.   Priemonės tikslas

| (8) | Projekto, kuriam ketinama suteikti pagalbą, tikslas – remti regioninę plėtrą. Investicijos vieta – Rytų Vokietijos Saksonijos žemės, kuri yra remtinas regionas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, Freibergo miestas. |
| --- | --- |

(8)

Projekto, kuriam ketinama suteikti pagalbą, tikslas – remti regioninę plėtrą. Investicijos vieta – Rytų Vokietijos Saksonijos žemės, kuri yra remtinas regionas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, Freibergo miestas.

| (9) | Vokietija ketina įmonei Deutsche Solar AG (toliau – DS) suteikti regioninę investicinę pagalbą saulės plokščių gamyklai statyti. Reikalavimus atitinkančios investicijos, apie kurią pranešta, bendros išlaidos yra 350 mln. EUR (nominaliąja verte). |
| --- | --- |

(9)

Vokietija ketina įmonei Deutsche Solar AG (toliau – DS) suteikti regioninę investicinę pagalbą saulės plokščių gamyklai statyti. Reikalavimus atitinkančios investicijos, apie kurią pranešta, bendros išlaidos yra 350 mln. EUR (nominaliąja verte).

2.2.   Pagalbos gavėjas

| (10) | Finansinės paramos gavėja – įmonė DS, gaminanti kristalines saulės plokštes silicio pagrindu. DS yra visiškai įmonės SolarWorld AG (toliau – SW) patronuojama bendrovė. SW grupė, turinti gamyklas Vokietijoje, JAV ir Pietų Korėjoje, veikia saulės energijos pramonėje visame pasaulyje ir jos veikla apima visus saulės energijos vertės kūrimo grandinės etapus – nuo žaliavos silicio iki gatavų saulės energijos įrenginių. SW grupė gamina saulės plokštes, saulės elementus ir saulės modulius, tačiau negamina integruotų saulės įrenginių (4). 2009 m. SW grupėje dirbo 2 000 darbuotojų, o jos konsoliduotos pajamos siekė daugiau kaip 1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(10)

Finansinės paramos gavėja – įmonė DS, gaminanti kristalines saulės plokštes silicio pagrindu. DS yra visiškai įmonės SolarWorld AG (toliau – SW) patronuojama bendrovė. SW grupė, turinti gamyklas Vokietijoje, JAV ir Pietų Korėjoje, veikia saulės energijos pramonėje visame pasaulyje ir jos veikla apima visus saulės energijos vertės kūrimo grandinės etapus – nuo žaliavos silicio iki gatavų saulės energijos įrenginių. SW grupė gamina saulės plokštes, saulės elementus ir saulės modulius, tačiau negamina integruotų saulės įrenginių (4). 2009 m. SW grupėje dirbo 2 000 darbuotojų, o jos konsoliduotos pajamos siekė daugiau kaip 1 mlrd. EUR.

| (11) | Be planuojamos gamyklos rytiniame Freiberge, kuri yra investicinio projekto, apie kurį pranešta, objektas, DS Freiberge turi dar dvi gamyklas (vieną – pramoniniame parke pietiniame Freiberge, kitą – pramoniniame parke Saxonia). Visos trys gamyklos viena nuo kitos nutolusios apie 5–6 km. 2007 m. DS apyvarta siekė 318 mln. EUR. 2008 m. joje dirbo 770 darbuotojų. Kitos visiškai SW grupės patronuojamos bendrovės Freiberge: Deutsche Cell GmbH (gamina saulės elementus), Solar Factory GmbH (gamina saulės modulius), Sunicon AG (perdirba silicį), SolarWorld Innovations GmbH (moksliniai tyrimai ir plėtra) ir SolarWorld Solicium GmbH (gamina silicį). Be to, SW turi 49 % Freiberge įsisteigusios bendrovės JSSi GmbH (gaminančios silicį) akcijų. Ši bendrovė kartu su Evonik Degussa GmbH yra bendroji įmonė. |
| --- | --- |

(11)

Be planuojamos gamyklos rytiniame Freiberge, kuri yra investicinio projekto, apie kurį pranešta, objektas, DS Freiberge turi dar dvi gamyklas (vieną – pramoniniame parke pietiniame Freiberge, kitą – pramoniniame parke Saxonia). Visos trys gamyklos viena nuo kitos nutolusios apie 5–6 km. 2007 m. DS apyvarta siekė 318 mln. EUR. 2008 m. joje dirbo 770 darbuotojų. Kitos visiškai SW grupės patronuojamos bendrovės Freiberge: Deutsche Cell GmbH (gamina saulės elementus), Solar Factory GmbH (gamina saulės modulius), Sunicon AG (perdirba silicį), SolarWorld Innovations GmbH (moksliniai tyrimai ir plėtra) ir SolarWorld Solicium GmbH (gamina silicį). Be to, SW turi 49 % Freiberge įsisteigusios bendrovės JSSi GmbH (gaminančios silicį) akcijų. Ši bendrovė kartu su Evonik Degussa GmbH yra bendroji įmonė.

2.3.   Projektas

2.3.1.   Projektas, apie kurį pranešta (rytiniame Freiberge)

| (12) | Vokietija pranešė apie pagalbą dideliam investiciniam DS projektui, kurio tikslas – rytiniame Freiberge pastatyti naują polikristalinių saulės plokščių gamyklą. Nominalusis metinis naujos gamyklos pajėgumas turėtų siekti 500 piko megavatų (MWp) (5). |
| --- | --- |

(12)

Vokietija pranešė apie pagalbą dideliam investiciniam DS projektui, kurio tikslas – rytiniame Freiberge pastatyti naują polikristalinių saulės plokščių gamyklą. Nominalusis metinis naujos gamyklos pajėgumas turėtų siekti 500 piko megavatų (MWp) (5).

| (13) | Investicinis projektas pradėtas 2007 m. gruodžio 18 d., jį baigti planuojama 2010 m., o pradėti gaminti visu pajėgumu – 2010 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(13)

Investicinis projektas pradėtas 2007 m. gruodžio 18 d., jį baigti planuojama 2010 m., o pradėti gaminti visu pajėgumu – 2010 m. pabaigoje.

| (14) | DS duomenimis, šiame regione, kuriame aukštas nedarbo lygis, dėl projekto bus sukurta ne mažiau kaip 130 tiesioginių ir tiek pat netiesioginių darbo vietų. |
| --- | --- |

(14)

DS duomenimis, šiame regione, kuriame aukštas nedarbo lygis, dėl projekto bus sukurta ne mažiau kaip 130 tiesioginių ir tiek pat netiesioginių darbo vietų.

2.3.2.   Ankstesni projektai (pietiniame Freiberge)

| (15) | Vokietija, pranešdama apie pagalbą, Komisiją taip pat informavo apie savo ketinimą suteikti pagalbą kitai DS investicijai (projektui P3 pietiniame Freiberge), kuri turėjo būti pradėta teikti beveik tuo pačiu metu kaip ir projektui, apie kurį pranešta (2007 m. rugsėjo 1 d.), o jos tikslas – veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumo padidinimas nuo 350 iki 500 MWp. Reikalavimus atitinkančios projekto išlaidos – 49 mln. EUR (nominaliąja verte). Vokietija ketino šiai investicijai suteikti 14 mln. EUR dydžio (nominaliąja verte) regioninę pagalbą. Tačiau pagalba šiam projektui atšaukta ir pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė, kad pagalba šiam projektui nebuvo išmokėta ir ateityje nebus mokama. |
| --- | --- |

(15)

Vokietija, pranešdama apie pagalbą, Komisiją taip pat informavo apie savo ketinimą suteikti pagalbą kitai DS investicijai (projektui P3 pietiniame Freiberge), kuri turėjo būti pradėta teikti beveik tuo pačiu metu kaip ir projektui, apie kurį pranešta (2007 m. rugsėjo 1 d.), o jos tikslas – veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumo padidinimas nuo 350 iki 500 MWp. Reikalavimus atitinkančios projekto išlaidos – 49 mln. EUR (nominaliąja verte). Vokietija ketino šiai investicijai suteikti 14 mln. EUR dydžio (nominaliąja verte) regioninę pagalbą. Tačiau pagalba šiam projektui atšaukta ir pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė, kad pagalba šiam projektui nebuvo išmokėta ir ateityje nebus mokama.

| (16) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė apie pagalbą, kuri prieš minėtą projektą P3 buvo suteikta kitam DS investiciniam projektui, kuris pradėtas taip pat per trejų metų laikotarpį (2006 m. birželio 1 d.), skaičiuojant nuo rytinio Freibergo investicinio projekto, apie kurį pranešta, pradžios. Šio projekto P2 tikslas – pirmasis veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumo padidinimas (nuo 270 iki 350 MWp). Pagalbos suma – 16 905 000 EUR (nominaliąja verte), reikalavimus atitinkančios išlaidos – 49 995 991 EUR (nominaliąja verte). Pagalba suteikta 2006 m. pagal galiojusias pagalbos schemas (6). |
| --- | --- |

(16)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė apie pagalbą, kuri prieš minėtą projektą P3 buvo suteikta kitam DS investiciniam projektui, kuris pradėtas taip pat per trejų metų laikotarpį (2006 m. birželio 1 d.), skaičiuojant nuo rytinio Freibergo investicinio projekto, apie kurį pranešta, pradžios. Šio projekto P2 tikslas – pirmasis veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumo padidinimas (nuo 270 iki 350 MWp). Pagalbos suma – 16 905 000 EUR (nominaliąja verte), reikalavimus atitinkančios išlaidos – 49 995 991 EUR (nominaliąja verte). Pagalba suteikta 2006 m. pagal galiojusias pagalbos schemas (6).

2.4.   Teisinis pagrindas

| (17) | Pagalba rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, turėtų būti suteikta pagal esamas pagalbos schemas tiesioginės dotacijos ir investicinės priemokos forma. |
| --- | --- |

(17)

Pagalba rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, turėtų būti suteikta pagal esamas pagalbos schemas tiesioginės dotacijos ir investicinės priemokos forma.

| (18) | Tiesioginė dotacija bus suteikiama pagal pagalbos schemą 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe - Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur
   (7) (toliau – GA). |
| --- | --- |

(18)

Tiesioginė dotacija bus suteikiama pagal pagalbos schemą 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe - Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur
   (7) (toliau – GA).

| (19) | Investicinė priemoka bus suteikiama pagal pagalbos schemą Investitionszulagengesetz 2007
   (8) ir prireikus pagal šios paskesnę schemą Investitionszulagengesetz 2010
   (9) (toliau – InvZulG). |
| --- | --- |

(19)

Investicinė priemoka bus suteikiama pagal pagalbos schemą Investitionszulagengesetz 2007
   (8) ir prireikus pagal šios paskesnę schemą Investitionszulagengesetz 2010
   (9) (toliau – InvZulG).

2.5.   Investicinės išlaidos

| (20) | Bendros reikalavimus atitinkančios rytinio Freibergo projekto, apie kurį pranešta, investicinės išlaidos – 350 000 000 EUR (nominaliąja verte). Reikalavimus atitinkančios išlaidos pagal metus paskirstytos taip:









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Iš viso |
| Reikalavimus atitinkančios išlaidos | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Bendros reikalavimus atitinkančios rytinio Freibergo projekto, apie kurį pranešta, investicinės išlaidos – 350 000 000 EUR (nominaliąja verte). Reikalavimus atitinkančios išlaidos pagal metus paskirstytos taip:

(EUR)

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Iš viso

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6.   Projekto finansavimas

| (21) | DS rytinio Freibergo projektą, apie kurį pranešta, be pagalbos, kurią prašo suteikti, finansuos iš nuosavų lėšų ir (banko) paskolos. Toliau lentelėje pateiktos atitinkamos nominaliosios sumos pagal finansavimo šaltinį:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Šaltinis | Suma |
| Nuosavos lėšos | [...] (10) |
| Dotacija pagal GA ir investicinė priemoka pagal Investitionszulagengesetz | 45 395 000 |
| Banko paskola (be valstybės garantijos) | (...) |
| Iš viso | 350 000 000 |

(21)

DS rytinio Freibergo projektą, apie kurį pranešta, be pagalbos, kurią prašo suteikti, finansuos iš nuosavų lėšų ir (banko) paskolos. Toliau lentelėje pateiktos atitinkamos nominaliosios sumos pagal finansavimo šaltinį:

(EUR)

Šaltinis

Suma

Nuosavos lėšos

[...] (10)

Dotacija pagal GA ir investicinė priemoka pagal Investitionszulagengesetz

45 395 000

Banko paskola (be valstybės garantijos)

(...)

Iš viso

350 000 000

2.7.   Didžiausias leistinas regioninės pagalbos intensyvumas

| (22) | Freibergas (Saksonijos žemė) yra remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remiantis Regioninės pagalbos gairėmis ir pranešimo apie pagalbą metu galiojusiu Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu (11), didžiausias leistinas pagalbos didelėms įmonėms intensyvumas šiame regione yra 30 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE). |
| --- | --- |

(22)

Freibergas (Saksonijos žemė) yra remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remiantis Regioninės pagalbos gairėmis ir pranešimo apie pagalbą metu galiojusiu Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu (11), didžiausias leistinas pagalbos didelėms įmonėms intensyvumas šiame regione yra 30 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE).

2.8.   Pagalbos suma ir intensyvumas

| (23) | 2007 m. rugpjūčio 17 d. pagalbos gavėjas pateikė prašymą suteikti pagalbą projektui, apie kurį pranešta. 2007 m. rugpjūčio 22 d. raštu Vokietija pranešė pagalbos gavėjui, kad projektas atitinka reikalavimus. Vokietija pažadėjo pagalbą suteikti tik Komisijai ją patvirtinus ir neviršyti patvirtintos didžiausios pagalbos sumos. |
| --- | --- |

(23)

2007 m. rugpjūčio 17 d. pagalbos gavėjas pateikė prašymą suteikti pagalbą projektui, apie kurį pranešta. 2007 m. rugpjūčio 22 d. raštu Vokietija pranešė pagalbos gavėjui, kad projektas atitinka reikalavimus. Vokietija pažadėjo pagalbą suteikti tik Komisijai ją patvirtinus ir neviršyti patvirtintos didžiausios pagalbos sumos.

| (24) | Iš pradžių Vokietija pranešė apie 48 mln. EUR dydžio regioninę pagalbą DS investiciniam projektui rytiniame Freiberge. Tačiau Komisija dėl pagalbos pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, suabejojusi, ar projekto, apie kurį pranešta, ir anksčiau remto projekto pietiniame Freiberge nereikia laikyti vienu investiciniu projektu (Regioninės pagalbos gairių 60 punktas), ir nuogąstaudama, kad tokiu atveju pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešta, viršytų didžiausią leistiną intensyvumą (taikant Regioninės pagalbos gairių 67 punkte numatytą mažinimo procedūrą). |
| --- | --- |

(24)

Iš pradžių Vokietija pranešė apie 48 mln. EUR dydžio regioninę pagalbą DS investiciniam projektui rytiniame Freiberge. Tačiau Komisija dėl pagalbos pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, suabejojusi, ar projekto, apie kurį pranešta, ir anksčiau remto projekto pietiniame Freiberge nereikia laikyti vienu investiciniu projektu (Regioninės pagalbos gairių 60 punktas), ir nuogąstaudama, kad tokiu atveju pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešta, viršytų didžiausią leistiną intensyvumą (taikant Regioninės pagalbos gairių 67 punkte numatytą mažinimo procedūrą).

| (25) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė atšaukusi pagalbą pietinio Freibergo projektui P3 ir sumažinusi pagalbą DS rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, iki 40 364 760 EUR (dabartine verte (12)), o tai atitinka 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą, kad visa pagalba, kuri suteikta visoms reikalavimus atitinkančioms projekto, apie kurį pranešta, ir ankstesnių per trejų metų laikotarpį vykdytų projektų P2 ir P3 išlaidoms (dabartinė vertė – 402 865 942 EUR), būtų ne didesnė kaip didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas (dabartinė vertė – 55 749 652 EUR, tai yra 14,06 % BSE), jei projektai būtų laikomi „vienu investiciniu projektu“. |
| --- | --- |

(25)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija Komisijai pranešė atšaukusi pagalbą pietinio Freibergo projektui P3 ir sumažinusi pagalbą DS rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, iki 40 364 760 EUR (dabartine verte (12)), o tai atitinka 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą, kad visa pagalba, kuri suteikta visoms reikalavimus atitinkančioms projekto, apie kurį pranešta, ir ankstesnių per trejų metų laikotarpį vykdytų projektų P2 ir P3 išlaidoms (dabartinė vertė – 402 865 942 EUR), būtų ne didesnė kaip didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas (dabartinė vertė – 55 749 652 EUR, tai yra 14,06 % BSE), jei projektai būtų laikomi „vienu investiciniu projektu“.

2.9.   Bendrieji įsipareigojimai

| (26) | Vokietija įsipareigojo Komisijai pateikti šiuos dokumentus:






  — | per du mėnesius nuo pagalbos suteikimo – pagalbą suteikusios institucijos ir gavėjo pasirašyto pagalbos teikimo susitarimo kopiją, |
| --- | --- | --- |

(26)

Vokietija įsipareigojo Komisijai pateikti šiuos dokumentus:

—

per du mėnesius nuo pagalbos suteikimo – pagalbą suteikusios institucijos ir gavėjo pasirašyto pagalbos teikimo susitarimo kopiją,

| — | kas penkerius metus nuo tada, kai Komisija patvirtins pagalbą – tarpinę ataskaitą (nurodant duomenis apie išmokėtas pagalbos sumas, apie sprendimo dėl paramos vykdymą ir apie kitus investicinius projektus toje pačioje vietoje ar toje pačioje gamykloje), |
| --- | --- |

—

kas penkerius metus nuo tada, kai Komisija patvirtins pagalbą – tarpinę ataskaitą (nurodant duomenis apie išmokėtas pagalbos sumas, apie sprendimo dėl paramos vykdymą ir apie kitus investicinius projektus toje pačioje vietoje ar toje pačioje gamykloje),

| — | per šešis mėnesius nuo paskutinės pagalbos dalies išmokėjimo – išsamią baigiamąją ataskaitą, pagrįstą finansavimo planu, apie kurį pranešta. |
| --- | --- |

—

per šešis mėnesius nuo paskutinės pagalbos dalies išmokėjimo – išsamią baigiamąją ataskaitą, pagrįstą finansavimo planu, apie kurį pranešta.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (27) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje išsakė abejonę dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą ir Regioninės pagalbos gaires. |
| --- | --- |

(27)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje išsakė abejonę dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą ir Regioninės pagalbos gaires.

| (28) | Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti Regioninės pagalbos gairių nuostatų taikymo, pagal šių gairių 60 punktą investicinis projektas laikomas „vienu investiciniu projektu“, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nedalus ilgalaikis turtas. |
| --- | --- |

(28)

Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti Regioninės pagalbos gairių nuostatų taikymo, pagal šių gairių 60 punktą investicinis projektas laikomas „vienu investiciniu projektu“, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nedalus ilgalaikis turtas.

| (29) | Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje sakoma, kad Komisija, įvertindama, ar pradinės investicijos yra ekonomiškai nedalios, atsižvelgia ne tik į technines, funkcines ir strategines sąsajas, bet ir į tiesioginį geografinį artumą. |
| --- | --- |

(29)

Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje sakoma, kad Komisija, įvertindama, ar pradinės investicijos yra ekonomiškai nedalios, atsižvelgia ne tik į technines, funkcines ir strategines sąsajas, bet ir į tiesioginį geografinį artumą.

| (30) | Jei projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektu P3 sudarytų vieną investicinį projektą, visoms reikalavimus atitinkančioms abiejų projektų išlaidoms reikėtų taikyti Regioninės pagalbos gairių 67 punkte numatytą mažinimo procedūrą. Tokiu atveju pagalbos, apie kurią pranešta, ir projektui P3 suteiktos pagalbos bendra suma viršytų leistiną didžiausią intensyvumą, o perteklinė suma būtų nesuderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu. |
| --- | --- |

(30)

Jei projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektu P3 sudarytų vieną investicinį projektą, visoms reikalavimus atitinkančioms abiejų projektų išlaidoms reikėtų taikyti Regioninės pagalbos gairių 67 punkte numatytą mažinimo procedūrą. Tokiu atveju pagalbos, apie kurią pranešta, ir projektui P3 suteiktos pagalbos bendra suma viršytų leistiną didžiausią intensyvumą, o perteklinė suma būtų nesuderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu.

| (31) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatavo, kad nedidelį tik 5 km atstumą tarp projekto, apie kurį pranešta (rytiniame Freiberge), ir ankstesnio projekto P3 (pietiniame Freiberge) vietų būtų galima laikyti tiesioginiu geografiniu artumu. Komisija taip pat konstatavo, kad tarp abiejų investicijų esama tam tikrų funkcinių ir techninių sąsajų bei stiprių strateginių sąsajų. Tuo remdamasi Komisija suabejojo Vokietijos nuomone, kad projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektu P3 nesudaro vieno investicinio projekto (kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje), ir pakvietė suinteresuotuosius trečiuosius asmenis pateikti savo pastabas dėl abiejų Freiberge vykdomų DS investicinių projektų nedalumo. |
| --- | --- |

(31)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatavo, kad nedidelį tik 5 km atstumą tarp projekto, apie kurį pranešta (rytiniame Freiberge), ir ankstesnio projekto P3 (pietiniame Freiberge) vietų būtų galima laikyti tiesioginiu geografiniu artumu. Komisija taip pat konstatavo, kad tarp abiejų investicijų esama tam tikrų funkcinių ir techninių sąsajų bei stiprių strateginių sąsajų. Tuo remdamasi Komisija suabejojo Vokietijos nuomone, kad projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektu P3 nesudaro vieno investicinio projekto (kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje), ir pakvietė suinteresuotuosius trečiuosius asmenis pateikti savo pastabas dėl abiejų Freiberge vykdomų DS investicinių projektų nedalumo.

| (32) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą taip pat tyrė pagalbos suderinamumą su bendrosiomis Regioninės pagalbos gairių nuostatomis ir šių gairių 68 punkto a ir b dalyse numatytomis specialiomis didelių investicinių projektų taisyklėmis ir padarė išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, su jomis suderinama. |
| --- | --- |

(32)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą taip pat tyrė pagalbos suderinamumą su bendrosiomis Regioninės pagalbos gairių nuostatomis ir šių gairių 68 punkto a ir b dalyse numatytomis specialiomis didelių investicinių projektų taisyklėmis ir padarė išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, su jomis suderinama.

4.   TREČIŲJŲ ASMENŲ PASTABOS

| (33) | Komisija negavo jokių trečiųjų asmenų pastabų. |
| --- | --- |

(33)

Komisija negavo jokių trečiųjų asmenų pastabų.

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

5.1.   Pirminės Vokietijos pastabos

| (34) | Vokietija savo pastabose, iš pradžių (2008 m. spalio 31 d. ir 2008 m. gruodžio 2 d.) pateiktose Komisijai, išsakė nuomonę, kad Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje nurodyti kriterijai (geografinis artumas, techninės, funkcinės ir strateginės sąsajos) netinkami siekiant nustatyti, ar du investiciniai projektai laikytini „ekonomiškai nedaliais“, nes šiais veiksniais nepaaiškinamos aplinkybės, kuriomis vieną projektą be kito galima laikyti ekonomiškai tikslingu. Vokietija taip pat teigė, kad teisinės sąvokos „ekonominis nedalumas“ aiškinimas yra vienintelis lemiamas kriterijus nusprendžiant, ar vienas projektas be kito ekonomiškai pagrįstas. |
| --- | --- |

(34)

Vokietija savo pastabose, iš pradžių (2008 m. spalio 31 d. ir 2008 m. gruodžio 2 d.) pateiktose Komisijai, išsakė nuomonę, kad Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje nurodyti kriterijai (geografinis artumas, techninės, funkcinės ir strateginės sąsajos) netinkami siekiant nustatyti, ar du investiciniai projektai laikytini „ekonomiškai nedaliais“, nes šiais veiksniais nepaaiškinamos aplinkybės, kuriomis vieną projektą be kito galima laikyti ekonomiškai tikslingu. Vokietija taip pat teigė, kad teisinės sąvokos „ekonominis nedalumas“ aiškinimas yra vienintelis lemiamas kriterijus nusprendžiant, ar vienas projektas be kito ekonomiškai pagrįstas.

| (35) | Vokietija taip pat išsakė nuomonę, kad Komisijos argumentas, jog tarp rytinio ir pietinio Freibergo projektų esama funkcinių ir techninių sąsajų, nepakankamas jų ekonominiam nedalumui nustatyti. Vokietija padarė išvadą, kad dėl šios priežasties Komisijos pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagrįstas klaidingu įgaliojimų veikti savo nuožiūra, kurie Komisijai suteikti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, taikymu, ir dėl to priimtas neadekvatus pagalbos gavėjui nepalankus sprendimas. |
| --- | --- |

(35)

Vokietija taip pat išsakė nuomonę, kad Komisijos argumentas, jog tarp rytinio ir pietinio Freibergo projektų esama funkcinių ir techninių sąsajų, nepakankamas jų ekonominiam nedalumui nustatyti. Vokietija padarė išvadą, kad dėl šios priežasties Komisijos pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagrįstas klaidingu įgaliojimų veikti savo nuožiūra, kurie Komisijai suteikti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, taikymu, ir dėl to priimtas neadekvatus pagalbos gavėjui nepalankus sprendimas.

| (36) | Be to, Vokietija pažymėjo, kad „geografinio artumo“ kriterijus netinkamas siekiant užkirsti kelią subsidijų daugėjimui, nes Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje „tiesioginio“ geografinio gamyklų artumo reikalavimas išreikštas ne visomis kalbomis (pavyzdžiui, tekste prancūzų kalba nėra žodžio „tiesioginis“, tik „geografinis artumas“). Vokietijos teigimu, dėl to 55 išnašoje nurodyti kriterijai nesudaro vienodos teisinės „subsidijų spiralių“ reguliavimo sistemos. |
| --- | --- |

(36)

Be to, Vokietija pažymėjo, kad „geografinio artumo“ kriterijus netinkamas siekiant užkirsti kelią subsidijų daugėjimui, nes Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje „tiesioginio“ geografinio gamyklų artumo reikalavimas išreikštas ne visomis kalbomis (pavyzdžiui, tekste prancūzų kalba nėra žodžio „tiesioginis“, tik „geografinis artumas“). Vokietijos teigimu, dėl to 55 išnašoje nurodyti kriterijai nesudaro vienodos teisinės „subsidijų spiralių“ reguliavimo sistemos.

| (37) | Remdamasi šiais teiginiais Vokietija priėjo prie išvados, kad DS projektai pietiniame ir rytiniame Freiberge nėra ekonomiškai nedalūs ir todėl jų negalima laikyti vienu investiciniu projektu, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje. Vokietijos teigimu, dėl to pagalbos rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, taikant mažinimo procedūrą nereikia sumažinti iki bendrų reikalavimus atitinkančių DS projektų pietiniame ir rytiniame Freiberge investicinių išlaidų. |
| --- | --- |

(37)

Remdamasi šiais teiginiais Vokietija priėjo prie išvados, kad DS projektai pietiniame ir rytiniame Freiberge nėra ekonomiškai nedalūs ir todėl jų negalima laikyti vienu investiciniu projektu, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje. Vokietijos teigimu, dėl to pagalbos rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, taikant mažinimo procedūrą nereikia sumažinti iki bendrų reikalavimus atitinkančių DS projektų pietiniame ir rytiniame Freiberge investicinių išlaidų.

| (38) | Kartu su savo pirminėmis pastabomis Vokietija taip pat pateikė atnaujintą informaciją apie investicinius projektus, kuriuos DS vykdė pietiniame ir rytiniame Freiberge per laikotarpį nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios: prieš projektą P3 (saulės plokščių gamybos pajėgumo didinimas nuo 350 iki 500 MWp) pietiniame Freiberge toje pačioje gamykloje vykdytas kitas projektas – P2 (pirmasis saulės plokščių gamybos pajėgumo didinimas nuo 270 iki 350 MWp). Projektui P2 (pagal galiojusias pagalbos schemas) taip pat buvo suteikta pagalba. Be to, Vokietija pranešė, kad pagalbą projektui P3 ketinta suteikti tik investicinės priemokos forma (pagal InvZulG). |
| --- | --- |

(38)

Kartu su savo pirminėmis pastabomis Vokietija taip pat pateikė atnaujintą informaciją apie investicinius projektus, kuriuos DS vykdė pietiniame ir rytiniame Freiberge per laikotarpį nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios: prieš projektą P3 (saulės plokščių gamybos pajėgumo didinimas nuo 350 iki 500 MWp) pietiniame Freiberge toje pačioje gamykloje vykdytas kitas projektas – P2 (pirmasis saulės plokščių gamybos pajėgumo didinimas nuo 270 iki 350 MWp). Projektui P2 (pagal galiojusias pagalbos schemas) taip pat buvo suteikta pagalba. Be to, Vokietija pranešė, kad pagalbą projektui P3 ketinta suteikti tik investicinės priemokos forma (pagal InvZulG).

5.2.   Kita Komisijai pateikta atnaujinta informacija – pirminio pranešimo pakeitimas

| (39) | Po savo pirminių pastabų Vokietija kelis kartus pateikė atnaujintą informaciją apie investicinius projektus, kuriuos pietiniame Freiberge vykdė ar turi vykdyti paramą gavusi įmonių grupė per trejų metų laikotarpį nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios. |
| --- | --- |

(39)

Po savo pirminių pastabų Vokietija kelis kartus pateikė atnaujintą informaciją apie investicinius projektus, kuriuos pietiniame Freiberge vykdė ar turi vykdyti paramą gavusi įmonių grupė per trejų metų laikotarpį nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios.

| (40) | Galutinė padėtis parodyta šioje lentelėje: | Pietinis Freibergas (P2–P3) | Rytinis Freibergas | Pramoninis parkasSaxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statusas | ankstesni projektai P2 ir P3, apie kuriuos nereikėjo pranešti | projektas, apie kurį pranešta | būsimi projektai |
| Produktas | saulės plokštės | saulės plokštės | saulės moduliai |
| Gamybos pajėgumas
  (MWp) | 270–350 (P2)
  350–500 (P3) | 500 | 300 |
| Projekto pradžia | 2006 6 1 (P2)
  2007 9 1 (P3) | 2007 12 18 | 2010 m. vasara ir ruduo |
| Reikalavimus atitinkančios išlaidos
  (nominalioji suma, EUR) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Pagalbos suma
  (nominalioji suma, EUR) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Galutinė padėtis parodyta šioje lentelėje:

Pietinis Freibergas (P2–P3)

Rytinis Freibergas

Pramoninis parkasSaxonia

Statusas

ankstesni projektai P2 ir P3, apie kuriuos nereikėjo pranešti

projektas, apie kurį pranešta

būsimi projektai

Produktas

saulės plokštės

saulės plokštės

saulės moduliai

Gamybos pajėgumas

(MWp)

270–350 (P2)

350–500 (P3)

500

300

Projekto pradžia

2006 6 1 (P2)

2007 9 1 (P3)

2007 12 18

2010 m. vasara ir ruduo

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

(nominalioji suma, EUR)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Pagalbos suma

(nominalioji suma, EUR)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Svarbiausi pirminio pranešimo pakeitimai – visos pagalbos, kurią ketinta suteikti pietinio Freibergo projektui P3, atšaukimas ir pagalbos, kurią ketinama suteikti rytinio Freibergo projektui, sumažinimas. Be to, Vokietija užtikrino, kad projektui P3 pagalba nebuvo išmokėta ir nebus mokama. |
| --- | --- |

(41)

Svarbiausi pirminio pranešimo pakeitimai – visos pagalbos, kurią ketinta suteikti pietinio Freibergo projektui P3, atšaukimas ir pagalbos, kurią ketinama suteikti rytinio Freibergo projektui, sumažinimas. Be to, Vokietija užtikrino, kad projektui P3 pagalba nebuvo išmokėta ir nebus mokama.

| (42) | Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Vokietija Komisijai pranešė, kad ji, nors ir nėra aiškiai sutikusi, jog rytinio Freibergo projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektais sudaro vieną investicinį projektą, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje, sumažins visą pagalbą visoms reikalavimus atitinkančioms trijų projektų (P2, P3 ir projekto, apie kurį pranešta) išlaidoms (dabartinė vertė – 402 865 942 EUR) iki didžiausio leistino pagalbos intensyvumo (dabartinė vertė – 55 749 652 EUR, tai yra 14,06 % BSE), kuris būtų „vieno investicinio projekto“ atveju. |
| --- | --- |

(42)

Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Vokietija Komisijai pranešė, kad ji, nors ir nėra aiškiai sutikusi, jog rytinio Freibergo projektas, apie kurį pranešta, kartu su pietinio Freibergo projektais sudaro vieną investicinį projektą, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte ir 55 išnašoje, sumažins visą pagalbą visoms reikalavimus atitinkančioms trijų projektų (P2, P3 ir projekto, apie kurį pranešta) išlaidoms (dabartinė vertė – 402 865 942 EUR) iki didžiausio leistino pagalbos intensyvumo (dabartinė vertė – 55 749 652 EUR, tai yra 14,06 % BSE), kuris būtų „vieno investicinio projekto“ atveju.

| (43) | Papildomai Vokietija pateikė informaciją apie būsimą didelį investicinį SW grupės projektą (SF III) Freibergo pramoniniame parke Saxonia (naujos saulės modulių gamyklos statyba), kuris turėtų būti pradėtas per trejus metus nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios, ir pranešė ketinanti šiam projektui taip pat suteikti pagalbą. Vokietija pažadėjo apie pagalbą projektui SF III pranešti atskirai ir ją suteikti tik Komisijai patvirtinus. |
| --- | --- |

(43)

Papildomai Vokietija pateikė informaciją apie būsimą didelį investicinį SW grupės projektą (SF III) Freibergo pramoniniame parke Saxonia (naujos saulės modulių gamyklos statyba), kuris turėtų būti pradėtas per trejus metus nuo projekto, apie kurį pranešta, pradžios, ir pranešė ketinanti šiam projektui taip pat suteikti pagalbą. Vokietija pažadėjo apie pagalbą projektui SF III pranešti atskirai ir ją suteikti tik Komisijai patvirtinus.

6.   VERTINIMAS

6.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (44) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad finansinė parama, kurią Vokietija ketina suteikti DS pagal esamas regioninės pagalbos schemas GA ir InvZulG, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Vokietija šios išvados nepaneigė. |
| --- | --- |

(44)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad finansinė parama, kurią Vokietija ketina suteikti DS pagal esamas regioninės pagalbos schemas GA ir InvZulG, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Vokietija šios išvados nepaneigė.

6.2.   Reikalavimas pranešti apie pagalbą, pagalbos teisėtumas ir taikytina teisė

| (45) | Vokietija apie ketinamą suteikti pagalbą pranešė prieš ją suteikdama, tai yra 2008 m. kovo 28 d., taigi įvykdė SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytus reikalavimus ir 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (Regioninės pagalbos bendrosios išimties reglamentas) 7 straipsnio e punkte numatytą reikalavimą pranešti apie pagalbą. |
| --- | --- |

(45)

Vokietija apie ketinamą suteikti pagalbą pranešė prieš ją suteikdama, tai yra 2008 m. kovo 28 d., taigi įvykdė SESV 108 straipsnio 3 dalyje numatytus reikalavimus ir 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (Regioninės pagalbos bendrosios išimties reglamentas) 7 straipsnio e punkte numatytą reikalavimą pranešti apie pagalbą.

| (46) | Nustačius, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su bendrąja rinka. Kadangi ši priemonė susijusi su regionine investicine pagalba, Komisija ją tyrė remdamasi Regioninės pagalbos gairėmis (ypač jų 4.3 skirsniu dėl didelių investicinių projektų). |
| --- | --- |

(46)

Nustačius, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su bendrąja rinka. Kadangi ši priemonė susijusi su regionine investicine pagalba, Komisija ją tyrė remdamasi Regioninės pagalbos gairėmis (ypač jų 4.3 skirsniu dėl didelių investicinių projektų).

6.3.   Pagalbos suderinamumas su bendrosiomis Regioninės pagalbos gairių nuostatomis

| (47) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nurodė, kad pagalbą, apie kurią pranešta, iš esmės ketinama suteikti pagal pagalbos schemas, kurioms taikoma bendroji išimtis, ir jų laikantis; šios schemos suderinamos su bendrosiomis Regioninės pagalbos gairių nuostatomis. |
| --- | --- |

(47)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nurodė, kad pagalbą, apie kurią pranešta, iš esmės ketinama suteikti pagal pagalbos schemas, kurioms taikoma bendroji išimtis, ir jų laikantis; šios schemos suderinamos su bendrosiomis Regioninės pagalbos gairių nuostatomis.

| (48) | Be to, projektas susijęs su pradinėmis investicijomis, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairėse, nes jo tikslas – naujos gamyklos statyba. Reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos apskaičiuotos laikantis Regioninės pagalbos gairių, pagalbos sumavimo taisyklių taip pat laikomasi. |
| --- | --- |

(48)

Be to, projektas susijęs su pradinėmis investicijomis, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairėse, nes jo tikslas – naujos gamyklos statyba. Reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos apskaičiuotos laikantis Regioninės pagalbos gairių, pagalbos sumavimo taisyklių taip pat laikomasi.

| (49) | Be to, gavėjas pateikė prašymą suteikti pagalbą, o Vokietija – prieš DS pradedant darbą – raštu patvirtino, kad projektas atitinka reikalavimus, ir pažadėjo suteikti pagalbą, jei ją patvirtins Komisija. |
| --- | --- |

(49)

Be to, gavėjas pateikė prašymą suteikti pagalbą, o Vokietija – prieš DS pradedant darbą – raštu patvirtino, kad projektas atitinka reikalavimus, ir pažadėjo suteikti pagalbą, jei ją patvirtins Komisija.

| (50) | Įmonė įpareigota pasibaigus projektui investiciją regione išlaikyti ne trumpiau kaip penkerius metus. |
| --- | --- |

(50)

Įmonė įpareigota pasibaigus projektui investiciją regione išlaikyti ne trumpiau kaip penkerius metus.

| (51) | DS finansinis įnašas iš nuosavų išteklių, kuriam nesuteikiama jokia pagalba – ne mažesnis kaip 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. |
| --- | --- |

(51)

DS finansinis įnašas iš nuosavų išteklių, kuriam nesuteikiama jokia pagalba – ne mažesnis kaip 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

6.4.   Suderinamumas su pagalbos dideliems investiciniams projektams nuostatomis

6.4.1.   Vienas investicinis projektas ir didžiausias pagalbos intensyvumas

| (52) | Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti Regioninės pagalbos gairių nuostatų taikymo, pagal šių gairių 60 punktą investicinis projektas laikomas „vienu investiciniu projektu“, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nedalus ilgalaikis turtas. |
| --- | --- |

(52)

Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti Regioninės pagalbos gairių nuostatų taikymo, pagal šių gairių 60 punktą investicinis projektas laikomas „vienu investiciniu projektu“, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nedalus ilgalaikis turtas.

| (53) | Valstybės narės galėtų būti linkusios vietoj vieno investicinio projekto pranešti apie kelis atskirus projektus, siekdamos didesnio didžiausio pagalbos intensyvumo, pritaikius mažinimo procedūrą (Regioninės pagalbos gairių 67 punktas) (15). |
| --- | --- |

(53)

Valstybės narės galėtų būti linkusios vietoj vieno investicinio projekto pranešti apie kelis atskirus projektus, siekdamos didesnio didžiausio pagalbos intensyvumo, pritaikius mažinimo procedūrą (Regioninės pagalbos gairių 67 punktas) (15).

| (54) | Šiuo atveju Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą baimindamasi, kad pagalba, apie kurią pranešta, galėtų viršyti didžiausią leistiną intensyvumą, jei šis projektas kartu su anksčiau remtu pietinio Freibergo projektu (P3) sudarytų vieną investicinį projektą. Projektas P3 yra paskesnis projektas, kilęs iš projekto P2 (abiem projektais atskirais etapais padidintas veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumas – pirmiausia nuo 270 iki 350 MW, vėliau – nuo 350 iki 500 MW), ir yra tipiškas „vieno investicinio projekto“ pavyzdys: investicijos vykdomos per trejų metų laikotarpį, juos sieja tiesioginis geografinis artumas (toje pačioje integruotoje SW grupės gamykloje pietiniame Freiberge) ir esama aiškių sąsajų – techninių (tokie patys produktai ir tos pačios gamybos technologijos), funkcinių (tokios pačios žaliavos, bendri tiekėjai ir klientai, bendros paslaugos) ir strateginių (integruota pajėgumo didinimo strategija, nukreipta į tą pačią rinką). |
| --- | --- |

(54)

Šiuo atveju Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą baimindamasi, kad pagalba, apie kurią pranešta, galėtų viršyti didžiausią leistiną intensyvumą, jei šis projektas kartu su anksčiau remtu pietinio Freibergo projektu (P3) sudarytų vieną investicinį projektą. Projektas P3 yra paskesnis projektas, kilęs iš projekto P2 (abiem projektais atskirais etapais padidintas veikiančios saulės plokščių gamyklos pajėgumas – pirmiausia nuo 270 iki 350 MW, vėliau – nuo 350 iki 500 MW), ir yra tipiškas „vieno investicinio projekto“ pavyzdys: investicijos vykdomos per trejų metų laikotarpį, juos sieja tiesioginis geografinis artumas (toje pačioje integruotoje SW grupės gamykloje pietiniame Freiberge) ir esama aiškių sąsajų – techninių (tokie patys produktai ir tos pačios gamybos technologijos), funkcinių (tokios pačios žaliavos, bendri tiekėjai ir klientai, bendros paslaugos) ir strateginių (integruota pajėgumo didinimo strategija, nukreipta į tą pačią rinką).

| (55) | Vokietija atšaukė visą pagalbą projektui P3 ir pakeitė pranešimą apie projektą –pagalbos projektui, apie kurį pranešė, intensyvumą sumažino tiek, kad visa pagalba visoms reikalavimus atitinkančioms rytinio Freibergo projekto, apie kurį pranešė, ir abiejų ankstesnių pietinio Freibergo projektų (P2 ir P3) išlaidoms būtų ne didesnė kaip didžiausias leistinas intensyvumas „vieno investicinio projekto“ atveju (apimant visus per trejus metus pradėtus projektus). Todėl Komisijai nereikia toliau tirti ir nuspręsti, ar projektas, apie kurį pranešta, kartu su šiais ankstesniais projektais sudaro vieną investicinį projektą. |
| --- | --- |

(55)

Vokietija atšaukė visą pagalbą projektui P3 ir pakeitė pranešimą apie projektą –pagalbos projektui, apie kurį pranešė, intensyvumą sumažino tiek, kad visa pagalba visoms reikalavimus atitinkančioms rytinio Freibergo projekto, apie kurį pranešė, ir abiejų ankstesnių pietinio Freibergo projektų (P2 ir P3) išlaidoms būtų ne didesnė kaip didžiausias leistinas intensyvumas „vieno investicinio projekto“ atveju (apimant visus per trejus metus pradėtus projektus). Todėl Komisijai nereikia toliau tirti ir nuspręsti, ar projektas, apie kurį pranešta, kartu su šiais ankstesniais projektais sudaro vieną investicinį projektą.

| (56) | Vokietija pareiškė sutinkanti apskaičiuojant didžiausią pagalbos intensyvumą atsižvelgti į projektus P3 ir P2, taigi skaičiuoti, tarsi tai būtų „vienas investicinis projektas“, susidedantis iš projekto, apie kurį pranešta, ir abiejų ankstesnių projektų. |
| --- | --- |

(56)

Vokietija pareiškė sutinkanti apskaičiuojant didžiausią pagalbos intensyvumą atsižvelgti į projektus P3 ir P2, taigi skaičiuoti, tarsi tai būtų „vienas investicinis projektas“, susidedantis iš projekto, apie kurį pranešta, ir abiejų ankstesnių projektų.

| (57) | Todėl, atsižvelgiant į Regioninės pagalbos gairių 41 punktą, reikalavimus atitinkančios išlaidos perskaičiuotos pagal tuos metus, kuriais suteikta pirma pagalba projektui P2 (2006 m. rugsėjo 12 d.), taikant tą dieną galiojusią diskonto normą (4,36 %): bendros išlaidos – 402 865 942 EUR (dabartine verte). Šiuo atveju didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas – EUR55 749 652 (16) (dabartine verte), tai atitinka 14,06 % BSE pagalbos intensyvumą vienam investiciniam projektui. |
| --- | --- |

(57)

Todėl, atsižvelgiant į Regioninės pagalbos gairių 41 punktą, reikalavimus atitinkančios išlaidos perskaičiuotos pagal tuos metus, kuriais suteikta pirma pagalba projektui P2 (2006 m. rugsėjo 12 d.), taikant tą dieną galiojusią diskonto normą (4,36 %): bendros išlaidos – 402 865 942 EUR (dabartine verte). Šiuo atveju didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas – EUR55 749 652 (16) (dabartine verte), tai atitinka 14,06 % BSE pagalbos intensyvumą vienam investiciniam projektui.

| (58) | Kadangi 15 384 891 EUR (dabartine verte) jau suteikta (projektui P2), didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas projektui, apie kurį pranešta, sudarytų 40 364 760 EUR (dabartine verte), tai atitinka 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą. Kadangi Vokietija pažadėjo neviršyti šio didžiausio intensyvumo, galima daryti išvadą, kad mažinimo nuostatų, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 67 punkte, laikomasi net ir tuo atveju, jei projektas, apie kurį pranešta, kartu su ankstesniais per trejus metus remtais projektais sudarytų vieną investicinį projektą. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi 15 384 891 EUR (dabartine verte) jau suteikta (projektui P2), didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas projektui, apie kurį pranešta, sudarytų 40 364 760 EUR (dabartine verte), tai atitinka 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą. Kadangi Vokietija pažadėjo neviršyti šio didžiausio intensyvumo, galima daryti išvadą, kad mažinimo nuostatų, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 67 punkte, laikomasi net ir tuo atveju, jei projektas, apie kurį pranešta, kartu su ankstesniais per trejus metus remtais projektais sudarytų vieną investicinį projektą.

| (59) | Kadangi Vokietija pažadėjo apie pagalbą pirmiau minėtam būsimam projektui SF III Freibergo pramoniniame parke Saxonia pranešti atskirai ir ją suteikti tik Komisijai patvirtinus, Komisijai šiame sprendime nereikia nustatyti, ar projektas, apie kurį pranešta, kartu su būsimu projektu SF III sudaro vieną investicinį projektą. |
| --- | --- |

(59)

Kadangi Vokietija pažadėjo apie pagalbą pirmiau minėtam būsimam projektui SF III Freibergo pramoniniame parke Saxonia pranešti atskirai ir ją suteikti tik Komisijai patvirtinus, Komisijai šiame sprendime nereikia nustatyti, ar projektas, apie kurį pranešta, kartu su būsimu projektu SF III sudaro vieną investicinį projektą.

6.4.2.   Suderinamumas su Regioninės pagalbos gairių 68 punktu

| (60) | Komisijos sprendimas dėl leidimo teikti regioninę pagalbą dideliems investiciniams projektams, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 68 punkte, priklauso nuo pagalbos gavėjo dalies rinkoje prieš investiciją ir po jos bei nuo investicijos sukurto gamybos pajėgumo. Norėdama apsvarstyti atitinkamus aspektus pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b dalis, Komisija pirmiausia turi apibrėžti atitinkamą prekės rinką bei atitinkamą geografinę rinką. |
| --- | --- |

(60)

Komisijos sprendimas dėl leidimo teikti regioninę pagalbą dideliems investiciniams projektams, kaip numatyta Regioninės pagalbos gairių 68 punkte, priklauso nuo pagalbos gavėjo dalies rinkoje prieš investiciją ir po jos bei nuo investicijos sukurto gamybos pajėgumo. Norėdama apsvarstyti atitinkamus aspektus pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b dalis, Komisija pirmiausia turi apibrėžti atitinkamą prekės rinką bei atitinkamą geografinę rinką.

| (61) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatavo, kad su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, susijęs produktas yra polikristalinės saulės plokštės silicio pagrindu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatavo, kad su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, susijęs produktas yra polikristalinės saulės plokštės silicio pagrindu.

| (62) | Komisija, negalėdama atmesti, kad rytiniame Freiberge gaminamas saulės plokštes įmonių grupė, kuriai ketinama suteikti pagalbą, viduje bent iš dalies naudoja toliau perdirbti į saulės elementus ar saulės modulius, ir remdamasi Regioninės pagalbos gairių 69 punktu (kuriame sakoma, kad atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas, jei projektas susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje), savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą išsakė nuomonę, kad su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, susijęs produktas yra ne tik saulės plokštės, bet ir saulės elementai ir saulės moduliai. Norėdama atlikti vertinimą pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a dalį Komisija taip pat konstatavo, kad atitinkama prekės rinka yra saulės plokščių, saulės elementų ir saulės modulių rinka, o atitinkama geografinė rinka – pasaulinė rinka. |
| --- | --- |

(62)

Komisija, negalėdama atmesti, kad rytiniame Freiberge gaminamas saulės plokštes įmonių grupė, kuriai ketinama suteikti pagalbą, viduje bent iš dalies naudoja toliau perdirbti į saulės elementus ar saulės modulius, ir remdamasi Regioninės pagalbos gairių 69 punktu (kuriame sakoma, kad atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas, jei projektas susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje), savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą išsakė nuomonę, kad su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, susijęs produktas yra ne tik saulės plokštės, bet ir saulės elementai ir saulės moduliai. Norėdama atlikti vertinimą pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a dalį Komisija taip pat konstatavo, kad atitinkama prekės rinka yra saulės plokščių, saulės elementų ir saulės modulių rinka, o atitinkama geografinė rinka – pasaulinė rinka.

| (63) | Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą apskaičiavo įmonių grupės, kuriai ketinama suteikti pagalbą, dalį visose atitinkamose rinkose prieš investiciją ir po jos (2006–2011 m.), atsižvelgdama į nepalankiausią aplinkybę, kad rinka po 2010 m. gali nebeaugti (nes turėtame nepriklausomame tyrime nepateikta jokia prognozė po 2010 m.). Kadangi pagal šiuos skaičiavimus visos dalys rinkoje prieš investiciją buvo mažesnės kaip 20 %, o po investicijos mažesnės kaip 15 %, Komisija konstatavo, kad 25 % dydžio dalis rinkoje neviršyta, ir padarė išvadą, jog pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a dalimi. |
| --- | --- |

(63)

Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą apskaičiavo įmonių grupės, kuriai ketinama suteikti pagalbą, dalį visose atitinkamose rinkose prieš investiciją ir po jos (2006–2011 m.), atsižvelgdama į nepalankiausią aplinkybę, kad rinka po 2010 m. gali nebeaugti (nes turėtame nepriklausomame tyrime nepateikta jokia prognozė po 2010 m.). Kadangi pagal šiuos skaičiavimus visos dalys rinkoje prieš investiciją buvo mažesnės kaip 20 %, o po investicijos mažesnės kaip 15 %, Komisija konstatavo, kad 25 % dydžio dalis rinkoje neviršyta, ir padarė išvadą, jog pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a dalimi.

| (64) | Kadangi 2001–2006 m. fotovoltinių produktų tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis (35 %) EEE buvo gerokai didesnis už tas pačiais metais EEE buvusį vidutinį metinį bendrojo vidaus produkto augimo rodiklį (1,97 %), Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą taip pat padarė išvadą, kad tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis neabejotinai taip pat būtų gerokai didesnis už 1,97 % ir tuo atveju, jei šių tarpinių produktų duomenų EEE nebūtų. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b dalimi. |
| --- | --- |

(64)

Kadangi 2001–2006 m. fotovoltinių produktų tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis (35 %) EEE buvo gerokai didesnis už tas pačiais metais EEE buvusį vidutinį metinį bendrojo vidaus produkto augimo rodiklį (1,97 %), Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą taip pat padarė išvadą, kad tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis neabejotinai taip pat būtų gerokai didesnis už 1,97 % ir tuo atveju, jei šių tarpinių produktų duomenų EEE nebūtų. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b dalimi.

| (65) | Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai nebuvo pagrindo suabejoti 60–64 punktuose išdėstytomis išvadomis dėl pagalbos suderinamumo su Regioninės pagalbos gairių 68 punktu. Be to, iš sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą atliktos analizės matyti, kad 2011 m. tikėtina SW grupės dalis visose atitinkamose rinkose bus mažesnė kaip 15 %, todėl nėra jokios rizikos, kad, perskaičiuojant pagal naujesnius tyrimus, rinkos dalis viršys 25 %. |
| --- | --- |

(65)

Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai nebuvo pagrindo suabejoti 60–64 punktuose išdėstytomis išvadomis dėl pagalbos suderinamumo su Regioninės pagalbos gairių 68 punktu. Be to, iš sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą atliktos analizės matyti, kad 2011 m. tikėtina SW grupės dalis visose atitinkamose rinkose bus mažesnė kaip 15 %, todėl nėra jokios rizikos, kad, perskaičiuojant pagal naujesnius tyrimus, rinkos dalis viršys 25 %.

| (66) | Todėl Komisija patvirtina savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą padarytą išvadą, kad pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punktu. |
| --- | --- |

(66)

Todėl Komisija patvirtina savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą padarytą išvadą, kad pagalba, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairių 68 punktu.

6.5.   Išvados

| (67) | Remdamasi šiuo vertinimu Komisija daro išvadą, kad pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairėmis ir pranešimo apie pagalbą metu galiojusiu Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu, |
| --- | --- |

(67)

Remdamasi šiuo vertinimu Komisija daro išvadą, kad pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, suderinama su Regioninės pagalbos gairėmis ir pranešimo apie pagalbą metu galiojusiu Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

(1)   Vokietijos Federacinės Respublikos įmonei Deutsche Solar AG ketinama suteikti 40 364 760 EUR (dabartine verte) pagalba, atitinkanti 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą, suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies a punktą.

(2)   40 364 760 EUR (dabartine verte) pagalbos priemonė, atitinkanti 12,97 % BSE pagalbos intensyvumą, patvirtinama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 217, 2008 8 26, p. 19.

1

(2)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

2

(3)  Plg. 1 išnašą. Sprendimas patikslintas 2009 m. balandžio 28 d. (OL C 203, 2009 8 28, p. 11).

3

(4)  SW grupė nėra nei saulės įrenginių gamintoja, nei jų pardavėja, tačiau turi 29 % bendrovės Solarparc AG, kurios pagrindinė veikla – saulės įrenginių gamyba ir įrengimas, akcijų. Atliekant šios pagalbos rinkos vertinimą į SolarParc AG neatsižvelgta, nes SW grupė yra mažumos akcininkė.

4

Solarparc AG

SolarParc AG

(5)  Vienas piko megavatas (MWp) yra 1 000 000 piko vatų (Wp). Piko vatai yra saulės elementų ir saulės modulių galios matas (nominaliąja verte). Šis matas fotovoltinės įrangos sektoriuje yra įprastas saulės modulių techninės galios lyginamasis mastelis ir juo nusakoma modulių nominalioji vertė standartinėmis bandymo sąlygomis.

5

(6)  2003 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas byloje dėl pagalbos N 642/02 – Pagalbos schemos Gemeinschaftsaufgabe (GA), Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur pratęsimas (OL C 284, 2003 11 27, p. 5), 2005 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas byloje dėl pagalbos N 142a/04 – 2005 m. įstatymas dėl investicinių išmokų – Standartinės taisyklės (OL C 235, 2005 9 23, p. 4) ir pagalbos schema XR 6/2007, kuriai taikoma išimtis – Investitionszulagengesetz 2007 (OL C 41, 2007 2 24, p. 9).

6

Gemeinschaftsaufgabe (GA), Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

Investitionszulagengesetz 2007

(7)  Vokietija, remdamasi 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (Regioninės pagalbos bendrosios išimties reglamentas, OL L 302, 2006 11 1, p. 29) 8 straipsniu, perdavė Komisijai informacijos apie pagalbą, kurią ji ketina suteikti ir kurios registracijos numeris XR 31/2007, santrauką (OL C 102, 2007 5 5, p. 11).

7

(8)  Vokietija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1628/2006 8 straipsniu, perdavė Komisijai informacijos apie pagalbą, kurią ji ketina suteikti ir kurios registracijos numeris XR 6/2007, santrauką (OL C 41, 2007 2 24, p. 9).

8

(9)  Vokietija, remdamasi 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas, OL L 214, 2008 8 9, p. 3), 9 straipsniu, perdavė Komisijai informacijos apie pagalbą, kurią ji ketina suteikti ir kurios registracijos numeris X 167/2008, santrauką (OL C 280, 2009 11 20, p. 5).

9

(10)  Verslo paslaptis.

10

(11)  2006 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimas byloje dėl pagalbos N 459/06 – Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapis (2007–2013) (OL C 295, 2006 12 5, p. 6).

11

(12)  Perskaičiuota pagal tuos metus, kuriais suteikta pirma pagalba projektui P2 (2006 m. rugsėjo 12 d.), taikant tą dieną galiojusią diskonto normą (4,36 %).

12

(13)  14 mln. EUR dydžio pagalbą, kurią iš pradžių ketino suteikti projektui P3, Vokietija atšaukė.

13

(14)  Pagalbą rytinio Freibergo projektui, apie kurį pranešta, Vokietija sumažino.

14

(15)  Jei didesnis kaip 100 mln. EUR vertės projektas padalijamas į du projektus, valstybė narė galėtų pirmiesiems 50 mln. EUR projektų išlaidų (taigi iš viso du kartus) pritaikyti visą didžiausią regioninės pagalbos aukščiausią ribą (nereikia mažinti taikytinos regioninės pagalbos aukščiausios ribos), o kitiems 50 mln. EUR – šios aukščiausios ribos pusę (taigi iš viso du kartus). Tačiau visoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, didesnėms kaip 100 mln. EUR, regioninės pagalbos aukščiausia riba sumažinama iki 34 %.

15

(16)  Pritaikius tokią regioninės pagalbos aukščiausią ribą – 35 % BSE reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, susijusioms su projektu P2 (pagal Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapį, galiojusį pagalbos šiam projektui suteikimo metu – 2003 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimas byloje dėl pagalbos Nr. 641/02, susijusioje su Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu (2004–2006), OL C 186, 2003 8 6, p. 18), ir 30 % BSE – projektui P3 ir projektui, apie kurį pranešta, nes naujame nuo 2007 m. galiojančiame Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapyje standartinė didžiausia riba sumažinta.

16

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 11.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 7/48

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 28 d.

dėl Ispanijos įgyvendinto perviršinės vertės mokesčio mažinimo įsigyjant didelę užsienio bendrovės akcijų dalį Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 8107)

(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/5/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisijai adresuotais raštiškais klausimais (Nr. E-4431/05, E-4772/05 ir E-5800/06) keli Europos Parlamento nariai nurodė, kad Ispanija patvirtino specialią schemą, kuria pagal Ispanijos pelno mokesčio įstatymo (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, toliau – TRLIS) (2) 12 straipsnio 5 dalį tariamai buvo teikiama nesąžininga mokesčių paskata Ispanijos bendrovėms, kurios įsigijo dideles užsienio bendrovių akcijų dalis. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai adresuotais raštiškais klausimais (Nr. E-4431/05, E-4772/05 ir E-5800/06) keli Europos Parlamento nariai nurodė, kad Ispanija patvirtino specialią schemą, kuria pagal Ispanijos pelno mokesčio įstatymo (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, toliau – TRLIS) (2) 12 straipsnio 5 dalį tariamai buvo teikiama nesąžininga mokesčių paskata Ispanijos bendrovėms, kurios įsigijo dideles užsienio bendrovių akcijų dalis.

| (2) | Europos Parlamento narys Davidas Martinas raštišku klausimu Nr. P-5509/06 pasiskundė Komisijai dėl nepageidaujamo pasiūlymo perimti įmonės kontrolę, kurį pateikė Ispanijos energijos gamintoja Iberdrola dėl JK energijos generavimo ir platinimo bendrovės ScottishPower akcijų įsigijimo. Pasak D. Martino, Iberdrola nesąžiningai pasinaudojo valstybės pagalba, kurios forma – mokesčių paskata įsigijimo atveju. D. Martinas paprašė Komisijos ištirti visus konkurencijos klausimus, kurių kyla dėl įsigijimo, apie kurį Komisijai pranešta 2007 m. sausio 12 d. siekiant, kad Komisija jį peržiūrėtų, pagal 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (toliau – Susijungimų reglamentas) (3) 4 straipsnį. 2007 m. kovo 26 d. sprendimu (byla Nr. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4) Komisija nusprendė nesipriešinti operacijai, apie kurią pranešta, ir paskelbti ją derančia su bendrąja rinka pagal Susijungimų reglamento (EB) 6 straipsnio 1 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento narys Davidas Martinas raštišku klausimu Nr. P-5509/06 pasiskundė Komisijai dėl nepageidaujamo pasiūlymo perimti įmonės kontrolę, kurį pateikė Ispanijos energijos gamintoja Iberdrola dėl JK energijos generavimo ir platinimo bendrovės ScottishPower akcijų įsigijimo. Pasak D. Martino, Iberdrola nesąžiningai pasinaudojo valstybės pagalba, kurios forma – mokesčių paskata įsigijimo atveju. D. Martinas paprašė Komisijos ištirti visus konkurencijos klausimus, kurių kyla dėl įsigijimo, apie kurį Komisijai pranešta 2007 m. sausio 12 d. siekiant, kad Komisija jį peržiūrėtų, pagal 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (toliau – Susijungimų reglamentas) (3) 4 straipsnį. 2007 m. kovo 26 d. sprendimu (byla Nr. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4) Komisija nusprendė nesipriešinti operacijai, apie kurią pranešta, ir paskelbti ją derančia su bendrąja rinka pagal Susijungimų reglamento (EB) 6 straipsnio 1 dalies b punktą.

| (3) | 2007 m. sausio 15 d. (D/50164) ir kovo 26 d. (D-51351) raštais Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų pateikti informaciją, kad būtų galima įvertinti TRLIS 12 straipsnio 5 dalies taikymo sritį ir poveikį ir nustatyti galimą priskyrimą valstybės pagalbai ir jos derėjimą su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. sausio 15 d. (D/50164) ir kovo 26 d. (D-51351) raštais Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų pateikti informaciją, kad būtų galima įvertinti TRLIS 12 straipsnio 5 dalies taikymo sritį ir poveikį ir nustatyti galimą priskyrimą valstybės pagalbai ir jos derėjimą su bendrąja rinka.

| (4) | 2007 m. vasario 16 d. (A/31454) ir birželio 4 d. (A/34596) raštais Ispanijos valdžios institucijos atsakė į tuos klausimus. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. vasario 16 d. (A/31454) ir birželio 4 d. (A/34596) raštais Ispanijos valdžios institucijos atsakė į tuos klausimus.

| (5) | 2007 m. rugpjūčio 28 d. faksograma Komisija gavo skundą iš privataus veiklos vykdytojo, teigiančio, kad schema, parengta pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, tariamai yra valstybės pagalba ir nedera su bendrąja rinka. Skundą pateikęs veiklos vykdytojas nenorėjo, kad jo tapatybė būtų atskleista. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. rugpjūčio 28 d. faksograma Komisija gavo skundą iš privataus veiklos vykdytojo, teigiančio, kad schema, parengta pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, tariamai yra valstybės pagalba ir nedera su bendrąja rinka. Skundą pateikęs veiklos vykdytojas nenorėjo, kad jo tapatybė būtų atskleista.

| (6) | 2007 m. spalio 10 d. sprendimu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje dėl perviršinės vertės mokesčio mažinimo, nustatyto TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje, nes pasirodė, kad jis atitinka visas sąlygas, pagal kurias gali būti laikomas valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija informavo Ispaniją, kad nusprendė pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(6)

2007 m. spalio 10 d. sprendimu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje dėl perviršinės vertės mokesčio mažinimo, nustatyto TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje, nes pasirodė, kad jis atitinka visas sąlygas, pagal kurias gali būti laikomas valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija informavo Ispaniją, kad nusprendė pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (7) | 2007 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija iš Ispanijos gavo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija iš Ispanijos gavo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (8) | Nuo 2008 m. sausio 18 d. iki birželio 16 d. Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą gavo iš 32 suinteresuotųjų šalių. Suinteresuotosios šalys neprašė likti neįvardytos, taigi jos išvardytos šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

(8)

Nuo 2008 m. sausio 18 d. iki birželio 16 d. Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą gavo iš 32 suinteresuotųjų šalių. Suinteresuotosios šalys neprašė likti neįvardytos, taigi jos išvardytos šio sprendimo priede.

| (9) | 2008 m. balandžio 9 d. (D/51431), gegužės 15 d. (D/51925), gegužės 22 d. (D/52035) ir 2009 m. kovo 27 d. (D/51271) raštais Komisija minėtas pastabas persiuntė Ispanijos valdžios institucijoms ir suteikė joms galimybę reaguoti. 2008 m. birželio 30 d. (A/12911) ir 2009 m. balandžio 22 d. (A/9531) raštais Ispanijos valdžios institucijos pateikė savo atsakymus į suinteresuotųjų šalių pastabas. |
| --- | --- |

(9)

2008 m. balandžio 9 d. (D/51431), gegužės 15 d. (D/51925), gegužės 22 d. (D/52035) ir 2009 m. kovo 27 d. (D/51271) raštais Komisija minėtas pastabas persiuntė Ispanijos valdžios institucijoms ir suteikė joms galimybę reaguoti. 2008 m. birželio 30 d. (A/12911) ir 2009 m. balandžio 22 d. (A/9531) raštais Ispanijos valdžios institucijos pateikė savo atsakymus į suinteresuotųjų šalių pastabas.

| (10) | 2008 m. vasario 18 d., 2009 m. gegužės 12 d. ir birželio 8 d. įvyko techniniai Ispanijos valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimai, per kuriuos siekta išsiaiškinti, inter alia, tam tikrus minėtos schemos taikymo aspektus ir tai, kaip aiškinami su šiuo atveju susiję Ispanijos teisės aktai. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. vasario 18 d., 2009 m. gegužės 12 d. ir birželio 8 d. įvyko techniniai Ispanijos valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimai, per kuriuos siekta išsiaiškinti, inter alia, tam tikrus minėtos schemos taikymo aspektus ir tai, kaip aiškinami su šiuo atveju susiję Ispanijos teisės aktai.

| (11) | 2008 m. balandžio 7 d. surengtas Komisijos ir Banco de Santander SA atstovų susitikimas; 2008 m. balandžio 16 d. įvyko Komisijos atstovų susitikimas su teisės firma J & A Garrigues SL, atstovavusia kelioms suinteresuotosioms šalims; 2008 m. liepos 2 d. įvyko Komisijos atstovų susitikimas su Altadis S.A.; 2009 m. vasario 12 d. Komisijos atstovai susitiko su Telefónica S.A. |
| --- | --- |

(11)

2008 m. balandžio 7 d. surengtas Komisijos ir Banco de Santander SA atstovų susitikimas; 2008 m. balandžio 16 d. įvyko Komisijos atstovų susitikimas su teisės firma J & A Garrigues SL, atstovavusia kelioms suinteresuotosioms šalims; 2008 m. liepos 2 d. įvyko Komisijos atstovų susitikimas su Altadis S.A.; 2009 m. vasario 12 d. Komisijos atstovai susitiko su Telefónica S.A.

| (12) | 2008 m. liepos 14 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie nagrinėjamą priemonę, visų pirma duomenų, paimtų iš 2006 m. mokesčių ataskaitų, iš kurių susidarė bendras įspūdis apie mokesčių mokėtojus, kurie iš nagrinėjamos priemonės turėjo naudos. |
| --- | --- |

(12)

2008 m. liepos 14 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie nagrinėjamą priemonę, visų pirma duomenų, paimtų iš 2006 m. mokesčių ataskaitų, iš kurių susidarė bendras įspūdis apie mokesčių mokėtojus, kurie iš nagrinėjamos priemonės turėjo naudos.

| (13) | 2009 m. birželio 16 d. el. laišku Ispanijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją, kad Ispanijos bendrovėms vis tiek dar buvo nemažai kliūčių tarpvalstybiniams susijungimams Bendrijoje. |
| --- | --- |

(13)

2009 m. birželio 16 d. el. laišku Ispanijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją, kad Ispanijos bendrovėms vis tiek dar buvo nemažai kliūčių tarpvalstybiniams susijungimams Bendrijoje.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (14) | Nagrinėjama priemonė susijusi su perviršinės vertės mokesčių mažinimu įsigyjant didelę dalį tikslinės užsienio bendrovės akcijų. |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėjama priemonė susijusi su perviršinės vertės mokesčių mažinimu įsigyjant didelę dalį tikslinės užsienio bendrovės akcijų.

| (15) | Priemonė reglamentuojama taikant TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas. Visų pirma 2001 m. gruodžio 27 d. Įstatymo Nr. 24/2001 2 straipsnio 5 dalimi iš dalies pakeistas Ispanijos pelno mokesčio įstatymas Nr. 43/1995 ir į jį įtraukta 12 straipsnio 5 dalis. 2004 m. kovo 5 d. Karališkuoju dekretu Nr. 4/2004 konsoliduoti iki to laiko padaryti Ispanijos pelno mokesčio įstatymo pakeitimai ir paskelbta pakeista redakcija. |
| --- | --- |

(15)

Priemonė reglamentuojama taikant TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas. Visų pirma 2001 m. gruodžio 27 d. Įstatymo Nr. 24/2001 2 straipsnio 5 dalimi iš dalies pakeistas Ispanijos pelno mokesčio įstatymas Nr. 43/1995 ir į jį įtraukta 12 straipsnio 5 dalis. 2004 m. kovo 5 d. Karališkuoju dekretu Nr. 4/2004 konsoliduoti iki to laiko padaryti Ispanijos pelno mokesčio įstatymo pakeitimai ir paskelbta pakeista redakcija.

| (16) | Komisija žino, kad nuo sprendimo pradėti procedūrą priėmimo dienos Ispanijos teisės aktas buvo keičiamas (6). Nepaisant to, Komisija mano, kad vargu ar dėl naujausių pakeitimų būtų padarytas poveikis sprendime pradėti procedūrą pareikštiems nuogąstavimams ar tie nuogąstavimai pasikeistų. Siekdama nuoseklumo Komisija šiame sprendime nuorodą į Ispanijos teisės aktų numeraciją darys tokią, kokia yra sprendime pradėti procedūrą, net jei ir būta pakeitimų. Nauja teisinė nuostata bus aiškiai įvardyta kaip tokia. |
| --- | --- |

(16)

Komisija žino, kad nuo sprendimo pradėti procedūrą priėmimo dienos Ispanijos teisės aktas buvo keičiamas (6). Nepaisant to, Komisija mano, kad vargu ar dėl naujausių pakeitimų būtų padarytas poveikis sprendime pradėti procedūrą pareikštiems nuogąstavimams ar tie nuogąstavimai pasikeistų. Siekdama nuoseklumo Komisija šiame sprendime nuorodą į Ispanijos teisės aktų numeraciją darys tokią, kokia yra sprendime pradėti procedūrą, net jei ir būta pakeitimų. Nauja teisinė nuostata bus aiškiai įvardyta kaip tokia.

| (17) | 2002 m. sausio 1 d. įsigaliojo TRLIS 12 straipsnio „Vertės koregavimas: turto vertės praradimas“ 5 dalis. Joje iš esmės teigiama, kad bendrovė, kuri apmokestinama Ispanijoje, gali iš savo apmokestinamų pajamų išskaityti perviršinę vertę, kuri atsiranda įsigijus bent 5 % užsienio bendrovės akcijų, kasmet lygiomis dalimis iki dvidešimties metų po įsigijimo. |
| --- | --- |

(17)

2002 m. sausio 1 d. įsigaliojo TRLIS 12 straipsnio „Vertės koregavimas: turto vertės praradimas“ 5 dalis. Joje iš esmės teigiama, kad bendrovė, kuri apmokestinama Ispanijoje, gali iš savo apmokestinamų pajamų išskaityti perviršinę vertę, kuri atsiranda įsigijus bent 5 % užsienio bendrovės akcijų, kasmet lygiomis dalimis iki dvidešimties metų po įsigijimo.

| (18) | Prestižo vertė suprantama kaip labai gerbiamo verslo pavadinimo vertė, geri ryšiai su klientais, darbuotojų įgūdžiai ir kiti tokie veiksniai, kurie, kaip tikimasi, ateityje leis gauti didesnes negu akivaizdžios pajamas. Pagal Ispanijos apskaitos principus (7) kaina, mokama įsigyjant verslą, viršijanti verslo turto rinkos vertę, vadinama „prestižo verte“ ir turi būti įtraukiama į apskaitą kaip atskiras nematerialusis turtas iškart, kai tik įsigyjanti bendrovė perima įsigytos bendrovės kontrolę (8). |
| --- | --- |

(18)

Prestižo vertė suprantama kaip labai gerbiamo verslo pavadinimo vertė, geri ryšiai su klientais, darbuotojų įgūdžiai ir kiti tokie veiksniai, kurie, kaip tikimasi, ateityje leis gauti didesnes negu akivaizdžios pajamas. Pagal Ispanijos apskaitos principus (7) kaina, mokama įsigyjant verslą, viršijanti verslo turto rinkos vertę, vadinama „prestižo verte“ ir turi būti įtraukiama į apskaitą kaip atskiras nematerialusis turtas iškart, kai tik įsigyjanti bendrovė perima įsigytos bendrovės kontrolę (8).

| (19) | Pagal Ispanijos mokesčių politikos principus, išskyrus nagrinėjamą priemonę, prestižo vertė gali būti amortizuojama esant verslo jungimui, kuris susidaro arba įsigijus nepriklausomų bendrovių turimą turtą (ar kai tokios nepriklausomos bendrovės suteikia turimą turtą), arba po susijungimo arba atsiskyrimo operacijos. |
| --- | --- |

(19)

Pagal Ispanijos mokesčių politikos principus, išskyrus nagrinėjamą priemonę, prestižo vertė gali būti amortizuojama esant verslo jungimui, kuris susidaro arba įsigijus nepriklausomų bendrovių turimą turtą (ar kai tokios nepriklausomos bendrovės suteikia turimą turtą), arba po susijungimo arba atsiskyrimo operacijos.

| (20) | „Perviršinė vertė“, kaip tai vartojama Ispanijos mokesčių sistemoje, yra prestižo vertė, kuri būtų įtraukta į apskaitą, jei investicinė bendrovė ir tikslinė bendrovė susijungtų. Todėl perviršinės vertės sąvoka, vartojama pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, yra į akcijų įsigijimo sritį įtraukiama sąvoka, kuri paprastai vartojama turto perleidimo arba verslo jungimo sandoriuose. Pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį perviršinė vertė nustatoma atskaičius materialiojo ir nematerialiojo įsigytos bendrovės turto rinkos vertę iš įsigijimo kainos, kuri mokama už akcijas. |
| --- | --- |

(20)

„Perviršinė vertė“, kaip tai vartojama Ispanijos mokesčių sistemoje, yra prestižo vertė, kuri būtų įtraukta į apskaitą, jei investicinė bendrovė ir tikslinė bendrovė susijungtų. Todėl perviršinės vertės sąvoka, vartojama pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, yra į akcijų įsigijimo sritį įtraukiama sąvoka, kuri paprastai vartojama turto perleidimo arba verslo jungimo sandoriuose. Pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį perviršinė vertė nustatoma atskaičius materialiojo ir nematerialiojo įsigytos bendrovės turto rinkos vertę iš įsigijimo kainos, kuri mokama už akcijas.

| (21) | TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad perviršinės vertės amortizacija turi atitikti šiuos TRLIS 21 straipsnyje nustatytus reikalavimus:






  a) | turi priklausyti bent 5 % tiesiogiai ar netiesiogiai valdomų akcijų užsienio bendrovėje; tos akcijos turi priklausyti nepertraukiamą bent vienų metų laikotarpį (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad perviršinės vertės amortizacija turi atitikti šiuos TRLIS 21 straipsnyje nustatytus reikalavimus:

a)

turi priklausyti bent 5 % tiesiogiai ar netiesiogiai valdomų akcijų užsienio bendrovėje; tos akcijos turi priklausyti nepertraukiamą bent vienų metų laikotarpį (9);

| b) | užsienio bendrovė turi turėti prievolę mokėti mokestį, panašų į tą, kuris mokamas Ispanijoje. Tariama, kad ši nuostata įvykdyta, jei tikslinės bendrovės buveinės vietos šalis su Ispanija yra pasirašiusi dvigubo tarptautinio apmokestinimo ir mokesčių slėpimo išvengimo sutartį (10); |
| --- | --- |

b)

užsienio bendrovė turi turėti prievolę mokėti mokestį, panašų į tą, kuris mokamas Ispanijoje. Tariama, kad ši nuostata įvykdyta, jei tikslinės bendrovės buveinės vietos šalis su Ispanija yra pasirašiusi dvigubo tarptautinio apmokestinimo ir mokesčių slėpimo išvengimo sutartį (10);

| c) | užsienio bendrovės pajamos turi būti daugiausia gautos iš užsienyje vykdomos verslo veiklos. Ši sąlyga įvykdyta, kai bent 85 % tikslinės bendrovės pajamų:






  i) | neįtraukta į apmokestinamą bazę pagal Ispanijos tarptautinių mokesčių skaidrumo taisykles ir apmokestinamos kaip Ispanijoje gautas pelnas (11). Kad pajamos atitinka tuos reikalavimus, visų pirma laikoma tada, kai jos gaunamos iš šios veiklos:






  — | didmeninės prekybos, kai prekės pateikiamos pirkėjams tikslinės bendrovės buveinės vietos šalyje ar teritorijoje arba bet kurioje kitoje šalyje ar teritorijoje, išskyrus Ispaniją, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

užsienio bendrovės pajamos turi būti daugiausia gautos iš užsienyje vykdomos verslo veiklos. Ši sąlyga įvykdyta, kai bent 85 % tikslinės bendrovės pajamų:

i)

neįtraukta į apmokestinamą bazę pagal Ispanijos tarptautinių mokesčių skaidrumo taisykles ir apmokestinamos kaip Ispanijoje gautas pelnas (11). Kad pajamos atitinka tuos reikalavimus, visų pirma laikoma tada, kai jos gaunamos iš šios veiklos:

—

didmeninės prekybos, kai prekės pateikiamos pirkėjams tikslinės bendrovės buveinės vietos šalyje ar teritorijoje arba bet kurioje kitoje šalyje ar teritorijoje, išskyrus Ispaniją,

| — | paslaugų, teikiamų klientams, kurie Ispanijoje neturi savo gyvenamosios vietos arba buveinės mokesčių mokėjimo tikslais, |
| --- | --- |

—

paslaugų, teikiamų klientams, kurie Ispanijoje neturi savo gyvenamosios vietos arba buveinės mokesčių mokėjimo tikslais,

| — | finansinių paslaugų, teikiamų klientams, kurie Ispanijoje neturi savo gyvenamosios vietos arba buveinės mokesčių mokėjimo tikslais, |
| --- | --- |

—

finansinių paslaugų, teikiamų klientams, kurie Ispanijoje neturi savo gyvenamosios vietos arba buveinės mokesčių mokėjimo tikslais,

| — | draudimo paslaugų, susijusiu su rizika ne Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

draudimo paslaugų, susijusiu su rizika ne Ispanijoje,

| ii) | yra dividendų pajamos, jei įvykdomos sąlygos dėl pajamų pobūdžio (pajamos turi būti iš akcijų turėjimo), nustatyto 21 straipsnio 1 dalies a punkte, ir dėl Ispanijos bendrovės tiesiogiai ar netiesiogiai valdomų akcijų (TRLIS 21 straipsnio 1 dalies c punkto 2 papunktis) (12). |
| --- | --- |

ii)

yra dividendų pajamos, jei įvykdomos sąlygos dėl pajamų pobūdžio (pajamos turi būti iš akcijų turėjimo), nustatyto 21 straipsnio 1 dalies a punkte, ir dėl Ispanijos bendrovės tiesiogiai ar netiesiogiai valdomų akcijų (TRLIS 21 straipsnio 1 dalies c punkto 2 papunktis) (12).

| (22) | Be ginčijamos priemones, dar verta trumpai apibūdinti šias TRLIS nuostatas, į kurias šiame sprendime bus daroma nuoroda:






  a) | TRLIS 11 straipsnio 4 dalyje (13) (11 straipsnio pavadinimas yra „Vertės koregavimas: amortizacija“, straipsnis yra TRLIS IV skyriuje, kuriame apibrėžiama mokesčių bazė) nustatyta prestižo vertės, gaunamos įgyjant toliau išvardytomis sąlygomis, amortizacija bent 20 metų: i) prestižo vertė atsiranda iš įsigijimo pagal vertę; ii) pardavėjas yra nesusijęs su įsigyjančia bendrove. Šios nuostatos pakeitimuose, padarytuose 2007 m. liepos 4 d. Įstatymu Nr. 16/2007, po to, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, taip pat paaiškinama, kad, jei ii sąlyga neįvykdoma, sumokėta kaina, naudojama apskaičiuojant prestižo vertę, bus kaina, kurią už įsigytas akcijas susijusi bendrovė sumokėjo nesusijusiam pardavėjui; bet to, reikalaujama, kad (iii) nedidelė suma būtų pervesta į nedalijamą rezervą; |
| --- | --- | --- |

(22)

Be ginčijamos priemones, dar verta trumpai apibūdinti šias TRLIS nuostatas, į kurias šiame sprendime bus daroma nuoroda:

a)

TRLIS 11 straipsnio 4 dalyje (13) (11 straipsnio pavadinimas yra „Vertės koregavimas: amortizacija“, straipsnis yra TRLIS IV skyriuje, kuriame apibrėžiama mokesčių bazė) nustatyta prestižo vertės, gaunamos įgyjant toliau išvardytomis sąlygomis, amortizacija bent 20 metų: i) prestižo vertė atsiranda iš įsigijimo pagal vertę; ii) pardavėjas yra nesusijęs su įsigyjančia bendrove. Šios nuostatos pakeitimuose, padarytuose 2007 m. liepos 4 d. Įstatymu Nr. 16/2007, po to, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, taip pat paaiškinama, kad, jei ii sąlyga neįvykdoma, sumokėta kaina, naudojama apskaičiuojant prestižo vertę, bus kaina, kurią už įsigytas akcijas susijusi bendrovė sumokėjo nesusijusiam pardavėjui; bet to, reikalaujama, kad (iii) nedidelė suma būtų pervesta į nedalijamą rezervą;

| b) | TRLIS 12 straipsnio 3 dalyje, kuri pateikiama TRLIS IV skyriuje, leidžiama iš dalies išskaityti nacionalinių ir užsienio akcijų, kurios nekotiruojamos antrinėje rinkoje, nuvertėjimą, kuris negali būti didesnis kaip teorinės apskaitinės vertės skirtumas mokestinių metų pradžioje ir pabaigoje. Nagrinėjama priemonė gali būti taikoma kartu su šiuo TRLIS straipsniu (14). |
| --- | --- |

b)

TRLIS 12 straipsnio 3 dalyje, kuri pateikiama TRLIS IV skyriuje, leidžiama iš dalies išskaityti nacionalinių ir užsienio akcijų, kurios nekotiruojamos antrinėje rinkoje, nuvertėjimą, kuris negali būti didesnis kaip teorinės apskaitinės vertės skirtumas mokestinių metų pradžioje ir pabaigoje. Nagrinėjama priemonė gali būti taikoma kartu su šiuo TRLIS straipsniu (14).

| c) | TRLIS 89 straipsnio 3 dalies (89 straipsnis pavadintas „Perduodančiojo subjekto ir įsigyjančiojo subjekto kapitalo akcijos“) pateikiama VIII skirsnio VII skyriuje „Speciali susijungimo, padalijimo, turto perleidimo ir mainų sistema“. TRLIS 89 straipsnio 3 dalyje numatyta prestižo vertės, atsirandančios dėl verslo restruktūrizavimo, amortizacija. Pagal šią nuostatą, siekiant, kad TRLIS 11 straipsnio 4 dalis būtų taikoma prestižo vertei, atsirandančiai dėl verslo jungimo, turi būti įvykdytos toliau išvardytos sąlygos: i) prieš verslo jungimą turima bent 5 % tikslinės bendrovės akcijų; ii) turi būti įrodyta, kad prestižo vertė apmokestinta ir pardavėjas turi sumokėti mokesčius; iii) pardavėjas yra nesusijęs su pirkėju. Jei iii sąlyga neįvykdoma, išskaitoma suma turi atitikti negrįžtamą nematerialiojo turto nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

c)

TRLIS 89 straipsnio 3 dalies (89 straipsnis pavadintas „Perduodančiojo subjekto ir įsigyjančiojo subjekto kapitalo akcijos“) pateikiama VIII skirsnio VII skyriuje „Speciali susijungimo, padalijimo, turto perleidimo ir mainų sistema“. TRLIS 89 straipsnio 3 dalyje numatyta prestižo vertės, atsirandančios dėl verslo restruktūrizavimo, amortizacija. Pagal šią nuostatą, siekiant, kad TRLIS 11 straipsnio 4 dalis būtų taikoma prestižo vertei, atsirandančiai dėl verslo jungimo, turi būti įvykdytos toliau išvardytos sąlygos: i) prieš verslo jungimą turima bent 5 % tikslinės bendrovės akcijų; ii) turi būti įrodyta, kad prestižo vertė apmokestinta ir pardavėjas turi sumokėti mokesčius; iii) pardavėjas yra nesusijęs su pirkėju. Jei iii sąlyga neįvykdoma, išskaitoma suma turi atitikti negrįžtamą nematerialiojo turto nusidėvėjimą.

| d) | TRLIS 21 straipsnis, pavadintas „Atleidimas nuo mokesčių siekiant išvengti dvigubo tarptautinio vertybinių popierių, kurie yra subjektų, kurie negyvena Ispanijoje, akcinis kapitalas, apmokestinimo“, įtrauktas į TRLIS IV dalį. 21 straipsnyje nustatytos sąlygos, kuriomis dividendai ir pajamos iš užsienio bendrovės atleidžiami nuo mokesčių, kai juos gauna bendrovė, kurios buveinė mokesčių mokėjimo tikslais yra Ispanijoje. |
| --- | --- |

d)

TRLIS 21 straipsnis, pavadintas „Atleidimas nuo mokesčių siekiant išvengti dvigubo tarptautinio vertybinių popierių, kurie yra subjektų, kurie negyvena Ispanijoje, akcinis kapitalas, apmokestinimo“, įtrauktas į TRLIS IV dalį. 21 straipsnyje nustatytos sąlygos, kuriomis dividendai ir pajamos iš užsienio bendrovės atleidžiami nuo mokesčių, kai juos gauna bendrovė, kurios buveinė mokesčių mokėjimo tikslais yra Ispanijoje.

| e) | TRLIS 22 straipsnis, pavadintas „Tam tikrų pajamų, gautų užsienyje per nuolatinę buveinę, atleidimas nuo mokesčių“, įtrauktas į TRLIS IV skyrių. TRLIS 22 straipsnyje nustatomos sąlygos, kuriomis nuo mokesčių atleidžiamos pajamos, kurias užsienyje gauna nuolatinė buveinė, esanti ne Ispanijoje. |
| --- | --- |

e)

TRLIS 22 straipsnis, pavadintas „Tam tikrų pajamų, gautų užsienyje per nuolatinę buveinę, atleidimas nuo mokesčių“, įtrauktas į TRLIS IV skyrių. TRLIS 22 straipsnyje nustatomos sąlygos, kuriomis nuo mokesčių atleidžiamos pajamos, kurias užsienyje gauna nuolatinė buveinė, esanti ne Ispanijoje.

| (23) | Šiame sprendime:
  a)   Turto perleidimas– operacija, kuria savo veiklą tęsianti bendrovė perduoda visus, vieną arba keletą savo veiklos padalinių kitai bendrovei.
  b)   Verslo jungimas– operacija, kuria viena arba daugiau bendrovių, kurios baigia savo veiklą be likvidavimo procedūros ir perleidžia visą savo turtą ir įsipareigojimus kitai veikiančiai bendrovei arba bendrovei, kurią sudaro, mainais už šių bendrovių akcininkams išleistus antrosios įmonės kapitalą sudarančius vertybinius popierius.
  c)   Akcijų įsigijimas– operacija, kuria viena bendrovė įsigyja kitos bendrovės kapitalo akcijų neįgydama tikslinės bendrovės daugumos balsavimo teisių ar kontrolės.
  d)   Tikslinė bendrovė– Ispanijoje nereziduojanti bendrovė, kurios pajamos atitinka 21 konstatuojamosios dalies c punkte aprašytas sąlygas ir kurios akcijų įsigyja Ispanijoje reziduojanti bendrovė.
  e)   Įsigijimas Bendrijoje– tikslinės bendrovės, įsteigtos pagal valstybės narės teisę ir turinčios registruotą buveinę, centrinę administraciją ar pagrindinę verslo vietą Bendrijoje, akcijų įsigijimas, kuris atitinka visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas.
  f)   Įsigijimas ne Bendrijoje– tikslinės bendrovės, įsteigtos ne pagal valstybės narės teisę ar neturinčios registruotos buveinės, centrinės administracijos ar pagrindinės verslo vietos Bendrijoje, akcijų įsigijimas, kuris atitinka visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(23)

Šiame sprendime:

a)   Turto perleidimas– operacija, kuria savo veiklą tęsianti bendrovė perduoda visus, vieną arba keletą savo veiklos padalinių kitai bendrovei.

b)   Verslo jungimas– operacija, kuria viena arba daugiau bendrovių, kurios baigia savo veiklą be likvidavimo procedūros ir perleidžia visą savo turtą ir įsipareigojimus kitai veikiančiai bendrovei arba bendrovei, kurią sudaro, mainais už šių bendrovių akcininkams išleistus antrosios įmonės kapitalą sudarančius vertybinius popierius.

c)   Akcijų įsigijimas– operacija, kuria viena bendrovė įsigyja kitos bendrovės kapitalo akcijų neįgydama tikslinės bendrovės daugumos balsavimo teisių ar kontrolės.

d)   Tikslinė bendrovė– Ispanijoje nereziduojanti bendrovė, kurios pajamos atitinka 21 konstatuojamosios dalies c punkte aprašytas sąlygas ir kurios akcijų įsigyja Ispanijoje reziduojanti bendrovė.

e)   Įsigijimas Bendrijoje– tikslinės bendrovės, įsteigtos pagal valstybės narės teisę ir turinčios registruotą buveinę, centrinę administraciją ar pagrindinę verslo vietą Bendrijoje, akcijų įsigijimas, kuris atitinka visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas.

f)   Įsigijimas ne Bendrijoje– tikslinės bendrovės, įsteigtos ne pagal valstybės narės teisę ar neturinčios registruotos buveinės, centrinės administracijos ar pagrindinės verslo vietos Bendrijoje, akcijų įsigijimas, kuris atitinka visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies nuostatas.

III.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (24) | Sprendimu pradėti procedūrą Komisija pradėjo nagrinėjamos priemonės oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, nes pasirodė, kad priemonė atitinka visas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat turėjo abejonių dėl to, ar nagrinėjama priemonė galėtų būti laikoma derančia su bendrąja rinka, nes atrodė, kad negalima taikyti nė vienos iš 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių. |
| --- | --- |

(24)

Sprendimu pradėti procedūrą Komisija pradėjo nagrinėjamos priemonės oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, nes pasirodė, kad priemonė atitinka visas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat turėjo abejonių dėl to, ar nagrinėjama priemonė galėtų būti laikoma derančia su bendrąja rinka, nes atrodė, kad negalima taikyti nė vienos iš 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių.

| (25) | Visų pirma, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo įprastos Ispanijos mokesčių sistemos, kuri yra atskaitos mokesčių sistema. Komisija taip pat manė, kad perviršinės vertės, susidarančios įsigijus 5 % užsienio tikslinės bendrovės akcijų, mokesčio mažinimas greičiausiai yra išskirtinė paskata. |
| --- | --- |

(25)

Visų pirma, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo įprastos Ispanijos mokesčių sistemos, kuri yra atskaitos mokesčių sistema. Komisija taip pat manė, kad perviršinės vertės, susidarančios įsigijus 5 % užsienio tikslinės bendrovės akcijų, mokesčio mažinimas greičiausiai yra išskirtinė paskata.

| (26) | Komisija pastebėjo, kad mokesčių mažinimas galimas tik konkrečios kategorijos įmonėms, būtent įmonėms, kurios įsigyja bent 5 % tam tikrų tikslinės bendrovės akcinio kapitalo akcijų, ir tik užsienio tikslinių bendrovių, atitinkančių TRLIS 21 straipsnio 1 dalies kriterijus, atveju. Komisija taip pat pabrėžė, kad vadovaujantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, mokesčių nuolaida, suteikiama tik nacionalinių produktų eksportui, yra valstybės pagalba (15). Todėl nagrinėjama priemonė atrodo esanti atrankioji. |
| --- | --- |

(26)

Komisija pastebėjo, kad mokesčių mažinimas galimas tik konkrečios kategorijos įmonėms, būtent įmonėms, kurios įsigyja bent 5 % tam tikrų tikslinės bendrovės akcinio kapitalo akcijų, ir tik užsienio tikslinių bendrovių, atitinkančių TRLIS 21 straipsnio 1 dalies kriterijus, atveju. Komisija taip pat pabrėžė, kad vadovaujantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, mokesčių nuolaida, suteikiama tik nacionalinių produktų eksportui, yra valstybės pagalba (15). Todėl nagrinėjama priemonė atrodo esanti atrankioji.

| (27) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat manė, kad atrankusis pranašumas nepateisinamas mokesčių sistemai būdingu pobūdžiu. Visų pirma Komisija manė, kad nagrinėjama priemone, kuri nukrypsta nuo Ispanijos apskaitos ir mokesčių sistemų bendrųjų taisyklių, sukuriama diferenciacija negali būti pateisinama priežastimis, susijusiomis su mokesčių sistemos formalumais. Iš tikrųjų, prestižo vertė gali būti išskaitoma tik verslo jungimo ar turto perleidimo atveju, išskyrus atvejus, kai taikomos nagrinėjamos priemonės nuostatos. Komisija taip pat manė, kad buvo neproporcinga teigti, kad nagrinėjama priemone pasiekta Ispanijos sistemos neutralumo tikslų, nes ji taikoma tik užsienio bendrovių didelės dalies akcijų įsigijimui. |
| --- | --- |

(27)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat manė, kad atrankusis pranašumas nepateisinamas mokesčių sistemai būdingu pobūdžiu. Visų pirma Komisija manė, kad nagrinėjama priemone, kuri nukrypsta nuo Ispanijos apskaitos ir mokesčių sistemų bendrųjų taisyklių, sukuriama diferenciacija negali būti pateisinama priežastimis, susijusiomis su mokesčių sistemos formalumais. Iš tikrųjų, prestižo vertė gali būti išskaitoma tik verslo jungimo ar turto perleidimo atveju, išskyrus atvejus, kai taikomos nagrinėjamos priemonės nuostatos. Komisija taip pat manė, kad buvo neproporcinga teigti, kad nagrinėjama priemone pasiekta Ispanijos sistemos neutralumo tikslų, nes ji taikoma tik užsienio bendrovių didelės dalies akcijų įsigijimui.

| (28) | Be to, Komisija manė, kad nagrinėjamai priemonei naudojami valstybės ištekliai, nes Ispanijos iždas atsisakė pajamų iš mokesčių. Galiausiai, priemonė galėtų iškraipyti konkurenciją Europos verslo įsigijimo rinkoje, nes suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą Ispanijos bendrovėms, kurios įsigyja didelę dalį užsienio bendrovių akcijų. Komisija taip pat nerado jokių priežasčių, kodėl ši priemonė turėtų būti laikoma derančia su rinka. |
| --- | --- |

(28)

Be to, Komisija manė, kad nagrinėjamai priemonei naudojami valstybės ištekliai, nes Ispanijos iždas atsisakė pajamų iš mokesčių. Galiausiai, priemonė galėtų iškraipyti konkurenciją Europos verslo įsigijimo rinkoje, nes suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą Ispanijos bendrovėms, kurios įsigyja didelę dalį užsienio bendrovių akcijų. Komisija taip pat nerado jokių priežasčių, kodėl ši priemonė turėtų būti laikoma derančia su rinka.

| (29) | Todėl Komisija konstatavo, kad nagrinėjama priemonė galėtų būti nederanti valstybės pagalba. Jei taip ir būtų, pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 14 straipsnį turėtų būti vykdomas išieškojimas. Komisija atitinkamai pakvietė Ispanijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl galimo teisėtų lūkesčių ar bet kurio kito Bendrijos teisės bendrojo principo buvimo, dėl kurio Komisija galėtų išskirtinai atsisakyti išieškojimo pagal minėto Tarybos reglamento 14 straipsnio 1 dalies antrąjį sakinį. |
| --- | --- |

(29)

Todėl Komisija konstatavo, kad nagrinėjama priemonė galėtų būti nederanti valstybės pagalba. Jei taip ir būtų, pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 14 straipsnį turėtų būti vykdomas išieškojimas. Komisija atitinkamai pakvietė Ispanijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl galimo teisėtų lūkesčių ar bet kurio kito Bendrijos teisės bendrojo principo buvimo, dėl kurio Komisija galėtų išskirtinai atsisakyti išieškojimo pagal minėto Tarybos reglamento 14 straipsnio 1 dalies antrąjį sakinį.

IV.   ISPANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS

| (30) | Komisija gavo pastabų iš Ispanijos valdžios institucijų (16) ir trisdešimt dviejų suinteresuotųjų šalių (17), iš jų aštuonios buvo asociacijos. |
| --- | --- |

(30)

Komisija gavo pastabų iš Ispanijos valdžios institucijų (16) ir trisdešimt dviejų suinteresuotųjų šalių (17), iš jų aštuonios buvo asociacijos.

| (31) | Trumpai tariant, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra bendroji priemonė, o ne Ispanijos mokesčių sistemos išimtis, nes šia nuostata leidžiama amortizuoti nematerialųjį turtą ir tai taikoma bet kuriam mokesčių mokėtojui, kuris įsigyja didelę dalį užsienio bendrovės akcijų. Atsižvelgdamos į Komisijos praktiką ir atitinkamą Teismo praktiką, Ispanijos valdžios institucijos konstatuoja, kad ginčijama priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį. Be to, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad kitokia išvada prieštarautų teisinio tikrumo principui. Ispanijos valdžios institucijos taip pat ginčija Komisijos kompetenciją abejoti dėl šios bendrosios priemonės, nes mano, kad Komisija negali taikyti valstybės pagalbos taisykles kaip pagrindą mokesčių klausimams suderinti. |
| --- | --- |

(31)

Trumpai tariant, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra bendroji priemonė, o ne Ispanijos mokesčių sistemos išimtis, nes šia nuostata leidžiama amortizuoti nematerialųjį turtą ir tai taikoma bet kuriam mokesčių mokėtojui, kuris įsigyja didelę dalį užsienio bendrovės akcijų. Atsižvelgdamos į Komisijos praktiką ir atitinkamą Teismo praktiką, Ispanijos valdžios institucijos konstatuoja, kad ginčijama priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį. Be to, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad kitokia išvada prieštarautų teisinio tikrumo principui. Ispanijos valdžios institucijos taip pat ginčija Komisijos kompetenciją abejoti dėl šios bendrosios priemonės, nes mano, kad Komisija negali taikyti valstybės pagalbos taisykles kaip pagrindą mokesčių klausimams suderinti.

| (32) | Apskritai, trisdešimt suinteresuotųjų trečiųjų šalių (toliau – trisdešimt suinteresuotųjų šalių) palaiko Ispanijos valdžios institucijų požiūrį, o dar dvi trečiosios šalys (toliau – dvi šalys) mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra neteisėtos valstybės pagalbos, nederančios su bendrąja rinka, priemonė. Taigi, trisdešimties suinteresuotųjų šalių teiginiai bus pateikti kartu su Ispanijos valdžios institucijų pozicija, o dviejų šalių teiginiai bus aprašyti atskirai. |
| --- | --- |

(32)

Apskritai, trisdešimt suinteresuotųjų trečiųjų šalių (toliau – trisdešimt suinteresuotųjų šalių) palaiko Ispanijos valdžios institucijų požiūrį, o dar dvi trečiosios šalys (toliau – dvi šalys) mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra neteisėtos valstybės pagalbos, nederančios su bendrąja rinka, priemonė. Taigi, trisdešimties suinteresuotųjų šalių teiginiai bus pateikti kartu su Ispanijos valdžios institucijų pozicija, o dviejų šalių teiginiai bus aprašyti atskirai.

A.   Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių pastabos

| (33) | Ispanijos valdžios institucijos savo pastabas pradeda pabrėždamos, kad tiesioginis apmokestinimas patenka į valstybių narių kompetencijos sritį. Todėl Komisijos veiksmai šioje srityje turėtų atitikti Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Be to, Ispanijos valdžios institucijos primena, kad Sutarties 3 straipsnyje ir 58 straipsnio 1 dalies a punkte valstybėms narėms leidžiama taikyti skirtingas mokesčių sistemas, atsižvelgiant į investicijų vietą ar mokesčių mokėtojo gyvenamąją vietą mokesčių mokėjimo tikslais, ir tai nelaikoma laisvo kapitalo judėjimo apribojimu. |
| --- | --- |

(33)

Ispanijos valdžios institucijos savo pastabas pradeda pabrėždamos, kad tiesioginis apmokestinimas patenka į valstybių narių kompetencijos sritį. Todėl Komisijos veiksmai šioje srityje turėtų atitikti Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Be to, Ispanijos valdžios institucijos primena, kad Sutarties 3 straipsnyje ir 58 straipsnio 1 dalies a punkte valstybėms narėms leidžiama taikyti skirtingas mokesčių sistemas, atsižvelgiant į investicijų vietą ar mokesčių mokėtojo gyvenamąją vietą mokesčių mokėjimo tikslais, ir tai nelaikoma laisvo kapitalo judėjimo apribojimu.

| (34) | Trisdešimt suinteresuotųjų šalių tai pat teigia, kad neigiamas Komisijos sprendimas pažeistų Sutartyje nustatytą nacionalinės fiskalinės autonomijos principą ir Sutarties 56 straipsnį, kuriuo draudžiami laisvo kapitalo judėjimo ribojimai. |
| --- | --- |

(34)

Trisdešimt suinteresuotųjų šalių tai pat teigia, kad neigiamas Komisijos sprendimas pažeistų Sutartyje nustatytą nacionalinės fiskalinės autonomijos principą ir Sutarties 56 straipsnį, kuriuo draudžiami laisvo kapitalo judėjimo ribojimai.

A.1.   Nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba

| (35) | Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes: i) ja nesuteikiamas ekonominis pranašumas; ii) ji nėra teikiama tam tikroms įmonėms ir iii) ji neiškraipo konkurencijos tarp valstybių narių ir nekelia grėsmės, kad ji bus iškraipyta. Vadovaudamosi Ispanijos mokesčių sistemos logika jos teigia, kad nagrinėjama priemonė turėtų būti laikoma bendrąja priemone, kuri nediskriminuojant taikoma bet kokios rūšies bendrovei ar veiklai. |
| --- | --- |

(35)

Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes: i) ja nesuteikiamas ekonominis pranašumas; ii) ji nėra teikiama tam tikroms įmonėms ir iii) ji neiškraipo konkurencijos tarp valstybių narių ir nekelia grėsmės, kad ji bus iškraipyta. Vadovaudamosi Ispanijos mokesčių sistemos logika jos teigia, kad nagrinėjama priemonė turėtų būti laikoma bendrąja priemone, kuri nediskriminuojant taikoma bet kokios rūšies bendrovei ar veiklai.

A.1.1.   Nagrinėjama priemone nesuteikiamas ekonominis pranašumas

| (36) | Priešingai Komisijos pozicijai, išreikštai sprendime pradėti procedūrą, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra jokia Ispanijos pelno mokesčio sistemos išimtis, nes: i) Ispanijos apskaitos sistema nėra tinkamas atskaitos taškas mokesčių sistemos išimties buvimui pagrįsti; ir ii) net jei ir būtų, perviršinės vertės, kaip laikui bėgant nusidėvinčio turto, apibūdinimas istoriškai buvo bendrasis Ispanijos apskaitos ir pelno mokesčio sistemos bruožas. |
| --- | --- |

(36)

Priešingai Komisijos pozicijai, išreikštai sprendime pradėti procedūrą, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra jokia Ispanijos pelno mokesčio sistemos išimtis, nes: i) Ispanijos apskaitos sistema nėra tinkamas atskaitos taškas mokesčių sistemos išimties buvimui pagrįsti; ir ii) net jei ir būtų, perviršinės vertės, kaip laikui bėgant nusidėvinčio turto, apibūdinimas istoriškai buvo bendrasis Ispanijos apskaitos ir pelno mokesčio sistemos bruožas.

| (37) | Pirma, dėl per menko apskaitos taisyklių suderinimo apskaitos rezultatas negali būti laikomas atskaitos tašku išskirtiniam nagrinėjamos priemonės pobūdžiui nustatyti. Iš tikrųjų, Ispanijoje mokesčių bazė apskaičiuojama pagal apskaitos rezultatą, pakoreguotą pagal mokesčių taisykles. Todėl šiuo atveju apskaitos aplinkybės, Ispanijos nuomone, negali būti laikomos mokesčių priemonės atskaitos tašku. |
| --- | --- |

(37)

Pirma, dėl per menko apskaitos taisyklių suderinimo apskaitos rezultatas negali būti laikomas atskaitos tašku išskirtiniam nagrinėjamos priemonės pobūdžiui nustatyti. Iš tikrųjų, Ispanijoje mokesčių bazė apskaičiuojama pagal apskaitos rezultatą, pakoreguotą pagal mokesčių taisykles. Todėl šiuo atveju apskaitos aplinkybės, Ispanijos nuomone, negali būti laikomos mokesčių priemonės atskaitos tašku.

| (38) | Antra, netikslu manyti, kad prestižo vertės mažinimas prieštarauja Ispanijos apskaitos sistemos logikai, nes ir prestižo vertės (18), ir perviršinės vertės (19) mokestis gali būti mažinamas per 20 metų laikotarpį. Šios empirinės taisyklės atspindi pagrindinio turto – materialiojo ir nematerialiojo – vertės praradimą. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra išimtis, nes nenutolstama nuo taisyklės dėl prestižo vertės amortizavimo, kuris įtrauktas į Ispanijos apskaitos ir mokesčių sistemas. |
| --- | --- |

(38)

Antra, netikslu manyti, kad prestižo vertės mažinimas prieštarauja Ispanijos apskaitos sistemos logikai, nes ir prestižo vertės (18), ir perviršinės vertės (19) mokestis gali būti mažinamas per 20 metų laikotarpį. Šios empirinės taisyklės atspindi pagrindinio turto – materialiojo ir nematerialiojo – vertės praradimą. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra išimtis, nes nenutolstama nuo taisyklės dėl prestižo vertės amortizavimo, kuris įtrauktas į Ispanijos apskaitos ir mokesčių sistemas.

| (39) | Trečia, Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas tikras ekonominis pranašumas, jei įsigytos akcijos parduodamos, išskaityta suma susigrąžinama apmokestinant kapitalo prieaugį, taigi mokesčių mokėtojo padėtis pasidaro tokia pat, kokia būtų, jei nebūtų buvusi taikyta TRLIS 12 straipsnio 5 dalis. |
| --- | --- |

(39)

Trečia, Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas tikras ekonominis pranašumas, jei įsigytos akcijos parduodamos, išskaityta suma susigrąžinama apmokestinant kapitalo prieaugį, taigi mokesčių mokėtojo padėtis pasidaro tokia pat, kokia būtų, jei nebūtų buvusi taikyta TRLIS 12 straipsnio 5 dalis.

| (40) | Ketvirta, Komisija, siekdama nustatyti, kad suteikiamas pranašumas, netiksliai daro nuorodą į TRLIS 11 straipsnio 4 dalį ir 89 straipsnio 3 dalį. Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigia, kad nei verslo jungimas, nei tikslinės bendrovės perėmimas nėra būtini, kad būtų galima pasinaudoti TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi. Šis teiginys atspindi Ispanijos mokesčių sistemos neteisingą supratimą, nes tuose dviejuose straipsniuose netrukdoma bendrovių grupei, kuri kartu įgyja tikslinės bendrovės kontrolę, išskaityti atitinkamos dalies prestižo vertės, kuri atsiranda dėl operacijos. Taigi, kad būtų galima taikyti šiuos du straipsnius, nereikalaujama tikslinės bendrovės individualios kontrolės. Tokiomis aplinkybėmis būtų netinkama manyti, kad, kalbant apie pagalbos gavėjų kontroliavimo padėtį, TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje siūlomas palankesnis režimas negu TRLIS 11 straipsnio 4 dalyje ar 89 straipsnio 3 dalyje. Galiausiai, reikėtų pažymėti, kad 5 % akcijų kriterijus atitinka TRLIS 89 straipsnio 3 dalies sąlygas, taip pat Komisijos gaires ir praktiką (20). |
| --- | --- |

(40)

Ketvirta, Komisija, siekdama nustatyti, kad suteikiamas pranašumas, netiksliai daro nuorodą į TRLIS 11 straipsnio 4 dalį ir 89 straipsnio 3 dalį. Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigia, kad nei verslo jungimas, nei tikslinės bendrovės perėmimas nėra būtini, kad būtų galima pasinaudoti TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi. Šis teiginys atspindi Ispanijos mokesčių sistemos neteisingą supratimą, nes tuose dviejuose straipsniuose netrukdoma bendrovių grupei, kuri kartu įgyja tikslinės bendrovės kontrolę, išskaityti atitinkamos dalies prestižo vertės, kuri atsiranda dėl operacijos. Taigi, kad būtų galima taikyti šiuos du straipsnius, nereikalaujama tikslinės bendrovės individualios kontrolės. Tokiomis aplinkybėmis būtų netinkama manyti, kad, kalbant apie pagalbos gavėjų kontroliavimo padėtį, TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje siūlomas palankesnis režimas negu TRLIS 11 straipsnio 4 dalyje ar 89 straipsnio 3 dalyje. Galiausiai, reikėtų pažymėti, kad 5 % akcijų kriterijus atitinka TRLIS 89 straipsnio 3 dalies sąlygas, taip pat Komisijos gaires ir praktiką (20).

| (41) | Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad Komisija, siekdama nustatyti, kad yra tariamas pranašumas pagal 12 straipsnio 5 dalį, taip pat netiksliai daro nuorodą į TRLIS 12 straipsnio 3 dalį: 12 straipsnio 3 dalis taikoma nusidėvėjimo atvejams tada, kai tikslinė bendrovė užregistruoja objektyvų nuostolį, o TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi papildoma ši nuostata ir atspindimas vertės netekimas, priskirtinas perviršinės vertės sumažėjimui. |
| --- | --- |

(41)

Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad Komisija, siekdama nustatyti, kad yra tariamas pranašumas pagal 12 straipsnio 5 dalį, taip pat netiksliai daro nuorodą į TRLIS 12 straipsnio 3 dalį: 12 straipsnio 3 dalis taikoma nusidėvėjimo atvejams tada, kai tikslinė bendrovė užregistruoja objektyvų nuostolį, o TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi papildoma ši nuostata ir atspindimas vertės netekimas, priskirtinas perviršinės vertės sumažėjimui.

| (42) | Penkta, Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (21) (toliau – Komisijos pranešimas) aiškiai sakoma, kad amortizacijos taisyklės nereiškia valstybės pagalbos. Kadangi dabartinis perviršinės vertės amortizacijos koeficientas per ne mažiau kaip dvidešimt metų yra tas pats perviršinė vertės amortizacijos koeficientas, taisyklė nėra bendrosios mokesčių sistemos išimtis. |
| --- | --- |

(42)

Penkta, Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (21) (toliau – Komisijos pranešimas) aiškiai sakoma, kad amortizacijos taisyklės nereiškia valstybės pagalbos. Kadangi dabartinis perviršinės vertės amortizacijos koeficientas per ne mažiau kaip dvidešimt metų yra tas pats perviršinė vertės amortizacijos koeficientas, taisyklė nėra bendrosios mokesčių sistemos išimtis.

| (43) | Galiausiai, trisdešimt suinteresuotųjų šalių taip pat mano, kad jei nagrinėjama priemonė yra pranašumas, galutiniai gavėjai bus tikslinės bendrovės akcininkai, nes jie gaus kainą, kurią sumoka nagrinėjama priemone pasinaudojusi įsigyjanti bendrovė. |
| --- | --- |

(43)

Galiausiai, trisdešimt suinteresuotųjų šalių taip pat mano, kad jei nagrinėjama priemonė yra pranašumas, galutiniai gavėjai bus tikslinės bendrovės akcininkai, nes jie gaus kainą, kurią sumoka nagrinėjama priemone pasinaudojusi įsigyjanti bendrovė.

A.1.2.   Nagrinėjama priemonė netaikoma tam tikroms įmonėms ar gamybai

| (44) | Pirma, Ispanija teigia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra bendroji priemonė, nes ja pasinaudoti gali bet kuri Ispanijos bendrovė, neatsižvelgiant į jos veiklą, sektorių, dydį, formą ar kitas savybes. Vienintelė mokesčių mokėtojui keliama sąlyga, kad jis galėtų pasinaudoti nagrinėjama priemone, – jo gyvenamoji vieta mokesčių tikslais turi būti Ispanijoje. Tai, kad ne visi mokesčių mokėtojai turi naudos iš šios nagrinėjamos priemonės, nedaro priemonės atrankiąja. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra nei de factor, nei de jure atrankioji pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Atitinkamai, 2008 m. liepos 14 d. (22) Ispanijos valdžios institucijos pateikė duomenų, paimtų iš 2006 m. Ispanijos mokesčių ataskaitų, iš kurių matyti, kad nagrinėjama priemone pasinaudojo visų rūšių bendrovės (MVĮ ir didelės bendrovės), taip pat kitokiuose ekonomikos sektoriuose veikiančios bendrovės. Ispanijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad nesename sprendime (23) pirmosios instancijos teismas nurodė, kad to, kad pagalbos gavėjų skaičius yra ribotas, savaime nepakanka siekiant nustatyti, kad priemonė yra atrankioji, nes ta grupė gali faktiškai atstovauti visoms įmonėms, patekusioms į tam tikrą teisinę ar faktinę padėtį. Visų pirma, Ispanijos valdžios institucijos pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė panaši į neseną atvejį (24), kai Komisija konstatavo, kad tai yra bendroji priemonė, todėl jos prašo tas priemones traktuoti vienodai. |
| --- | --- |

(44)

Pirma, Ispanija teigia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra bendroji priemonė, nes ja pasinaudoti gali bet kuri Ispanijos bendrovė, neatsižvelgiant į jos veiklą, sektorių, dydį, formą ar kitas savybes. Vienintelė mokesčių mokėtojui keliama sąlyga, kad jis galėtų pasinaudoti nagrinėjama priemone, – jo gyvenamoji vieta mokesčių tikslais turi būti Ispanijoje. Tai, kad ne visi mokesčių mokėtojai turi naudos iš šios nagrinėjamos priemonės, nedaro priemonės atrankiąja. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra nei de factor, nei de jure atrankioji pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Atitinkamai, 2008 m. liepos 14 d. (22) Ispanijos valdžios institucijos pateikė duomenų, paimtų iš 2006 m. Ispanijos mokesčių ataskaitų, iš kurių matyti, kad nagrinėjama priemone pasinaudojo visų rūšių bendrovės (MVĮ ir didelės bendrovės), taip pat kitokiuose ekonomikos sektoriuose veikiančios bendrovės. Ispanijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad nesename sprendime (23) pirmosios instancijos teismas nurodė, kad to, kad pagalbos gavėjų skaičius yra ribotas, savaime nepakanka siekiant nustatyti, kad priemonė yra atrankioji, nes ta grupė gali faktiškai atstovauti visoms įmonėms, patekusioms į tam tikrą teisinę ar faktinę padėtį. Visų pirma, Ispanijos valdžios institucijos pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė panaši į neseną atvejį (24), kai Komisija konstatavo, kad tai yra bendroji priemonė, todėl jos prašo tas priemones traktuoti vienodai.

| (45) | Antra, Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių teigimu, Komisija sprendime pradėti procedūrą sumaišė nagrinėjamos priemonės atrankumo sąvoką ir objektyvias sąlygas, kurios taikomos tik tam tikriems sandoriams (t. y. akcijų turėjimui užsienio tikslinėje bendrovėje). Iš tikrųjų Komisija daro prielaidą, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra atrankinė, nes panašioms investicijoms į Ispanijos bendroves tokia pat tvarka netaikoma. Tačiau Komisija nepripažįsta, kad atrankumo kriterijus nenustatomas pagal tai, kad nagrinėjamos priemonės gavėjas yra bendrovių grupė arba daugianacionalinė bendrovė, turinti tikslinės bendrovės akcijų dalį. Tai, kad priemonė taikoma tik bendrovėms, kurios atitinka nagrinėjamoje priemonėje nustatytus objektyvius kriterijus, savaime nedaro jos atrankiąja. Atrankumo kriterijus reiškia, kad nagrinėjamos priemonės gavėjui turėtų būti nustatyti subjektyvūs apribojimai. Šiai procedūrai nustatytas atrankumo kriterijus neatitinka ankstesnės Komisijos praktikos, yra per daug neapibrėžtas ir per platus. Toliau nagrinėjant šią sąvoką prieinama prie klaidingos išvados, kad į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį patenka beveik visos iš mokesčių išskaitomos išlaidos. |
| --- | --- |

(45)

Antra, Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių teigimu, Komisija sprendime pradėti procedūrą sumaišė nagrinėjamos priemonės atrankumo sąvoką ir objektyvias sąlygas, kurios taikomos tik tam tikriems sandoriams (t. y. akcijų turėjimui užsienio tikslinėje bendrovėje). Iš tikrųjų Komisija daro prielaidą, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra atrankinė, nes panašioms investicijoms į Ispanijos bendroves tokia pat tvarka netaikoma. Tačiau Komisija nepripažįsta, kad atrankumo kriterijus nenustatomas pagal tai, kad nagrinėjamos priemonės gavėjas yra bendrovių grupė arba daugianacionalinė bendrovė, turinti tikslinės bendrovės akcijų dalį. Tai, kad priemonė taikoma tik bendrovėms, kurios atitinka nagrinėjamoje priemonėje nustatytus objektyvius kriterijus, savaime nedaro jos atrankiąja. Atrankumo kriterijus reiškia, kad nagrinėjamos priemonės gavėjui turėtų būti nustatyti subjektyvūs apribojimai. Šiai procedūrai nustatytas atrankumo kriterijus neatitinka ankstesnės Komisijos praktikos, yra per daug neapibrėžtas ir per platus. Toliau nagrinėjant šią sąvoką prieinama prie klaidingos išvados, kad į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį patenka beveik visos iš mokesčių išskaitomos išlaidos.

| (46) | Ispanijos valdžios institucijos priduria, jog to, kad perviršinė vertės amortizacija gali būti taikoma, tik jei įsigyjama didelė dalis tikslinės bendrovės, nepakanka, kad nagrinėjama priemonė nebūtų laikoma esanti bendrojo pobūdžio, nes tai taikoma nediskriminuojant jokios bendrovės, kuri mokesčių mokėjimo tikslais reziduoja Ispanijoje, ir netaikoma daugiau jokių reikalavimų. Vadinasi, vadovaujantis Europos Teisingumo Teismo praktika (25), priemonė, kuria pasinaudoti nacionalinėje teritorijoje gali visos bendrovės, be jokio skirtumo, negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(46)

Ispanijos valdžios institucijos priduria, jog to, kad perviršinė vertės amortizacija gali būti taikoma, tik jei įsigyjama didelė dalis tikslinės bendrovės, nepakanka, kad nagrinėjama priemonė nebūtų laikoma esanti bendrojo pobūdžio, nes tai taikoma nediskriminuojant jokios bendrovės, kuri mokesčių mokėjimo tikslais reziduoja Ispanijoje, ir netaikoma daugiau jokių reikalavimų. Vadinasi, vadovaujantis Europos Teisingumo Teismo praktika (25), priemonė, kuria pasinaudoti nacionalinėje teritorijoje gali visos bendrovės, be jokio skirtumo, negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (47) | Trečia, kalbant apie 5 % ribą, šiuo lygiu nenustatoma mažiausia suma, kuri turi būti investuojama, todėl nagrinėjama priemonė netaikoma vien didelėms bendrovėms. O kalbant apie tai, kad nėra reikalavimo pardavėjui mokėti kapitalo prieaugį, kad būtų taikoma nagrinėjama priemonė, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad tai nesvarbu, nes pardavėjo, kuris neprivalo mokėti mokesčių Ispanijoje, užsienyje gautų pajamų kontrolė nepatenka į jų kompetencijos sritį. Galiausiai, priemonės taikymo srities apribojimas (dėl oficialių fiskalinių priežasčių) įtraukiant tik tikslinių bendrovių akcijų įsigijimą, atitinka aplinkybes, susidarančias įgyvendinant įvairias Bendrijos direktyvas. Pavyzdžiui, dėl 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvos 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (26) (toliau – Tarpvalstybinio palūkanų ir autorinio atlyginimo mokėjimo direktyva) ir 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 2003/123/EB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (27) (toliau – Patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių direktyva), dividendų, palūkanų ar autorinio atlyginimo apmokestinimo tvarka gali skirtis atsižvelgiant į tai, ar mokama šalies, ar užsienio bendrovei. |
| --- | --- |

(47)

Trečia, kalbant apie 5 % ribą, šiuo lygiu nenustatoma mažiausia suma, kuri turi būti investuojama, todėl nagrinėjama priemonė netaikoma vien didelėms bendrovėms. O kalbant apie tai, kad nėra reikalavimo pardavėjui mokėti kapitalo prieaugį, kad būtų taikoma nagrinėjama priemonė, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad tai nesvarbu, nes pardavėjo, kuris neprivalo mokėti mokesčių Ispanijoje, užsienyje gautų pajamų kontrolė nepatenka į jų kompetencijos sritį. Galiausiai, priemonės taikymo srities apribojimas (dėl oficialių fiskalinių priežasčių) įtraukiant tik tikslinių bendrovių akcijų įsigijimą, atitinka aplinkybes, susidarančias įgyvendinant įvairias Bendrijos direktyvas. Pavyzdžiui, dėl 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvos 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (26) (toliau – Tarpvalstybinio palūkanų ir autorinio atlyginimo mokėjimo direktyva) ir 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 2003/123/EB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (27) (toliau – Patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių direktyva), dividendų, palūkanų ar autorinio atlyginimo apmokestinimo tvarka gali skirtis atsižvelgiant į tai, ar mokama šalies, ar užsienio bendrovei.

| (48) | Ketvirta, nagrinėjamos priemonės taikymas bet kokiu atveju pateisinamas neutralumo principu, kuris yra esminis visų Ispanijos mokesčių teisės aktų principas. Šis principas reiškia, kad investicijų apmokestinimo tvarka turėtų būti neutrali ir nepriklausyti nuo taikomų priemonių – turto perleidimo, verslo jungimo ar akcijų įsigijimo. Todėl investicijų mokesčio mažinimas turi būti vienodas, kad ir kokia priemonė būtų taikoma vykdant nagrinėjamą įsigijimą. Galutinis nagrinėjamos priemonės tikslas, šiuo platesniu požiūriu, – užtikrinti laisvą kapitalo judėjimą ir išvengti diskriminacinės apmokestinimo tvarkos, taikomos sandoriams su tiksline bendrove ir visiškai nacionaliniams sandoriams. Atsižvelgiant į tai, kad didelės dalies akcijų įsigijimo nacionalinėse bendrovėse rezultatas gali būti įsigyjančios ir įsigytos bendrovių verslo jungimas be jokių teisinių ar fiskalinių kliūčių, prestižo vertė, kuri vėliau dėl sujungimo atsirastų apmokestinimo tikslais, galėtų būti amortizuojama (28). Tačiau tarpvalstybinių operacijų prestižo vertė negali atsirasti, nes suderinimas Bendrijos lygmeniu yra nebaigtas ar, net blogiau, nes nėra jokio suderinimo už Bendrijos ribų. Ispanijos valdžios institucijų teigimu (29), Ispanijos mokesčių sistemoje numatytos skirtingos mokesčių schemos, kaip yra ir tuo atveju, kai užsienio bendrovių akcijų įsigijimas lyginamas su Ispanijos bendrovių akcijų įsigijimu (neįmanoma vykdyti susijungimo operacijų, daryti rizikos prielaidų ir pan.), siekiant mokesčių neutralumo, kurio siekiama Ispanijos nacionalinės teisės aktuose ir pačios Bendrijos teisėje, taip pat siekiant užtikrinti, kad Ispanijos mokesčių sistema būtų nuosekli ir veiksminga. Nors 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/434/EEB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis (30) (toliau – Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyva) pašalintos mokesčių kliūtys, 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (31) (toliau – Tarpvalstybinių susijungimų direktyva) (32), dar neperkelta į nacionalinę teisę. Praktiškai dėl tokios padėties skirtingų valstybių narių bendrovių verslo jungimas tampa neįmanomas. Todėl nagrinėjamos priemonės tikslas – pašalinti neigiamą šių kliūčių, už kurių buvimą Ispanija nėra atsakinga, poveikį (33). Taigi, apriboti nagrinėjamos priemonės taikymo sritį ir ją taikyti tik tarpvalstybiniams įsigijimams yra būtina, siekiant įgyvendinti neutralumo principą. Taigi, tolesniu Ispanijos valdžios institucijų teigimu, Ispanijos mokesčių sistemoje skirtingi mokesčių mokėtojai, patekę į skirtingą padėtį, traktuojami skirtingai (34), ir taip užtikrinama, kad Ispanijos mokesčių sistema būtų neutrali, kaip reikalaujama pačioje Ispanijos mokesčių sistemoje ir Sutartyje. Visų pirma, 2009 m. birželio 16 d. Ispanijos valdžios institucijos pripažino, kad nors Tarpvalstybinių susijungimų direktyva turi teigiamo poveikio, Europos bendrovės tarpvalstybinio susijungimo atveju vis tiek susidurtų su nemažai kliūčių (35) dėl to, kad nesuderinti nacionaliniai teisės aktai (mažumos akcininkų teisės, kreditorių teisės, prekės ženklo klausimas, platesni reguliavimo aspektai, įskaitant darbo teisę, bendrosios politinės ir strateginės aplinkybės). |
| --- | --- |

(48)

Ketvirta, nagrinėjamos priemonės taikymas bet kokiu atveju pateisinamas neutralumo principu, kuris yra esminis visų Ispanijos mokesčių teisės aktų principas. Šis principas reiškia, kad investicijų apmokestinimo tvarka turėtų būti neutrali ir nepriklausyti nuo taikomų priemonių – turto perleidimo, verslo jungimo ar akcijų įsigijimo. Todėl investicijų mokesčio mažinimas turi būti vienodas, kad ir kokia priemonė būtų taikoma vykdant nagrinėjamą įsigijimą. Galutinis nagrinėjamos priemonės tikslas, šiuo platesniu požiūriu, – užtikrinti laisvą kapitalo judėjimą ir išvengti diskriminacinės apmokestinimo tvarkos, taikomos sandoriams su tiksline bendrove ir visiškai nacionaliniams sandoriams. Atsižvelgiant į tai, kad didelės dalies akcijų įsigijimo nacionalinėse bendrovėse rezultatas gali būti įsigyjančios ir įsigytos bendrovių verslo jungimas be jokių teisinių ar fiskalinių kliūčių, prestižo vertė, kuri vėliau dėl sujungimo atsirastų apmokestinimo tikslais, galėtų būti amortizuojama (28). Tačiau tarpvalstybinių operacijų prestižo vertė negali atsirasti, nes suderinimas Bendrijos lygmeniu yra nebaigtas ar, net blogiau, nes nėra jokio suderinimo už Bendrijos ribų. Ispanijos valdžios institucijų teigimu (29), Ispanijos mokesčių sistemoje numatytos skirtingos mokesčių schemos, kaip yra ir tuo atveju, kai užsienio bendrovių akcijų įsigijimas lyginamas su Ispanijos bendrovių akcijų įsigijimu (neįmanoma vykdyti susijungimo operacijų, daryti rizikos prielaidų ir pan.), siekiant mokesčių neutralumo, kurio siekiama Ispanijos nacionalinės teisės aktuose ir pačios Bendrijos teisėje, taip pat siekiant užtikrinti, kad Ispanijos mokesčių sistema būtų nuosekli ir veiksminga. Nors 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/434/EEB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis (30) (toliau – Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyva) pašalintos mokesčių kliūtys, 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (31) (toliau – Tarpvalstybinių susijungimų direktyva) (32), dar neperkelta į nacionalinę teisę. Praktiškai dėl tokios padėties skirtingų valstybių narių bendrovių verslo jungimas tampa neįmanomas. Todėl nagrinėjamos priemonės tikslas – pašalinti neigiamą šių kliūčių, už kurių buvimą Ispanija nėra atsakinga, poveikį (33). Taigi, apriboti nagrinėjamos priemonės taikymo sritį ir ją taikyti tik tarpvalstybiniams įsigijimams yra būtina, siekiant įgyvendinti neutralumo principą. Taigi, tolesniu Ispanijos valdžios institucijų teigimu, Ispanijos mokesčių sistemoje skirtingi mokesčių mokėtojai, patekę į skirtingą padėtį, traktuojami skirtingai (34), ir taip užtikrinama, kad Ispanijos mokesčių sistema būtų neutrali, kaip reikalaujama pačioje Ispanijos mokesčių sistemoje ir Sutartyje. Visų pirma, 2009 m. birželio 16 d. Ispanijos valdžios institucijos pripažino, kad nors Tarpvalstybinių susijungimų direktyva turi teigiamo poveikio, Europos bendrovės tarpvalstybinio susijungimo atveju vis tiek susidurtų su nemažai kliūčių (35) dėl to, kad nesuderinti nacionaliniai teisės aktai (mažumos akcininkų teisės, kreditorių teisės, prekės ženklo klausimas, platesni reguliavimo aspektai, įskaitant darbo teisę, bendrosios politinės ir strateginės aplinkybės).

| (49) | Apibendrinant galima pasakyti, kad ginčijama priemone siekiama pašalinti mokesčių kliūtis, kurių investiciniuose sprendimuose atsiranda dėl Ispanijos mokesčių sistemos, kai užsienio bendrovių akcijų įsigijimui taikomos mažiau palankios sąlygos negu tais atvejais, kai įsigyjamos nacionalinių bendrovių akcijos. Šia nagrinėjama priemone užtikrinama, kad abiejų rūšių įsigijimui (tiesioginiam turto įsigijimui ir netiesioginiam įsigijimui, kai perkamos akcijos) būtų taikoma vienoda apmokestinimo tvarka: taigi, prestižo vertė, atsirandanti abiem atvejais (tiesioginio prestižo vertė ir perviršinė vertė), gali būti nustatoma siekiant skatinti įvairių rinkų integraciją, kol bus pašalintos faktinės ir teisinės kliūtys tarpvalstybiniam verslo jungimui. Taigi, Ispanijos valdžios institucijos užtikrina, kad mokesčių mokėtojai rinktųsi investuoti vietos ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kad nesusidurtų su tokiomis kliūtimis. TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje TRLIS iš esmės atkuria sąžiningas konkurencijos taisykles, nes pašalina nepalankų tokių kliūčių poveikį. |
| --- | --- |

(49)

Apibendrinant galima pasakyti, kad ginčijama priemone siekiama pašalinti mokesčių kliūtis, kurių investiciniuose sprendimuose atsiranda dėl Ispanijos mokesčių sistemos, kai užsienio bendrovių akcijų įsigijimui taikomos mažiau palankios sąlygos negu tais atvejais, kai įsigyjamos nacionalinių bendrovių akcijos. Šia nagrinėjama priemone užtikrinama, kad abiejų rūšių įsigijimui (tiesioginiam turto įsigijimui ir netiesioginiam įsigijimui, kai perkamos akcijos) būtų taikoma vienoda apmokestinimo tvarka: taigi, prestižo vertė, atsirandanti abiem atvejais (tiesioginio prestižo vertė ir perviršinė vertė), gali būti nustatoma siekiant skatinti įvairių rinkų integraciją, kol bus pašalintos faktinės ir teisinės kliūtys tarpvalstybiniam verslo jungimui. Taigi, Ispanijos valdžios institucijos užtikrina, kad mokesčių mokėtojai rinktųsi investuoti vietos ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kad nesusidurtų su tokiomis kliūtimis. TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje TRLIS iš esmės atkuria sąžiningas konkurencijos taisykles, nes pašalina nepalankų tokių kliūčių poveikį.

A.1.3.   Nagrinėjama priemone nei iškraipoma konkurencija, nei daromas neigiamas poveikis prekybai Bendrijoje

| (50) | Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad Komisija nenustatė kaip privalomo teisinio standarto, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi ribojama konkurencija, nes i) tariama „bendrovių akcijų įsigijimo rinka“ nėra atitinkama rinka konkurencijos teisės tikslais ir ii) net jei taip ir būtų, perviršinės vertės amortizacija per se nedaro neigiamo poveikio Ispanijos bendrovių konkurencinei padėčiai. |
| --- | --- |

(50)

Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad Komisija nenustatė kaip privalomo teisinio standarto, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi ribojama konkurencija, nes i) tariama „bendrovių akcijų įsigijimo rinka“ nėra atitinkama rinka konkurencijos teisės tikslais ir ii) net jei taip ir būtų, perviršinės vertės amortizacija per se nedaro neigiamo poveikio Ispanijos bendrovių konkurencinei padėčiai.

| (51) | Pirma, Komisija nagrinėjamą priemonę laiko antikonkurenciniu pranašumu, vadovaudamasi tuo, kad 12 straipsnio 5 dalyje Ispanijos mokesčių mokėtojams leidžiama gauti priemoką už tikslinės bendrovės didelės dalies akcijų įsigijimą. Tačiau Komisija neatliko jokio lyginamojo Ispanijos ir tarptautinių bendrovių ekonominių aplinkybių tyrimo. |
| --- | --- |

(51)

Pirma, Komisija nagrinėjamą priemonę laiko antikonkurenciniu pranašumu, vadovaudamasi tuo, kad 12 straipsnio 5 dalyje Ispanijos mokesčių mokėtojams leidžiama gauti priemoką už tikslinės bendrovės didelės dalies akcijų įsigijimą. Tačiau Komisija neatliko jokio lyginamojo Ispanijos ir tarptautinių bendrovių ekonominių aplinkybių tyrimo.

| (52) | Antra, kadangi nagrinėjama priemone naudotis gali bet kuri Ispanijos bendrovė be jokių apribojimų, ja negali būti iškraipoma konkurencija. Iš tikrųjų, bet kuri į tokią pat padėtį patekusi bendrovė, kaip nagrinėjamos priemonės gavėja, gali pasinaudoti nagrinėjama priemone, taip sumažindama savo mokesčių naštą, dėl kurios panaikinamas bet koks konkurencinis pranašumas, kuris galėtų susidaryti dėl tos priemonės. Be to, mažesnė mokesčių norma valstybėje narėje, dėl kurios gali padidėti konkurencinis vietos bendrovių pranašumas, neturėtų būti vertinama pagal valstybės pagalbos taisykles tol, kol ji yra bendrojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(52)

Antra, kadangi nagrinėjama priemone naudotis gali bet kuri Ispanijos bendrovė be jokių apribojimų, ja negali būti iškraipoma konkurencija. Iš tikrųjų, bet kuri į tokią pat padėtį patekusi bendrovė, kaip nagrinėjamos priemonės gavėja, gali pasinaudoti nagrinėjama priemone, taip sumažindama savo mokesčių naštą, dėl kurios panaikinamas bet koks konkurencinis pranašumas, kuris galėtų susidaryti dėl tos priemonės. Be to, mažesnė mokesčių norma valstybėje narėje, dėl kurios gali padidėti konkurencinis vietos bendrovių pranašumas, neturėtų būti vertinama pagal valstybės pagalbos taisykles tol, kol ji yra bendrojo pobūdžio.

| (53) | Galiausiai, Komisija jau išnagrinėjo daugelį Ispanijos tarpvalstybinių operacijų pagal Susijungimų reglamentą (36), kurioms galėjo būti taikoma nagrinėjama priemonė. Tačiau Komisijai tais atvejais nekilo rūpestis dėl galimo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(53)

Galiausiai, Komisija jau išnagrinėjo daugelį Ispanijos tarpvalstybinių operacijų pagal Susijungimų reglamentą (36), kurioms galėjo būti taikoma nagrinėjama priemonė. Tačiau Komisijai tais atvejais nekilo rūpestis dėl galimo konkurencijos iškraipymo.

| (54) | Komisijos tvirtinimai ne tik gerokai nutolę nuo tikrovės, bet ir nesusiję su Ispanijos bendrovių investicine padėtimi. Nagrinėjama priemone nei iškraipoma konkurencija, nei daromas neigiamas poveikis prekybos Bendrijoje sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(54)

Komisijos tvirtinimai ne tik gerokai nutolę nuo tikrovės, bet ir nesusiję su Ispanijos bendrovių investicine padėtimi. Nagrinėjama priemone nei iškraipoma konkurencija, nei daromas neigiamas poveikis prekybos Bendrijoje sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (55) | Nesuderintoje rinkoje dėl mokesčių sistemų konkurencijos tapačios operacijos turi skirtingą fiskalinį poveikį, atsižvelgiant į tai, kur yra gyvenamoji prekiautojų vieta. Tokia padėtis iškraipo konkurenciją net jei nagrinėjamos nacionalinės priemonės yra bendrosios priemonės. Kitaip tariant, toks iškraipymas yra ne valstybės pagalbos, bet per menko suderinimo rezultatas. Jei Komisijos argumentai būtų tinkami, ji turėtų pradėti šimtų nacionalinių priemonių oficialius tyrimus, dėl to atsirastų teisinis netikrumas, kuris labai kenksmingas užsienio investicijoms. |
| --- | --- |

(55)

Nesuderintoje rinkoje dėl mokesčių sistemų konkurencijos tapačios operacijos turi skirtingą fiskalinį poveikį, atsižvelgiant į tai, kur yra gyvenamoji prekiautojų vieta. Tokia padėtis iškraipo konkurenciją net jei nagrinėjamos nacionalinės priemonės yra bendrosios priemonės. Kitaip tariant, toks iškraipymas yra ne valstybės pagalbos, bet per menko suderinimo rezultatas. Jei Komisijos argumentai būtų tinkami, ji turėtų pradėti šimtų nacionalinių priemonių oficialius tyrimus, dėl to atsirastų teisinis netikrumas, kuris labai kenksmingas užsienio investicijoms.

A.2.   Derėjimas

| (56) | NET jei Komisija mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ši nuostata dera su Sutarties 87 straipsnio 3 dalimi, nes ja prisidedama prie Bendrijos intereso skatinti tarptautinių bendrovių integraciją. |
| --- | --- |

(56)

NET jei Komisija mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ši nuostata dera su Sutarties 87 straipsnio 3 dalimi, nes ja prisidedama prie Bendrijos intereso skatinti tarptautinių bendrovių integraciją.

| (57) | Kaip teigiama Valstybės pagalbos veiksmų plane (37), priemonė gali būti laikoma derančia, jei ja mažinamas rinkos sutrikimas, jei ji atitinka aiškiai apibrėžtus bendro intereso tikslus ir jei ja neiškraipoma konkurencija ir prekyba Bendrijoje tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju rinkos sutrikimas – sunkumas (arba tariamas negalimumas) vykdyti tarpvalstybinio verslo jungimą. TRLIS 12 straipsnio 5 dalies tikslas – skatinti steigti europines bendroves ir nacionaliniams bei tarpvalstybiniams įsigijimams sudaryti vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

(57)

Kaip teigiama Valstybės pagalbos veiksmų plane (37), priemonė gali būti laikoma derančia, jei ja mažinamas rinkos sutrikimas, jei ji atitinka aiškiai apibrėžtus bendro intereso tikslus ir jei ja neiškraipoma konkurencija ir prekyba Bendrijoje tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju rinkos sutrikimas – sunkumas (arba tariamas negalimumas) vykdyti tarpvalstybinio verslo jungimą. TRLIS 12 straipsnio 5 dalies tikslas – skatinti steigti europines bendroves ir nacionaliniams bei tarpvalstybiniams įsigijimams sudaryti vienodas sąlygas.

| (58) | Todėl Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis dera su bendrąja rinka, nes, kadangi Europos mokesčiai yra nesuderinti, ja pasiekiamas tikslas proporcingai šalinti kliūtis tarpvalstybiniam investavimui. Nagrinėjama priemone veiksmingai siekiama panaikinti neigiamą kliūčių poveikį tarpvalstybinio verslo jungimui ir suderinti tarpvalstybinio ir vietos verslo jungimo apmokestinimo sąlygas, kad dėl tokių operacijų priimti sprendimai būtų pagrįsti ne fiskalinėmis, bet išskirtinai ekonominėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(58)

Todėl Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis dera su bendrąja rinka, nes, kadangi Europos mokesčiai yra nesuderinti, ja pasiekiamas tikslas proporcingai šalinti kliūtis tarpvalstybiniam investavimui. Nagrinėjama priemone veiksmingai siekiama panaikinti neigiamą kliūčių poveikį tarpvalstybinio verslo jungimui ir suderinti tarpvalstybinio ir vietos verslo jungimo apmokestinimo sąlygas, kad dėl tokių operacijų priimti sprendimai būtų pagrįsti ne fiskalinėmis, bet išskirtinai ekonominėmis aplinkybėmis.

A.3.   Teisėti lūkesčiai ir teisinis tikrumas

| (59) | Galiausiai, ir tuo atveju, jei Komisija pareikštų, kad 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba, nederanti su bendrąja rinka, Komisija privalo pripažinti, kad esama tam tikrų aplinkybių, dėl kurių pateisinamas tariamos valstybės pagalbos, gautos pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, neišieškojimas. Pagalbos gavėjai turėtų turėti teisę iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos atliktų įsigijimų atveju toliau taikyti išskirtinę perviršinės vertės amortizaciją. |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai, ir tuo atveju, jei Komisija pareikštų, kad 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba, nederanti su bendrąja rinka, Komisija privalo pripažinti, kad esama tam tikrų aplinkybių, dėl kurių pateisinamas tariamos valstybės pagalbos, gautos pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį, neišieškojimas. Pagalbos gavėjai turėtų turėti teisę iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos atliktų įsigijimų atveju toliau taikyti išskirtinę perviršinės vertės amortizaciją.

| (60) | Pirma, atrodo, kad Komisija Sprendime pradėti tyrimą pripažįsta, kad galbūt esama teisėtų lūkesčių. Todėl, vadovaujantis pirmosios instancijos teismo praktika (38), šis teiginys aiškiai rodo, kad teisėtų lūkesčių esama. Kadangi sprendime pradėti procedūrą iš anksto nenurodytas oficialaus tyrimo rezultatas, teisėti lūkesčiai turėtų būti pripažįstami visų operacijų, įvykdytų iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos, atveju. |
| --- | --- |

(60)

Pirma, atrodo, kad Komisija Sprendime pradėti tyrimą pripažįsta, kad galbūt esama teisėtų lūkesčių. Todėl, vadovaujantis pirmosios instancijos teismo praktika (38), šis teiginys aiškiai rodo, kad teisėtų lūkesčių esama. Kadangi sprendime pradėti procedūrą iš anksto nenurodytas oficialaus tyrimo rezultatas, teisėti lūkesčiai turėtų būti pripažįstami visų operacijų, įvykdytų iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos, atveju.

| (61) | Antra, Komisija savo atsakymuose į raštiškus Europos Parlamento narių klausimus (39) teigė, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba. Šis teiginys yra aiški Komisijos pozicija ir tai paskatina akivaizdžius teisėtus Ispanijos valdžios institucijų ir nagrinėjamos priemonės gavėjų lūkesčius. |
| --- | --- |

(61)

Antra, Komisija savo atsakymuose į raštiškus Europos Parlamento narių klausimus (39) teigė, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba. Šis teiginys yra aiški Komisijos pozicija ir tai paskatina akivaizdžius teisėtus Ispanijos valdžios institucijų ir nagrinėjamos priemonės gavėjų lūkesčius.

| (62) | Trečia, remiantis Komisijos išvadomis panašiose bylose (40), Komisija pateikė netiesioginių įrodymų, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba. Atsižvelgdama į tuos sprendimus apdairi bendrovė nebūtų galėjusi prognozuoti, kad Komisijos pozicija galėtų taip pasikeisti. |
| --- | --- |

(62)

Trečia, remiantis Komisijos išvadomis panašiose bylose (40), Komisija pateikė netiesioginių įrodymų, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba. Atsižvelgdama į tuos sprendimus apdairi bendrovė nebūtų galėjusi prognozuoti, kad Komisijos pozicija galėtų taip pasikeisti.

| (63) | Galiausiai, nagrinėjama priemonė turėtų būti toliau taikoma visoms operacijoms, įvykdytoms iki neigiamo sprendimo paskelbimo dienos, kol bus baigta perviršinės vertės amortizacija. Nagrinėjama priemonė atitinka teisę išskaityti tam tikrą sumą, nustatomą įsigijimo metu, ir tos sumos išskaitymas paskirstomas 20 metų. Be to, atsižvelgiant į Komisijos poziciją panašiose bylose (41), galima pagrįstai teigti, kad teisėti interesai turi išlikti iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

(63)

Galiausiai, nagrinėjama priemonė turėtų būti toliau taikoma visoms operacijoms, įvykdytoms iki neigiamo sprendimo paskelbimo dienos, kol bus baigta perviršinės vertės amortizacija. Nagrinėjama priemonė atitinka teisę išskaityti tam tikrą sumą, nustatomą įsigijimo metu, ir tos sumos išskaitymas paskirstomas 20 metų. Be to, atsižvelgiant į Komisijos poziciją panašiose bylose (41), galima pagrįstai teigti, kad teisėti interesai turi išlikti iki galutinio sprendimo paskelbimo dienos.

B.   Dviejų šalių pastabos

| (64) | Dviejų šalių teigimu, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba. Jos teigia, kad šiuo atveju nesama teisėtų lūkesčių ir todėl ragina Komisiją nurodyti išieškoti visą neteisėtai suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(64)

Dviejų šalių teigimu, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalba. Jos teigia, kad šiuo atveju nesama teisėtų lūkesčių ir todėl ragina Komisiją nurodyti išieškoti visą neteisėtai suteiktą pagalbą.

B.1.   Nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba

B.1.1.   Nagrinėjama priemone suteikiamas ekonominis pranašumas

| (65) | Dviejų šalių teigimu, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra išskirtinio pobūdžio, nes Ispanijos mokesčių sistemoje, išskyrus šią nuostatą, neleidžiama jokia perviršinės vertės amortizacija, leidžiamas tik išskaitymas atliekant vertės sumažėjimo testą. Iki TRLIS 12 straipsnio 5 dalies įtraukimo Ispanijos pelno mokesčio teisės aktuose neleista turimų akcijų amortizacija neatsižvelgiant į tai, ar jų vertė iš tikrųjų sumažėja, ar ne. Dvi šalys pabrėžia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis tikriausiai yra unikali Europos kontekste, nes nė vienoje kitoje valstybėje narėje nėra panašios sistemos, taikomos tarpvalstybiniams sandoriams, kai neįsigyjamas kontrolinis akcijų paketas. |
| --- | --- |

(65)

Dviejų šalių teigimu, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra išskirtinio pobūdžio, nes Ispanijos mokesčių sistemoje, išskyrus šią nuostatą, neleidžiama jokia perviršinės vertės amortizacija, leidžiamas tik išskaitymas atliekant vertės sumažėjimo testą. Iki TRLIS 12 straipsnio 5 dalies įtraukimo Ispanijos pelno mokesčio teisės aktuose neleista turimų akcijų amortizacija neatsižvelgiant į tai, ar jų vertė iš tikrųjų sumažėja, ar ne. Dvi šalys pabrėžia, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis tikriausiai yra unikali Europos kontekste, nes nė vienoje kitoje valstybėje narėje nėra panašios sistemos, taikomos tarpvalstybiniams sandoriams, kai neįsigyjamas kontrolinis akcijų paketas.

| (66) | Pagal Ispanijos mokesčių sistemą prestižo vertė gali būti amortizuojama, tik jei yra verslo jungimas – vienintelė išimtis yra nagrinėjama priemonė, kuria amortizacija leidžiama išskirtiniu atveju: jei tikslinėje bendrovėje įsigyjama mažumos akcijų dalis. Taip nukrypstama nuo bendrosios mokesčių sistemos, nes amortizacija galima ne tik tada, kai nėra verslo jungimo, bet ir tais atvejais, kai pirkėjas net neįgyja užsienio tikslinės bendrovės kontrolės. Taigi TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi tam tikroms Ispanijos bendrovėms suteikiama nauda, palyginti su a) kitomis Ispanijos bendrovėmis, kurios veikia tik nacionaliniu lygmeniu ir b) kitais Ispanijos veiklos vykdytojais, kurie tarptautiniu mastu konkuruoja su nagrinėjamos priemonės gavėjais iš Ispanijos. |
| --- | --- |

(66)

Pagal Ispanijos mokesčių sistemą prestižo vertė gali būti amortizuojama, tik jei yra verslo jungimas – vienintelė išimtis yra nagrinėjama priemonė, kuria amortizacija leidžiama išskirtiniu atveju: jei tikslinėje bendrovėje įsigyjama mažumos akcijų dalis. Taip nukrypstama nuo bendrosios mokesčių sistemos, nes amortizacija galima ne tik tada, kai nėra verslo jungimo, bet ir tais atvejais, kai pirkėjas net neįgyja užsienio tikslinės bendrovės kontrolės. Taigi TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi tam tikroms Ispanijos bendrovėms suteikiama nauda, palyginti su a) kitomis Ispanijos bendrovėmis, kurios veikia tik nacionaliniu lygmeniu ir b) kitais Ispanijos veiklos vykdytojais, kurie tarptautiniu mastu konkuruoja su nagrinėjamos priemonės gavėjais iš Ispanijos.

| (67) | Ekonominiu požiūriu Ispanijos valdžios institucijos ne tik teikia beprocentę paskolą, kuri ištęsiama dvidešimčiai metų (beprocentis mokesčių atidėjimas), bet ir iš esmės palieka dėl beprocentės paskolos grąžinimo datos spręsti pačiam paskolos gavėjui, jei ta paskola apskritai grąžinama. Jei investuotojas neperleidžia turimų didelės dalies akcijų, poveikis būna toks pats kaip ir tada, kai Ispanijos valdžios institucijos panaikina skolą. Šiuo atveju priemonė tampa nuolatiniu atleidimu nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(67)

Ekonominiu požiūriu Ispanijos valdžios institucijos ne tik teikia beprocentę paskolą, kuri ištęsiama dvidešimčiai metų (beprocentis mokesčių atidėjimas), bet ir iš esmės palieka dėl beprocentės paskolos grąžinimo datos spręsti pačiam paskolos gavėjui, jei ta paskola apskritai grąžinama. Jei investuotojas neperleidžia turimų didelės dalies akcijų, poveikis būna toks pats kaip ir tada, kai Ispanijos valdžios institucijos panaikina skolą. Šiuo atveju priemonė tampa nuolatiniu atleidimu nuo mokesčių.

| (68) | Viena iš dviejų šalių apskaičiavo, kad dėl nagrinėjamos priemonės tos Ispanijos įmonės, kurios įsigyja verslą, pavyzdžiui, bankininkystės sektoriuje, gali mokėti maždaug 7 % daugiau, negu galėtų kitokiu atveju. Tačiau ta šalis taip pat pripažįsta, kad, kadangi pasiūlymo kaina yra įvairių elementų derinys, nagrinėjama priemonė nėra vienintelis veiksnys, nors galbūt vienas iš daugiausia lemiančių veiksnių, dėl kurių pasiūlymų teikėjai iš Ispanijos, kuriems taikoma nagrinėjama priemonė, elgiasi taip agresyviai. Ši šalis taip pat mano, kad priemone pasiūlymų teikėjams iš Ispanijos tarptautiniuose aukcionuose suteikiamas aiškus pranašumas. |
| --- | --- |

(68)

Viena iš dviejų šalių apskaičiavo, kad dėl nagrinėjamos priemonės tos Ispanijos įmonės, kurios įsigyja verslą, pavyzdžiui, bankininkystės sektoriuje, gali mokėti maždaug 7 % daugiau, negu galėtų kitokiu atveju. Tačiau ta šalis taip pat pripažįsta, kad, kadangi pasiūlymo kaina yra įvairių elementų derinys, nagrinėjama priemonė nėra vienintelis veiksnys, nors galbūt vienas iš daugiausia lemiančių veiksnių, dėl kurių pasiūlymų teikėjai iš Ispanijos, kuriems taikoma nagrinėjama priemonė, elgiasi taip agresyviai. Ši šalis taip pat mano, kad priemone pasiūlymų teikėjams iš Ispanijos tarptautiniuose aukcionuose suteikiamas aiškus pranašumas.

B1.2.   Nagrinėjama priemonė teikiama tam tikroms bendrovėms arba tam tikrų prekių gamybai

| (69) | Tarp šio atvejo ir aplinkybių, dėl kurių priimtas 2004 m. liepos 15 d. Teismo sprendimas, yra aiški paralelė (42). Nepaisant Ispanijos valdžios institucijų pateiktų argumentų, kad nagrinėjama priemonė pastaruoju atveju yra ne atrankioji, nes TRLIS 37 straipsnis taikomas visoms Ispanijos bendrovėms, kurios investuoja tarptautiniu mastu, Teismas padarė išvadą, kad priemonė yra valstybės pagalba, nes ji taikoma tik vienos kategorijos bendrovėms, būtent bendrovėms, darančioms tam tikras tarptautines investicijas. Ta pati argumentacija gali būti taikoma TRLIS 12 straipsnio 5 daliai. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra atrankioji dėl to, kad šia nuostata pasinaudoti gali tik bendrovės, įsigyjančios užsienio bendrovių akcijų. |
| --- | --- |

(69)

Tarp šio atvejo ir aplinkybių, dėl kurių priimtas 2004 m. liepos 15 d. Teismo sprendimas, yra aiški paralelė (42). Nepaisant Ispanijos valdžios institucijų pateiktų argumentų, kad nagrinėjama priemonė pastaruoju atveju yra ne atrankioji, nes TRLIS 37 straipsnis taikomas visoms Ispanijos bendrovėms, kurios investuoja tarptautiniu mastu, Teismas padarė išvadą, kad priemonė yra valstybės pagalba, nes ji taikoma tik vienos kategorijos bendrovėms, būtent bendrovėms, darančioms tam tikras tarptautines investicijas. Ta pati argumentacija gali būti taikoma TRLIS 12 straipsnio 5 daliai. Todėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra atrankioji dėl to, kad šia nuostata pasinaudoti gali tik bendrovės, įsigyjančios užsienio bendrovių akcijų.

| (70) | Be to, TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi pasinaudoti gali tik tam tikro dydžio ir finansinio pajėgumo bendrovės, vykdančios tarptautines operacijas. Nors bendrovės balansas rodo turto buhalterinę vertę, nepanašu, kad jis taip pat parodytų numanomą turto rinkos vertę. Todėl praktiškai tik tie veiklos vykdytojai, kurie turi kontrolinę tikslinių bendrovių dalį, turi pakankamą priėjimą prie bendrovės dokumentų ir gali išsiaiškinti numanomą bendrovės turto rinkos vertę. Taigi, 5 % riba palanki toms bendrovėms, kurios vykdo tarptautines operacijas. |
| --- | --- |

(70)

Be to, TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi pasinaudoti gali tik tam tikro dydžio ir finansinio pajėgumo bendrovės, vykdančios tarptautines operacijas. Nors bendrovės balansas rodo turto buhalterinę vertę, nepanašu, kad jis taip pat parodytų numanomą turto rinkos vertę. Todėl praktiškai tik tie veiklos vykdytojai, kurie turi kontrolinę tikslinių bendrovių dalį, turi pakankamą priėjimą prie bendrovės dokumentų ir gali išsiaiškinti numanomą bendrovės turto rinkos vertę. Taigi, 5 % riba palanki toms bendrovėms, kurios vykdo tarptautines operacijas.

| (71) | Be to, tik veiklos vykdytojui iš Ispanijos, turinčiam verslą Ispanijoje, taikoma Ispanijos mokesčių bazė ir jis gali pasinaudoti nuvertėjimu. Todėl praktiškai ja pasinaudoti gali tik Ispanijoje reziduojančios bendrovės, kurioms taikoma reikšminga Ispanijos mokesčių bazė, nes potenciali nauda susieta su veiklos Ispanijoje mastu, o ne įsigijimu. Nors TRLIS 12 straipsnio 5 dalis parengta siekiant ją taikyti visiems Ispanijoje įsisteigusiems veiklos vykdytojams, praktiškai tik ribotas ir lengvai nustatomas skaičius bendrovių, kurioms taikoma Ispanijos mokesčių bazė, kurios įsigyja užsienio bendrovių akcijų atitinkamais mokestiniais metais ir kurių mokestinė bazė, kuri gali kompensuoti perviršinės vertės išskaitymus, yra didelė, gali pasinaudoti ta kasmet taikoma priemone. Taigi, nagrinėjama priemone iš tikrųjų leidžiama kitokia apmokestinimo tvarka net ir tiems veiklos vykdytojams iš Ispanijos, kurių padėtis, leidžianti jiems įsigyti užsienio bendrovių akcijų, yra tokia pat. |
| --- | --- |

(71)

Be to, tik veiklos vykdytojui iš Ispanijos, turinčiam verslą Ispanijoje, taikoma Ispanijos mokesčių bazė ir jis gali pasinaudoti nuvertėjimu. Todėl praktiškai ja pasinaudoti gali tik Ispanijoje reziduojančios bendrovės, kurioms taikoma reikšminga Ispanijos mokesčių bazė, nes potenciali nauda susieta su veiklos Ispanijoje mastu, o ne įsigijimu. Nors TRLIS 12 straipsnio 5 dalis parengta siekiant ją taikyti visiems Ispanijoje įsisteigusiems veiklos vykdytojams, praktiškai tik ribotas ir lengvai nustatomas skaičius bendrovių, kurioms taikoma Ispanijos mokesčių bazė, kurios įsigyja užsienio bendrovių akcijų atitinkamais mokestiniais metais ir kurių mokestinė bazė, kuri gali kompensuoti perviršinės vertės išskaitymus, yra didelė, gali pasinaudoti ta kasmet taikoma priemone. Taigi, nagrinėjama priemone iš tikrųjų leidžiama kitokia apmokestinimo tvarka net ir tiems veiklos vykdytojams iš Ispanijos, kurių padėtis, leidžianti jiems įsigyti užsienio bendrovių akcijų, yra tokia pat.

| (72) | Dvi šalys mano, kad joms nepavyko nustatyti jokių objektyvių ar horizontalaus pobūdžio kriterijų ar sąlygų, pateisinančių nagrinėjamą priemonę. Priešingai, jos laikosi nuomonės, kad patvirtinant priemonę pagrindinis ketinimas buvo suteikti naudos tam tikriems veiklos vykdytojams iš Ispanijos. Be to, jei nagrinėjama priemonė yra būdinga Ispanijos mokesčių sistemai, iki tos dienos įsigytoms užsienio bendrovių akcijoms taip pat turėtų būti taikoma ta priemonė, tačiau taip nėra, nes mokesčio lengvata suteikiama tik tuo atveju, jei akcijos įsigytos po 2002 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(72)

Dvi šalys mano, kad joms nepavyko nustatyti jokių objektyvių ar horizontalaus pobūdžio kriterijų ar sąlygų, pateisinančių nagrinėjamą priemonę. Priešingai, jos laikosi nuomonės, kad patvirtinant priemonę pagrindinis ketinimas buvo suteikti naudos tam tikriems veiklos vykdytojams iš Ispanijos. Be to, jei nagrinėjama priemonė yra būdinga Ispanijos mokesčių sistemai, iki tos dienos įsigytoms užsienio bendrovių akcijoms taip pat turėtų būti taikoma ta priemonė, tačiau taip nėra, nes mokesčio lengvata suteikiama tik tuo atveju, jei akcijos įsigytos po 2002 m. sausio 1 d.

| (73) | Atitinkamai, ir atsižvelgiant į Komisijos politiką (43), nagrinėjama priemonė turi būti laikoma atrankiąja. |
| --- | --- |

(73)

Atitinkamai, ir atsižvelgiant į Komisijos politiką (43), nagrinėjama priemonė turi būti laikoma atrankiąja.

B1.3.   Nagrinėjama priemone iškraipoma konkurencija ir daromas neigiamas poveikis prekybai Bendrijoje

| (74) | Nagrinėjama priemonė yra aiškiai diskriminacinė, nes veiklos vykdytojams iš Ispanijos suteikiama aiški fiskalinė ir piniginė nauda, kuria užsienio veiklos vykdytojai negali pasinaudoti. Vykstant bendrovės įsigijimo aukcionui ar kitokiai konkurencinei procedūrai toks pranašumas leidžia elgtis visai kitaip. |
| --- | --- |

(74)

Nagrinėjama priemonė yra aiškiai diskriminacinė, nes veiklos vykdytojams iš Ispanijos suteikiama aiški fiskalinė ir piniginė nauda, kuria užsienio veiklos vykdytojai negali pasinaudoti. Vykstant bendrovės įsigijimo aukcionui ar kitokiai konkurencinei procedūrai toks pranašumas leidžia elgtis visai kitaip.

| (75) | Perėmimo pasiūlymai suponuoja, kad bus sumokėta tikslinės bendrovės akcijų kainos priemoka ir dėl to beveik visada atsiras perviršinė vertė. Kelis kartus finansų spaudoje skelbta apie didelius įsigijimus, kuriuos įvykdė Ispanijos bendrovės, ir atitinkamas mokesčių lengvatas, suteikiamas pagal Ispanijos mokesčių taisykles, taikomas perviršinės vertės amortizacijai. Vienu tokių įsigijimu atveju, kai akcijas įsigijo investicinis bankas, apskaičiuota, kad mokesčių lengvata dėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalies buvo 1,7 mlrd. EUR, arba 6,5 % pasiūlymo kainos. Dar vienoje ataskaitoje nurodoma, kad Ispanijos įsigyjanti bendrovė turėjo galimybių pasiūlyti maždaug 15 % daugiau už konkurentus iš kitų šalių, ne Ispanijos. |
| --- | --- |

(75)

Perėmimo pasiūlymai suponuoja, kad bus sumokėta tikslinės bendrovės akcijų kainos priemoka ir dėl to beveik visada atsiras perviršinė vertė. Kelis kartus finansų spaudoje skelbta apie didelius įsigijimus, kuriuos įvykdė Ispanijos bendrovės, ir atitinkamas mokesčių lengvatas, suteikiamas pagal Ispanijos mokesčių taisykles, taikomas perviršinės vertės amortizacijai. Vienu tokių įsigijimu atveju, kai akcijas įsigijo investicinis bankas, apskaičiuota, kad mokesčių lengvata dėl TRLIS 12 straipsnio 5 dalies buvo 1,7 mlrd. EUR, arba 6,5 % pasiūlymo kainos. Dar vienoje ataskaitoje nurodoma, kad Ispanijos įsigyjanti bendrovė turėjo galimybių pasiūlyti maždaug 15 % daugiau už konkurentus iš kitų šalių, ne Ispanijos.

| (76) | Taip pat atrodo, kad nagrinėjama priemonė palanki tam tikrai Ispanijos bendrovių eksporto veiklai (eksporto pagalba įsigyjant užsienio bendrovių akcijų), o tai neatitinka Bendrijos susiformavusios politikos (44) šioje srityje. |
| --- | --- |

(76)

Taip pat atrodo, kad nagrinėjama priemonė palanki tam tikrai Ispanijos bendrovių eksporto veiklai (eksporto pagalba įsigyjant užsienio bendrovių akcijų), o tai neatitinka Bendrijos susiformavusios politikos (44) šioje srityje.

B.1.4.   Nagrinėjama priemonė daro neigiamą poveikį valstybės ištekliams

| (77) | Nagrinėjama priemonė naudinga bendrovėms, kurios atitinka tam tikrus reikalavimus, ir ja sudaromos sąlygos toms bendrovėms sumažinti jų mokesčių bazę, taigi ir mokesčio sumą, kuri paprastai būtų mokėtina tam tikrais metais, jei šios nuostatos nebūtų. Todėl pagalbos gavėjams suteikiamas finansinis pranašumas, dėl kurio sąnaudų tiesiogiai patiria susijusios valstybės narės biudžetas. |
| --- | --- |

(77)

Nagrinėjama priemonė naudinga bendrovėms, kurios atitinka tam tikrus reikalavimus, ir ja sudaromos sąlygos toms bendrovėms sumažinti jų mokesčių bazę, taigi ir mokesčio sumą, kuri paprastai būtų mokėtina tam tikrais metais, jei šios nuostatos nebūtų. Todėl pagalbos gavėjams suteikiamas finansinis pranašumas, dėl kurio sąnaudų tiesiogiai patiria susijusios valstybės narės biudžetas.

V.   ISPANIJOS REAKCIJA Į TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

| (78) | Ispanijos valdžios institucijos nurodo, kad didžiojoje dalyje trečiųjų šalių pastabų palaikomas jų požiūris. Tik dvi šalys mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, o visos kitos konstatuoja, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Priešingu atveju pastabas būtų pateikę mažiau ekonominės veiklos vykdytojų. Be to, labai įvairi suinteresuotųjų trečiųjų šalių veikla ir labai skirtingas jų dydis rodo, kad nagrinėjama priemonė yra bendrojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(78)

Ispanijos valdžios institucijos nurodo, kad didžiojoje dalyje trečiųjų šalių pastabų palaikomas jų požiūris. Tik dvi šalys mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, o visos kitos konstatuoja, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Priešingu atveju pastabas būtų pateikę mažiau ekonominės veiklos vykdytojų. Be to, labai įvairi suinteresuotųjų trečiųjų šalių veikla ir labai skirtingas jų dydis rodo, kad nagrinėjama priemonė yra bendrojo pobūdžio.

| (79) | Kalbant apie išskirtinį nagrinėjamos priemonės pobūdį, Ispanijos valdžios institucijos atmeta šį teiginį ir primena bendruosius prestižo vertės ir perviršinės vertės amortizacijos bruožus, nustatytus Ispanijos apskaitos taisyklėse (45). Be to, vadovaujantis TRLIS 11 straipsnio 4 dalies ir 89 straipsnio 3 dalies nuostatomis, perviršinės vertės amortizacijos išskaitymas yra bendroji Ispanijos pelno mokesčių sistemos taisyklė. TRLIS 12 straipsnio 5 daliai taikoma tokia pat logika. Netikslu teigti, kad TRLIS 12 straipsnio 3 dalis yra bendroji taisyklė, taikoma perviršinės vertės amortizacijai, nes šiame straipsnyje kalbama apie nekotiruojamųjų bendrovių akcijų išskaitymą. Ši nuostata susijusi su teorinės apskaitinės vertės, o ne perviršinės vertės mažėjimu. TRLIS 12 straipsnio 3 ir 5 dalys yra dvi papildomos bendrosios taisyklės: pirmoji susijusi su nusidėvėjimu, priskiriamu nuostoliams, kurių patiriama dėl tikslinės bendrovės, o antroji – su tik dalies vertės sumažėjimo išskaitymu, priskirtinu perviršinės vertės sumažėjimui. Galiausiai, faktas, kad jokia kita valstybė narė neturi priemonių, panašių į nagrinėjamą priemonę, nėra svarbus, nes mokesčių sistemos Europos Sąjungoje yra nesuderintos. |
| --- | --- |

(79)

Kalbant apie išskirtinį nagrinėjamos priemonės pobūdį, Ispanijos valdžios institucijos atmeta šį teiginį ir primena bendruosius prestižo vertės ir perviršinės vertės amortizacijos bruožus, nustatytus Ispanijos apskaitos taisyklėse (45). Be to, vadovaujantis TRLIS 11 straipsnio 4 dalies ir 89 straipsnio 3 dalies nuostatomis, perviršinės vertės amortizacijos išskaitymas yra bendroji Ispanijos pelno mokesčių sistemos taisyklė. TRLIS 12 straipsnio 5 daliai taikoma tokia pat logika. Netikslu teigti, kad TRLIS 12 straipsnio 3 dalis yra bendroji taisyklė, taikoma perviršinės vertės amortizacijai, nes šiame straipsnyje kalbama apie nekotiruojamųjų bendrovių akcijų išskaitymą. Ši nuostata susijusi su teorinės apskaitinės vertės, o ne perviršinės vertės mažėjimu. TRLIS 12 straipsnio 3 ir 5 dalys yra dvi papildomos bendrosios taisyklės: pirmoji susijusi su nusidėvėjimu, priskiriamu nuostoliams, kurių patiriama dėl tikslinės bendrovės, o antroji – su tik dalies vertės sumažėjimo išskaitymu, priskirtinu perviršinės vertės sumažėjimui. Galiausiai, faktas, kad jokia kita valstybė narė neturi priemonių, panašių į nagrinėjamą priemonę, nėra svarbus, nes mokesčių sistemos Europos Sąjungoje yra nesuderintos.

| (80) | Kalbant apie atrankųjį priemonės pobūdį, paralelės su 2004 m. liepos 15 d. Teismo sprendimu yra netikslios (46), nes tuo atveju Komisija aiškiai apibrėžė pagalbos gavėjo profilį, o šiuo atveju tai negalėjo būti padaryta. Iš tikrųjų, TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje nereikalaujama jokio akcijų įsigijimo ir prekių ir paslaugų eksporto ryšio. Todėl nagrinėjama priemonė neturi Ispanijos prekių ar paslaugų eksporto didinimo poveikio. Tai, kad ši neatrankioji priemonė netaikoma nacionalinėms operacijoms, neturi neigiamo poveikio jos bendrajam pobūdžiui. Iš tikrųjų, galutinis šios nagrinėjamos priemonės tikslas yra toks pat, kaip ir Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyvos, t. y. užtikrinti, kad investiciniai sprendimai būtų pagrįsti labiau ekonominiais nei mokesčių sumetimais. Todėl, kadangi vykdyti verslo jungimą įmanoma įsigyjant nacionalinių bendrovių akcijų, bet tai neįmanoma vykdant tarpvalstybinį įsigijimą, skirtingas nacionalinių ir tarpvalstybinių operacijų traktavimas ne tik teisiškai pateisinamas, bet ir būtinas siekiant užtikrinti mokesčių sistemos neutralumą. |
| --- | --- |

(80)

Kalbant apie atrankųjį priemonės pobūdį, paralelės su 2004 m. liepos 15 d. Teismo sprendimu yra netikslios (46), nes tuo atveju Komisija aiškiai apibrėžė pagalbos gavėjo profilį, o šiuo atveju tai negalėjo būti padaryta. Iš tikrųjų, TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje nereikalaujama jokio akcijų įsigijimo ir prekių ir paslaugų eksporto ryšio. Todėl nagrinėjama priemonė neturi Ispanijos prekių ar paslaugų eksporto didinimo poveikio. Tai, kad ši neatrankioji priemonė netaikoma nacionalinėms operacijoms, neturi neigiamo poveikio jos bendrajam pobūdžiui. Iš tikrųjų, galutinis šios nagrinėjamos priemonės tikslas yra toks pat, kaip ir Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyvos, t. y. užtikrinti, kad investiciniai sprendimai būtų pagrįsti labiau ekonominiais nei mokesčių sumetimais. Todėl, kadangi vykdyti verslo jungimą įmanoma įsigyjant nacionalinių bendrovių akcijų, bet tai neįmanoma vykdant tarpvalstybinį įsigijimą, skirtingas nacionalinių ir tarpvalstybinių operacijų traktavimas ne tik teisiškai pateisinamas, bet ir būtinas siekiant užtikrinti mokesčių sistemos neutralumą.

| (81) | Kalbant apie tariamas nagrinėjamos priemonės iškraipomąsias savybes, Ispanijos valdžios institucijos nurodo, kad bet kokia mokesčio lengvata, kuria mažinamos bendrovės veiklos išlaidos, padidina konkurencinį gavėjo pranašumą. Tačiau šis teiginys nėra svarbus, nes nagrinėjama priemonė yra bendroji priemonė. Valstybėse narėse taikomos skirtingos mokesčių normos, turinčios įtakos jose reziduojančių bendrovių konkurencingumui, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Be to, neįrodyta, kad nagrinėjama priemonė daro neigiamą poveikį valstybių narių prekybai. Dar daugiau, perviršinės vertės amortizavimo pasekmės nebūtinai padidina konkurento siūlomą kainą. |
| --- | --- |

(81)

Kalbant apie tariamas nagrinėjamos priemonės iškraipomąsias savybes, Ispanijos valdžios institucijos nurodo, kad bet kokia mokesčio lengvata, kuria mažinamos bendrovės veiklos išlaidos, padidina konkurencinį gavėjo pranašumą. Tačiau šis teiginys nėra svarbus, nes nagrinėjama priemonė yra bendroji priemonė. Valstybėse narėse taikomos skirtingos mokesčių normos, turinčios įtakos jose reziduojančių bendrovių konkurencingumui, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Be to, neįrodyta, kad nagrinėjama priemonė daro neigiamą poveikį valstybių narių prekybai. Dar daugiau, perviršinės vertės amortizavimo pasekmės nebūtinai padidina konkurento siūlomą kainą.

| (82) | Kalbant apie ginčijamos priemonės derėjimą su bendrąja rinka, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra tinkama ir proporcinga mažinant rinkos sutrikimą nustatant neutralią mokesčių sistemą nacionalinėms ir tarpvalstybinėms operacijoms, kuria skatinama europinių bendrovių plėtra. |
| --- | --- |

(82)

Kalbant apie ginčijamos priemonės derėjimą su bendrąja rinka, Ispanijos valdžios institucijos mano, kad TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra tinkama ir proporcinga mažinant rinkos sutrikimą nustatant neutralią mokesčių sistemą nacionalinėms ir tarpvalstybinėms operacijoms, kuria skatinama europinių bendrovių plėtra.

VI.   SCHEMOS VERTINIMAS

| (83) | Siekdama išsiaiškinti, ar priemonė yra valstybės pagalba, Komisija privalo vertinti, ar nagrinėjama priemonė atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalies sąlygas. Ta nuostata yra tokia: „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“ Atsižvelgdama į šią nuostatą Komisija toliau vertins, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(83)

Siekdama išsiaiškinti, ar priemonė yra valstybės pagalba, Komisija privalo vertinti, ar nagrinėjama priemonė atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalies sąlygas. Ta nuostata yra tokia: „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“ Atsižvelgdama į šią nuostatą Komisija toliau vertins, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba.

A.   Priemonei būdingas atrankumas ir pranašumas

| (84) | Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti speciali ar atranki tuo požiūriu, kad ji palanki tik tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai. |
| --- | --- |

(84)

Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti speciali ar atranki tuo požiūriu, kad ji palanki tik tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai.

| (85) | Komisijos pranešime (47) teigiama: „todėl, mokesčių priemonei norint taikyti 92 straipsnio 1 dalį [dabar 87 straipsnio 1 dalis], pagrindinis kriterijus yra tai, kad priemonė suteiktų išimtį iš mokesčių sistemos tam tikroms valstybės narės įmonėms. Todėl pirma reikėtų nustatyti, kokia bendroji sistema turėtų būti taikoma. Po to turi būti išnagrinėta, ar išimtį iš sistemos arba sistemos diferencijavimą galima pateisinti mokesčių sistemos „prigimtimi arba bendrąja schema“, t. y. ar jie tiesiogiai pagrįsti esminiais arba pagrindiniais atitinkamos valstybės narės mokesčių sistemos principais. Jei ne, priemonė laikoma valstybės pagalba.“ |
| --- | --- |

(85)

Komisijos pranešime (47) teigiama: „todėl, mokesčių priemonei norint taikyti 92 straipsnio 1 dalį [dabar 87 straipsnio 1 dalis], pagrindinis kriterijus yra tai, kad priemonė suteiktų išimtį iš mokesčių sistemos tam tikroms valstybės narės įmonėms. Todėl pirma reikėtų nustatyti, kokia bendroji sistema turėtų būti taikoma. Po to turi būti išnagrinėta, ar išimtį iš sistemos arba sistemos diferencijavimą galima pateisinti mokesčių sistemos „prigimtimi arba bendrąja schema“, t. y. ar jie tiesiogiai pagrįsti esminiais arba pagrindiniais atitinkamos valstybės narės mokesčių sistemos principais. Jei ne, priemonė laikoma valstybės pagalba.“

| (86) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika (48), „kalbant apie atrankos sąlygos, kuri yra sudėtinė valstybės pagalbos dalis, įvertinimą, iš nusistovėjusios Bendrijos teismų praktikos yra aišku, kad EB 87 straipsnio 1 dalis reikalauja nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nacionalinė priemonė gali labiau palaikyti „tam tikras įmones ar prekes“ nei kitas, kurios pagal minėtos sistemos siekiamus tikslus yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje“ (49). |
| --- | --- |

(86)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika (48), „kalbant apie atrankos sąlygos, kuri yra sudėtinė valstybės pagalbos dalis, įvertinimą, iš nusistovėjusios Bendrijos teismų praktikos yra aišku, kad EB 87 straipsnio 1 dalis reikalauja nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nacionalinė priemonė gali labiau palaikyti „tam tikras įmones ar prekes“ nei kitas, kurios pagal minėtos sistemos siekiamus tikslus yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje“ (49).

| (87) | Teismas taip pat daug kartų laikėsi nuomonės, kad Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalbos priemonės neskiriamos pagal priežastis ar tikslus, o apibrėžiamos pagal poveikį (50). Visų pirma fiskalinės priemonės, pagal kurias nesiekiama bendros sistemos pritaikyti pagal konkrečius tam tikrų įmonių ypatumus, nes jų imamasi siekiant didinti jų konkurencingumą, patenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (51). |
| --- | --- |

(87)

Teismas taip pat daug kartų laikėsi nuomonės, kad Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalbos priemonės neskiriamos pagal priežastis ar tikslus, o apibrėžiamos pagal poveikį (50). Visų pirma fiskalinės priemonės, pagal kurias nesiekiama bendros sistemos pritaikyti pagal konkrečius tam tikrų įmonių ypatumus, nes jų imamasi siekiant didinti jų konkurencingumą, patenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (51).

| (88) | Tačiau valstybės pagalbos sąvoka netaikoma valstybės paramos priemonėms, pagal kurias įmonės diferencijuojamos ir toks diferencijavimas atsiranda dėl sistemos, kuriai jos priklauso, pobūdžio arba bendros struktūros. Kaip paaiškinta Komisijos pranešime (52), „kai kurias nuostatas gali pateisinti objektyvūs skirtumai tarp mokesčių mokėtojų“. |
| --- | --- |

(88)

Tačiau valstybės pagalbos sąvoka netaikoma valstybės paramos priemonėms, pagal kurias įmonės diferencijuojamos ir toks diferencijavimas atsiranda dėl sistemos, kuriai jos priklauso, pobūdžio arba bendros struktūros. Kaip paaiškinta Komisijos pranešime (52), „kai kurias nuostatas gali pateisinti objektyvūs skirtumai tarp mokesčių mokėtojų“.

| (89) | Kaip išsamiau paaiškinta tolesniame skirsnyje, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra atrankioji, nes ji taikoma tik tam tikroms bendrovių, kurios atlieka tam tikras investicijas užsienyje, grupėms ir kad būtent ši savybė nepateisinama schemos pobūdžiu, neatsižvelgiant į tai, ar atskaitos sistema apibrėžiama kaip perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklės pagal Ispanijos mokesčių sistemą (žr. 92–114 konstatuojamąsias dalis), ar kaip perviršinės vertės, susidarančios dėl ekonominio intereso, susijusio su bendrove, kuri reziduoja ne Ispanijoje, bet kitoje šalyje, apmokestinimo tvarkos taisyklės (žr. 115–119 konstatuojamąsias dalis). Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į bendrąsias pelno mokesčio sistemos pelno mokesčio nuostatas, taikomas tada, kai perviršinės vertės susidarymas duoda finansinės naudos (žr. 35–55 konstatuojamąsias dalis), visų pirma dėl to, kad Komisija mano, kad aplinkybės, kuriomis perviršinė vertė gali būti amortizuojama, neapima visos mokesčių mokėtojų, patekusių į panašias faktines ir teisines aplinkybes, kategorijos. |
| --- | --- |

(89)

Kaip išsamiau paaiškinta tolesniame skirsnyje, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra atrankioji, nes ji taikoma tik tam tikroms bendrovių, kurios atlieka tam tikras investicijas užsienyje, grupėms ir kad būtent ši savybė nepateisinama schemos pobūdžiu, neatsižvelgiant į tai, ar atskaitos sistema apibrėžiama kaip perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklės pagal Ispanijos mokesčių sistemą (žr. 92–114 konstatuojamąsias dalis), ar kaip perviršinės vertės, susidarančios dėl ekonominio intereso, susijusio su bendrove, kuri reziduoja ne Ispanijoje, bet kitoje šalyje, apmokestinimo tvarkos taisyklės (žr. 115–119 konstatuojamąsias dalis). Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į bendrąsias pelno mokesčio sistemos pelno mokesčio nuostatas, taikomas tada, kai perviršinės vertės susidarymas duoda finansinės naudos (žr. 35–55 konstatuojamąsias dalis), visų pirma dėl to, kad Komisija mano, kad aplinkybės, kuriomis perviršinė vertė gali būti amortizuojama, neapima visos mokesčių mokėtojų, patekusių į panašias faktines ir teisines aplinkybes, kategorijos.

| (90) | Be to, net jei būtų pasirinkta alternatyvi atskaitos sistema, įkvėpta tos, kurią pasiūlė Ispanijos valdžios institucijos (žr. 56–58 konstatuojamąsias dalis), Komisija konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė vis tiek būtų valstybės pagalbos priemonė, iš esmės dėl skirtingų faktinių ir teisinių sąlygų, kurių reikalaujama skirtingų scenarijų atveju, kad būtų galima pasinaudoti prestižo vertės, susidarančios įgijus ekonominį interesą kitoje šalyje, ne Ispanijoje, reziduojančioje bendrovėje, nuostata. |
| --- | --- |

(90)

Be to, net jei būtų pasirinkta alternatyvi atskaitos sistema, įkvėpta tos, kurią pasiūlė Ispanijos valdžios institucijos (žr. 56–58 konstatuojamąsias dalis), Komisija konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė vis tiek būtų valstybės pagalbos priemonė, iš esmės dėl skirtingų faktinių ir teisinių sąlygų, kurių reikalaujama skirtingų scenarijų atveju, kad būtų galima pasinaudoti prestižo vertės, susidarančios įgijus ekonominį interesą kitoje šalyje, ne Ispanijoje, reziduojančioje bendrovėje, nuostata.

| (91) | Pagal šį alternatyvų scenarijų nagrinėjama priemonė yra per daug netiksli ir savavališka, nes ja nenustatomos jokios sąlygos, kaip, pvz., tai, kad turi egzistuoti teisiškai privalomos ribojančios aplinkybės, dėl kurių būtų pateisinama kitokia apmokestinimo tvarka. Taigi, galų gale nagrinėjama priemone pasinaudojama tokiomis aplinkybėmis, kurių pakankamas skirtingumas, kad būtų galima pateisinti bendrųjų prestižo vertės taisyklių išimtį, neįrodytas. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjamą priemonę sudaro mokesčio lengvata, taikoma konkrečios rūšies išlaidoms, ir priemonė diskriminaciniu būdu taikoma plačiai sandorių kategorijai ir tai negali būti pateisinama objektyviais mokesčių mokėtojų skirtumais, todėl šia priemone iškraipoma konkurencija (53). |
| --- | --- |

(91)

Pagal šį alternatyvų scenarijų nagrinėjama priemonė yra per daug netiksli ir savavališka, nes ja nenustatomos jokios sąlygos, kaip, pvz., tai, kad turi egzistuoti teisiškai privalomos ribojančios aplinkybės, dėl kurių būtų pateisinama kitokia apmokestinimo tvarka. Taigi, galų gale nagrinėjama priemone pasinaudojama tokiomis aplinkybėmis, kurių pakankamas skirtingumas, kad būtų galima pateisinti bendrųjų prestižo vertės taisyklių išimtį, neįrodytas. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjamą priemonę sudaro mokesčio lengvata, taikoma konkrečios rūšies išlaidoms, ir priemonė diskriminaciniu būdu taikoma plačiai sandorių kategorijai ir tai negali būti pateisinama objektyviais mokesčių mokėtojų skirtumais, todėl šia priemone iškraipoma konkurencija (53).

A.1.   Perviršinės vertės apmokestinimo tvarka Ispanijos mokesčių sistemoje įsigijimų Bendrijoje atžvilgiu

A.1.1.   Atskaitos sistema

| (92) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad tinkama atskaitos sistema yra Ispanijos pelno mokesčio sistema, visų pirma perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklės, įtrauktos į Ispanijos mokesčių sistemą. Šis metodas atitinka ankstesnę Bendrijos praktiką ir Europos teismų praktiką, pagal kurias įprasta pelno mokesčio sistema laikoma atskaitos sistema (54). Ispanijos valdžios institucijos pastabose pabrėžta, kad dėl tarpvalstybinio verslo jungimo apribojimų mokesčių mokėtojų, kurie perka nacionalinių bendrovių akcijas, padėtis skiriasi nuo teisinės ir faktinės padėties, į kurią patenka tie, kas perka užsienio bendrovių akcijas. Ispanijos valdžios institucijų teigimu, tokia padėtis susidarė dėl to, kad yra kliūčių, kurios (po to, kai įsigyjama akcijų) neleidžia Ispanijos investuotojams vykdyti tarpvalstybinio jungimo, nors nacionalinėmis aplinkybėmis tai daryti galima. |
| --- | --- |

(92)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad tinkama atskaitos sistema yra Ispanijos pelno mokesčio sistema, visų pirma perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklės, įtrauktos į Ispanijos mokesčių sistemą. Šis metodas atitinka ankstesnę Bendrijos praktiką ir Europos teismų praktiką, pagal kurias įprasta pelno mokesčio sistema laikoma atskaitos sistema (54). Ispanijos valdžios institucijos pastabose pabrėžta, kad dėl tarpvalstybinio verslo jungimo apribojimų mokesčių mokėtojų, kurie perka nacionalinių bendrovių akcijas, padėtis skiriasi nuo teisinės ir faktinės padėties, į kurią patenka tie, kas perka užsienio bendrovių akcijas. Ispanijos valdžios institucijų teigimu, tokia padėtis susidarė dėl to, kad yra kliūčių, kurios (po to, kai įsigyjama akcijų) neleidžia Ispanijos investuotojams vykdyti tarpvalstybinio jungimo, nors nacionalinėmis aplinkybėmis tai daryti galima.

| (93) | Pirma, kalbant apie tokių tariamų kliūčių buvimą, reikėtų pabrėžti, kad Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė išsamios informacijos apie tokių kliūčių buvimą ir apsiribojo, net ir paskutinėje pateiktoje medžiagoje, bendrais ir nepagrįstais teiginiais, pabrėždamos bendrąsias savybes, kaip antai skirtumai, kurių atsiranda dėl to, kad neįgyvendinta Bendrovių teisės direktyva, skirtumai, susiję su mažumos akcininkų teisėmis, kreditorių teisėmis, darbo teise, nacionaliniu prekės ženklu, ir bendrosios politinės ir komercinės aplinkybės. Jei nustatant Sutarties 87 straipsnio taikymo sritį būtų galima atsižvelgti į tokius kaip šie nepagrįstus ir bendruosius elementus, kiltų pavojus, kad pagalbos sąvoka taptų labai sutartine. Be to, šie subjektyvūs teiginiai toliau nei plėtojami, nei pagrindžiami. Dar daugiau, Ispanijos valdžios institucijos taip pat cituoja Komisijos ataskaitą dėl Perėmimo pasiūlymų direktyvos įgyvendinimo (55), bet nepaaiškina ryšio tarp kliūčių perėmimui ir tariamų kliūčių tarpvalstybiniam verslo jungimui. |
| --- | --- |

(93)

Pirma, kalbant apie tokių tariamų kliūčių buvimą, reikėtų pabrėžti, kad Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė išsamios informacijos apie tokių kliūčių buvimą ir apsiribojo, net ir paskutinėje pateiktoje medžiagoje, bendrais ir nepagrįstais teiginiais, pabrėždamos bendrąsias savybes, kaip antai skirtumai, kurių atsiranda dėl to, kad neįgyvendinta Bendrovių teisės direktyva, skirtumai, susiję su mažumos akcininkų teisėmis, kreditorių teisėmis, darbo teise, nacionaliniu prekės ženklu, ir bendrosios politinės ir komercinės aplinkybės. Jei nustatant Sutarties 87 straipsnio taikymo sritį būtų galima atsižvelgti į tokius kaip šie nepagrįstus ir bendruosius elementus, kiltų pavojus, kad pagalbos sąvoka taptų labai sutartine. Be to, šie subjektyvūs teiginiai toliau nei plėtojami, nei pagrindžiami. Dar daugiau, Ispanijos valdžios institucijos taip pat cituoja Komisijos ataskaitą dėl Perėmimo pasiūlymų direktyvos įgyvendinimo (55), bet nepaaiškina ryšio tarp kliūčių perėmimui ir tariamų kliūčių tarpvalstybiniam verslo jungimui.

| (94) | Antra, kalbėdamos apie šių tariamų kliūčių pobūdį Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt šalių aiškiai nenurodo jokių bendrojoje rinkoje esančių fiskalinių kliūčių. Nuo 1992 m. sausio 1 d., dienos, kurią valstybės narės turėjo įgyvendinti Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyvą, mokesčių kliūtys tarpvalstybinio verslo jungimui pašalintos. Todėl manoma, kad verslo jungimo apmokestinimo tvarka yra suderinta, ir nesvarbu, ar tai nacionalinės, ar tarpvalstybinės operacijos. Kalbant apie nemokestines kliūtis ir visų pirma bendrovių įstatymo kliūtis, būdingas tikslinės bendrovės buveinės vietos šalyje, Komisija mano, kad nuo 2004 m. spalio 8 d., dienos, kurią turėjo būti perkelta 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyva 2001/86/EB, papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (56), kartu su 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (57), arba ne vėliau kaip nuo Tarpvalstybinių susijungimų direktyvos perkėlimo dienos (58), bendrojoje rinkoje pašalintos kliūtys verslo jungimui. Todėl bent jau nuo 2007 m. gruodžio 15 d. verslo jungimo apmokestinimo tvarka yra vienoda nacionalinių ir tarpvalstybinių operacijų atžvilgiu. 2009 m. balandžio 3 d. Ispanijos įstatymo Nr. 3/2009 dėl struktūrinių bendrovių pakeitimų (59), kuriuo perkeliama Bendrovių teisės direktyva, preambulėje ši analizė patvirtinama teiginiu, kad „Ispanijos praktikoje jau būta tarpvalstybinių susijungimų tarp bendrovių, kurioms taikomi skirtingų valstybių narių įstatymai“. Ispanijos valdžios institucijos ar trisdešimt suinteresuotųjų šalių Komisijai nenurodė jokių kitų pagrįstų kliūčių, dėl kurių būtų pagrįsta kitokia teisinė tvarka, kaip yra nagrinėjamos priemonės atveju. Nors 2009 m. birželio 16 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė problemų (60), susijusių su tarpvalstybinio verslo jungimo apribojimais, sąrašą, šiame dokumente nėra pagrįstos informacijos ar susijusių faktinių elementų, kurie pagrįstų diskriminacinius nagrinėjamos priemonės aspektus. |
| --- | --- |

(94)

Antra, kalbėdamos apie šių tariamų kliūčių pobūdį Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt šalių aiškiai nenurodo jokių bendrojoje rinkoje esančių fiskalinių kliūčių. Nuo 1992 m. sausio 1 d., dienos, kurią valstybės narės turėjo įgyvendinti Tarpvalstybinio apmokestinimo direktyvą, mokesčių kliūtys tarpvalstybinio verslo jungimui pašalintos. Todėl manoma, kad verslo jungimo apmokestinimo tvarka yra suderinta, ir nesvarbu, ar tai nacionalinės, ar tarpvalstybinės operacijos. Kalbant apie nemokestines kliūtis ir visų pirma bendrovių įstatymo kliūtis, būdingas tikslinės bendrovės buveinės vietos šalyje, Komisija mano, kad nuo 2004 m. spalio 8 d., dienos, kurią turėjo būti perkelta 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyva 2001/86/EB, papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (56), kartu su 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (57), arba ne vėliau kaip nuo Tarpvalstybinių susijungimų direktyvos perkėlimo dienos (58), bendrojoje rinkoje pašalintos kliūtys verslo jungimui. Todėl bent jau nuo 2007 m. gruodžio 15 d. verslo jungimo apmokestinimo tvarka yra vienoda nacionalinių ir tarpvalstybinių operacijų atžvilgiu. 2009 m. balandžio 3 d. Ispanijos įstatymo Nr. 3/2009 dėl struktūrinių bendrovių pakeitimų (59), kuriuo perkeliama Bendrovių teisės direktyva, preambulėje ši analizė patvirtinama teiginiu, kad „Ispanijos praktikoje jau būta tarpvalstybinių susijungimų tarp bendrovių, kurioms taikomi skirtingų valstybių narių įstatymai“. Ispanijos valdžios institucijos ar trisdešimt suinteresuotųjų šalių Komisijai nenurodė jokių kitų pagrįstų kliūčių, dėl kurių būtų pagrįsta kitokia teisinė tvarka, kaip yra nagrinėjamos priemonės atveju. Nors 2009 m. birželio 16 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė problemų (60), susijusių su tarpvalstybinio verslo jungimo apribojimais, sąrašą, šiame dokumente nėra pagrįstos informacijos ar susijusių faktinių elementų, kurie pagrįstų diskriminacinius nagrinėjamos priemonės aspektus.

| (95) | Trečia, Komisija pareiškia, kad, remiantis Teisingumo Teismo praktika (61), jei valstybės narės netraktuoja tarpvalstybinio verslo jungimo taip pat, kaip nacionalinio verslo jungimo, tai gali būti iš Sutarties atsirandančių įsipareigojimų pažeidimas. Iš tikrųjų, kai nacionaliniame įstatyme nustatytas skirtingas bendrovių traktavimas, atsižvelgiant į nacionalinį ar tarpvalstybinį susijungimo pobūdį, tai greičiausiai neleidžia įgyvendinti įsisteigimo laisvės, nustatytos Sutartimi. Tiksliau, „šis nevienodas traktavimas reiškia apribojimą EB 43 ir 48 straipsnių prasme, kuris prieštarauja įsisteigimo teisei ir gali būti priimtinas tik tada, kai juo siekiama teisėto, su Sutartimi suderinamo tikslo ir jei jis yra pateisinamas privalomaisiais bendrojo intereso pagrindais. Be to, tokiu atveju būtina, kad jo taikymas būtų tinkamas taip siekiamo tikslo pasiekimui ir neviršytų to, kas būtina jam pasiekti“ (62). Be to, reikėtų prisiminti, kad Komisijai suteikta veiksmų laisvė taikyti Sutarties 87 straipsnio 3 dalį neleidžia jai suteikti valstybėms narėms leidimą nukrypti nuo Bendrijos teisės nuostatų, išskyrus nuostatas, susijusias su Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi (63). |
| --- | --- |

(95)

Trečia, Komisija pareiškia, kad, remiantis Teisingumo Teismo praktika (61), jei valstybės narės netraktuoja tarpvalstybinio verslo jungimo taip pat, kaip nacionalinio verslo jungimo, tai gali būti iš Sutarties atsirandančių įsipareigojimų pažeidimas. Iš tikrųjų, kai nacionaliniame įstatyme nustatytas skirtingas bendrovių traktavimas, atsižvelgiant į nacionalinį ar tarpvalstybinį susijungimo pobūdį, tai greičiausiai neleidžia įgyvendinti įsisteigimo laisvės, nustatytos Sutartimi. Tiksliau, „šis nevienodas traktavimas reiškia apribojimą EB 43 ir 48 straipsnių prasme, kuris prieštarauja įsisteigimo teisei ir gali būti priimtinas tik tada, kai juo siekiama teisėto, su Sutartimi suderinamo tikslo ir jei jis yra pateisinamas privalomaisiais bendrojo intereso pagrindais. Be to, tokiu atveju būtina, kad jo taikymas būtų tinkamas taip siekiamo tikslo pasiekimui ir neviršytų to, kas būtina jam pasiekti“ (62). Be to, reikėtų prisiminti, kad Komisijai suteikta veiksmų laisvė taikyti Sutarties 87 straipsnio 3 dalį neleidžia jai suteikti valstybėms narėms leidimą nukrypti nuo Bendrijos teisės nuostatų, išskyrus nuostatas, susijusias su Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi (63).

| (96) | Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad nėra priežasčių nukrypti nuo atskaitos sistemos, nurodytos sprendime pradėti procedūrą: atitinkama atskaitos sistema, taikoma vertinant nagrinėjamą priemonę, nustatyta remiantis bendrąja Ispanijos pelno mokesčio sistema ir, dar tiksliau, perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklėmis, įtrauktomis į Ispanijos mokesčių sistemą. |
| --- | --- |

(96)

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad nėra priežasčių nukrypti nuo atskaitos sistemos, nurodytos sprendime pradėti procedūrą: atitinkama atskaitos sistema, taikoma vertinant nagrinėjamą priemonę, nustatyta remiantis bendrąja Ispanijos pelno mokesčio sistema ir, dar tiksliau, perviršinės vertės apmokestinimo tvarkos taisyklėmis, įtrauktomis į Ispanijos mokesčių sistemą.

A.1.2.   Tos atskaitos sistemos išimčių buvimas

| (97) | Ispanijos mokesčių sistemoje mokesčių bazė apskaičiuojama pagal apskaitos ataskaitas, kurios pakoreguojamos taikant konkrečias mokesčių taisykles. Remdamasi pirmesne pastaba Komisija papildomai pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo Ispanijos apskaitos sistemos. Tai, ar yra perviršinė vertė, galima abstrakčiai apskaičiuoti konsoliduojant tikslinės bendrovės ir įsigyjančios bendrovės sąskaitas. Tačiau pagal Ispanijos apskaitos sistemą sąskaitas konsoliduoti reikalaujama „kontrolės“ (64) atveju ir tai daroma ir nacionalinių, ir užsienio bendrovių susijungimo atveju, siekiant nustatyti, kad visuotinė bendrovių grupės padėtis būtų kontroliuojama kartu. Manoma, kad tokia padėtis yra (65), pvz., tada, kai kontroliuojančioji bendrovė turi daugumą kontroliuojamosios bendrovės balsavimo teisių. Nepaisant to, nagrinėjama priemone nereikalaujama jokios tokios kontrolės ir priemonė taikoma nuo 5 % turimų akcijų. Galiausiai, Komisija taip pat pažymi, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. (66) pagal apskaitos taisykles jokia bendrovė negali amortizuoti perviršinės vertės. Iš tikrųjų, turint tai omenyje, trisdešimt suinteresuotųjų šalių daro nuorodą į nuostatas (67), kurios nebegalioja dabartinėje Ispanijos apskaitos sistemoje. Dėl 2007 m. liepos 4 d. Įstatymo Nr. 16/2007 dėl bendrovių įstatymo reformavimo ir pritaikymo apskaitos srityje tarptautinės apskaitos suderinimo pagal ES teisės aktus tikslais, taip pat dėl 2007 m. lapkričio 16 d. Karališkojo dekreto Nr. 1514/2007 dėl bendrosios apskaitos plano, apskaitos požiūriu nebeleidžiama amortizuoti nei prestižo vertės, nei perviršinės vertės. Šie Ispanijos apskaitos teisės pakeitimai atitinka 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (68). Todėl, atsižvelgiant į šiuos svarstymus, nagrinėjama priemonė yra nukrypimas nuo Ispanijoje taikomų įprastų apskaitos sistemų. |
| --- | --- |

(97)

Ispanijos mokesčių sistemoje mokesčių bazė apskaičiuojama pagal apskaitos ataskaitas, kurios pakoreguojamos taikant konkrečias mokesčių taisykles. Remdamasi pirmesne pastaba Komisija papildomai pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo Ispanijos apskaitos sistemos. Tai, ar yra perviršinė vertė, galima abstrakčiai apskaičiuoti konsoliduojant tikslinės bendrovės ir įsigyjančios bendrovės sąskaitas. Tačiau pagal Ispanijos apskaitos sistemą sąskaitas konsoliduoti reikalaujama „kontrolės“ (64) atveju ir tai daroma ir nacionalinių, ir užsienio bendrovių susijungimo atveju, siekiant nustatyti, kad visuotinė bendrovių grupės padėtis būtų kontroliuojama kartu. Manoma, kad tokia padėtis yra (65), pvz., tada, kai kontroliuojančioji bendrovė turi daugumą kontroliuojamosios bendrovės balsavimo teisių. Nepaisant to, nagrinėjama priemone nereikalaujama jokios tokios kontrolės ir priemonė taikoma nuo 5 % turimų akcijų. Galiausiai, Komisija taip pat pažymi, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. (66) pagal apskaitos taisykles jokia bendrovė negali amortizuoti perviršinės vertės. Iš tikrųjų, turint tai omenyje, trisdešimt suinteresuotųjų šalių daro nuorodą į nuostatas (67), kurios nebegalioja dabartinėje Ispanijos apskaitos sistemoje. Dėl 2007 m. liepos 4 d. Įstatymo Nr. 16/2007 dėl bendrovių įstatymo reformavimo ir pritaikymo apskaitos srityje tarptautinės apskaitos suderinimo pagal ES teisės aktus tikslais, taip pat dėl 2007 m. lapkričio 16 d. Karališkojo dekreto Nr. 1514/2007 dėl bendrosios apskaitos plano, apskaitos požiūriu nebeleidžiama amortizuoti nei prestižo vertės, nei perviršinės vertės. Šie Ispanijos apskaitos teisės pakeitimai atitinka 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (68). Todėl, atsižvelgiant į šiuos svarstymus, nagrinėjama priemonė yra nukrypimas nuo Ispanijoje taikomų įprastų apskaitos sistemų.

| (98) | Taigi, dėl to, kad yra fiskalinis nagrinėjamos priemonės pobūdis, išimties buvimas turi būti vertinamas lyginant su atskaitos mokesčių sistema, o ne vien su apskaitos pagrindu. Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad Ispanijos mokesčių sistemoje niekada nebuvo leidžiama perviršinės vertės amortizacija, išskyrus TRLIS 12 straipsnio 5 dalį. Visų pirma tokia amortizacija neįmanoma nacionalinių sandorių atveju. Tai įrodo keli veiksniai: |
| --- | --- |

(98)

Taigi, dėl to, kad yra fiskalinis nagrinėjamos priemonės pobūdis, išimties buvimas turi būti vertinamas lyginant su atskaitos mokesčių sistema, o ne vien su apskaitos pagrindu. Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad Ispanijos mokesčių sistemoje niekada nebuvo leidžiama perviršinės vertės amortizacija, išskyrus TRLIS 12 straipsnio 5 dalį. Visų pirma tokia amortizacija neįmanoma nacionalinių sandorių atveju. Tai įrodo keli veiksniai:

| (99) | Ispanijos mokesčių tikslais prestižo vertė atskirai gali būti įtraukiama į apskaitą tik po verslo sujungimo, kuris atsiranda turto (69), kuris yra nepriklausomas verslas, įsigijimo arba perleidimo atveju arba po teisėto verslo sujungimo. Tokiais atvejais prestižo vertė atsiranda kaip apskaitos skirtumas tarp sujungtos bendrovės įsigyto ar turimo verslo turto įsigijimo kainos ir rinkos kainos. Kai bendrovės verslas įsigyjamas įsigyjant akcijų, kaip nagrinėjamos priemonės atveju, prestižo vertė gali atsirasti, tik jei įsigyjanti bendrovė vėliau susijungia su įsigyta bendrove, kurią vėliau ji kontroliuoja. |
| --- | --- |

(99)

Ispanijos mokesčių tikslais prestižo vertė atskirai gali būti įtraukiama į apskaitą tik po verslo sujungimo, kuris atsiranda turto (69), kuris yra nepriklausomas verslas, įsigijimo arba perleidimo atveju arba po teisėto verslo sujungimo. Tokiais atvejais prestižo vertė atsiranda kaip apskaitos skirtumas tarp sujungtos bendrovės įsigyto ar turimo verslo turto įsigijimo kainos ir rinkos kainos. Kai bendrovės verslas įsigyjamas įsigyjant akcijų, kaip nagrinėjamos priemonės atveju, prestižo vertė gali atsirasti, tik jei įsigyjanti bendrovė vėliau susijungia su įsigyta bendrove, kurią vėliau ji kontroliuoja.

| (100) | Tačiau, taikant nagrinėjamą priemonę, nebūtina nei kontrolė, nei dviejų verslų jungimas. Pakanka vien to, kad įsigyjama bent 5 % užsienio bendrovės akcijų. Taigi tai, kad perviršinei vertei, kuri yra prestižo vertė, kuri būtų įtraukta į apskaitą, jei bendrovės būtų sujungtos, leidžiama atsirasti atskirai, net kai nėra verslo jungimo, yra nukrypimas nuo atskaitos sistemos. Reikia pabrėžti, kad nukrypimas atsiranda ne dėl laikotarpio, per kurį perviršinė vertė amortizuojama, trukmės, palyginti su laikotarpiu, taikomu tradicinei prestižo vertei (70), bet dėl skirtingos tvarkos, taikomos nacionaliniams ir tarpvalstybiniams sandoriams. Nagrinėjama priemonė negali būti teisėtai laikoma nauja bendros apskaitos taisykle, nes amortizuoti perviršinę vertę, atsirandančią įsigijus nacionalinės bendrovės akcijų, neleidžiama. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo atskaitos sistemos. Kaip bus matyti iš 128–138 konstatuojamųjų dalių, Komisija mano, kad nei Ispanijos valdžios institucijos, nei trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė pakankamai įtikinamų argumentų, kad būtų galima keisti šią išvadą. |
| --- | --- |

(100)

Tačiau, taikant nagrinėjamą priemonę, nebūtina nei kontrolė, nei dviejų verslų jungimas. Pakanka vien to, kad įsigyjama bent 5 % užsienio bendrovės akcijų. Taigi tai, kad perviršinei vertei, kuri yra prestižo vertė, kuri būtų įtraukta į apskaitą, jei bendrovės būtų sujungtos, leidžiama atsirasti atskirai, net kai nėra verslo jungimo, yra nukrypimas nuo atskaitos sistemos. Reikia pabrėžti, kad nukrypimas atsiranda ne dėl laikotarpio, per kurį perviršinė vertė amortizuojama, trukmės, palyginti su laikotarpiu, taikomu tradicinei prestižo vertei (70), bet dėl skirtingos tvarkos, taikomos nacionaliniams ir tarpvalstybiniams sandoriams. Nagrinėjama priemonė negali būti teisėtai laikoma nauja bendros apskaitos taisykle, nes amortizuoti perviršinę vertę, atsirandančią įsigijus nacionalinės bendrovės akcijų, neleidžiama. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė nukrypsta nuo atskaitos sistemos. Kaip bus matyti iš 128–138 konstatuojamųjų dalių, Komisija mano, kad nei Ispanijos valdžios institucijos, nei trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė pakankamai įtikinamų argumentų, kad būtų galima keisti šią išvadą.

A.1.3.   Pranašumo buvimas

| (101) | Pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį perviršinės vertės dalis, atsirandanti įsigijus užsienio bendrovių akcijų, gali būti išskaitoma iš mokesčių bazės nukrypstant nuo atskaitos sistemos. Todėl, sumažinant pagalbos gavėjo mokesčių naštą, TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi suteikiamas ekonominis pranašumas. Pranašumo forma – mokesčio, kurį susijusios bendrovės priešingu atveju turėtų mokėti, sumažinimas. Toks sumažinimas proporcingas skirtumui tarp mokamos įsigijimo kainos ir pagrindinio buhalterinio bendrovės, kurios akcijų įsigyjama, turto rinkos vertės. |
| --- | --- |

(101)

Pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį perviršinės vertės dalis, atsirandanti įsigijus užsienio bendrovių akcijų, gali būti išskaitoma iš mokesčių bazės nukrypstant nuo atskaitos sistemos. Todėl, sumažinant pagalbos gavėjo mokesčių naštą, TRLIS 12 straipsnio 5 dalimi suteikiamas ekonominis pranašumas. Pranašumo forma – mokesčio, kurį susijusios bendrovės priešingu atveju turėtų mokėti, sumažinimas. Toks sumažinimas proporcingas skirtumui tarp mokamos įsigijimo kainos ir pagrindinio buhalterinio bendrovės, kurios akcijų įsigyjama, turto rinkos vertės.

| (102) | Tiksli pranašumo vertė sumokėtos įsigijimo kainos atžvilgiu atitinka grynąją diskontuotą mokesčių naštos sumažinimo dėl amortizacijos vertę, kuri išskaitoma per visą amortizacijos laikotarpį po įsigijimo. Todėl tai priklauso nuo įmonių mokesčių normos atitinkamais metais ir taikomo diskonto palūkanų normos. |
| --- | --- |

(102)

Tiksli pranašumo vertė sumokėtos įsigijimo kainos atžvilgiu atitinka grynąją diskontuotą mokesčių naštos sumažinimo dėl amortizacijos vertę, kuri išskaitoma per visą amortizacijos laikotarpį po įsigijimo. Todėl tai priklauso nuo įmonių mokesčių normos atitinkamais metais ir taikomo diskonto palūkanų normos.

| (103) | Jei įsigytos akcijos perparduodamos, dalis šio pranašumo būtų susigrąžinta per kapitalo prieaugio pajamų mokestį. Iš tikrųjų, kai leidžiama perviršinė vertės amortizacija, jei turimos užsienio bendrovės akcijos perparduodamos, pardavimo metu dėl išskaitytos sumos padidėja kapitalo prieaugis. Tačiau tuo atveju, kai yra tokios neaiškios aplinkybės, pranašumas nedingsta visiškai, nes apmokestinant vėlesniame etape neatsižvelgiama į likvidumo išlaidas. Kaip tiksliai nurodė dvi šalys, ekonominiu požiūriu pranašumo suma bent panaši į tą, kuri gaunama kaip beprocenčio kredito linija, kai leidžiama dvidešimt kartų per metus atsiimti dvidešimtąją perviršinės vertės dalį tol, kol akcijos būna įtrauktos į mokesčio mokėtojo apskaitos dokumentus. |
| --- | --- |

(103)

Jei įsigytos akcijos perparduodamos, dalis šio pranašumo būtų susigrąžinta per kapitalo prieaugio pajamų mokestį. Iš tikrųjų, kai leidžiama perviršinė vertės amortizacija, jei turimos užsienio bendrovės akcijos perparduodamos, pardavimo metu dėl išskaitytos sumos padidėja kapitalo prieaugis. Tačiau tuo atveju, kai yra tokios neaiškios aplinkybės, pranašumas nedingsta visiškai, nes apmokestinant vėlesniame etape neatsižvelgiama į likvidumo išlaidas. Kaip tiksliai nurodė dvi šalys, ekonominiu požiūriu pranašumo suma bent panaši į tą, kuri gaunama kaip beprocenčio kredito linija, kai leidžiama dvidešimt kartų per metus atsiimti dvidešimtąją perviršinės vertės dalį tol, kol akcijos būna įtrauktos į mokesčio mokėtojo apskaitos dokumentus.

| (104) | Galima imti hipotetinį pavyzdį, kurį Komisija jau minėjo sprendime pradėti tyrimą: 2002 m. įsigytos akcijos duotų pranašumą, atitinkantį 20,6 % perviršinės vertės sumos, tariant, kad diskonto palūkanų norma yra 5 % (71) ir manant, kad esama pelno mokesčio normos struktūra bus tokia iki 2022 m., kaip nustatyta Įstatyme Nr. 35/2006 (72). Trečiosios šalys šių skaičių neužginčijo. Jei įsigytos akcijos būtų perparduotos, pranašumas atitiktų palūkanas, kurios būtų nustatytos mokesčių mokėtojui už kredito liniją, kuriai būdingos savybės aprašytos ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(104)

Galima imti hipotetinį pavyzdį, kurį Komisija jau minėjo sprendime pradėti tyrimą: 2002 m. įsigytos akcijos duotų pranašumą, atitinkantį 20,6 % perviršinės vertės sumos, tariant, kad diskonto palūkanų norma yra 5 % (71) ir manant, kad esama pelno mokesčio normos struktūra bus tokia iki 2022 m., kaip nustatyta Įstatyme Nr. 35/2006 (72). Trečiosios šalys šių skaičių neužginčijo. Jei įsigytos akcijos būtų perparduotos, pranašumas atitiktų palūkanas, kurios būtų nustatytos mokesčių mokėtojui už kredito liniją, kuriai būdingos savybės aprašytos ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje.

| (105) | Galiausiai, Komisija negali sutikti su Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių požiūriu, kad galutinis nagrinėjamos priemonės gavėjas būtų užsienio bendrovės akcijų pardavėjas, nes gautų didesnę kainą. Pirma, nėra mechanizmo, kuris užtikrintų, kad visas pranašumas perduodamas pardavėjui. Antra, įsigijimo kaina susidaro iš daugelio įvairių elementų, o ne tik iš vienos nagrinėjamos priemonės. Trečia, hipotetinėmis aplinkybėmis, kai ekonominis pranašumas perduodamas pardavėjui, dėl nagrinėjamos priemonės įsigyjanti bendrovė padidintų savo įsigijimo kainą ir tai yra svarbiausia konkurencinio įsigijimo sandorio atveju. |
| --- | --- |

(105)

Galiausiai, Komisija negali sutikti su Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių požiūriu, kad galutinis nagrinėjamos priemonės gavėjas būtų užsienio bendrovės akcijų pardavėjas, nes gautų didesnę kainą. Pirma, nėra mechanizmo, kuris užtikrintų, kad visas pranašumas perduodamas pardavėjui. Antra, įsigijimo kaina susidaro iš daugelio įvairių elementų, o ne tik iš vienos nagrinėjamos priemonės. Trečia, hipotetinėmis aplinkybėmis, kai ekonominis pranašumas perduodamas pardavėjui, dėl nagrinėjamos priemonės įsigyjanti bendrovė padidintų savo įsigijimo kainą ir tai yra svarbiausia konkurencinio įsigijimo sandorio atveju.

| (106) | Todėl Komisija privalo konstatuoti, kad bet kokiu atveju nagrinėjama priemone užsienio bendrovės akcijų įsigijimo metu suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(106)

Todėl Komisija privalo konstatuoti, kad bet kokiu atveju nagrinėjama priemone užsienio bendrovės akcijų įsigijimo metu suteikiamas pranašumas.

A.1.4.   Priemonės pagrindimas pagal Ispanijos mokesčių sistemos logiką

| (107) | Komisija mano, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką (73) priemonės, kuriomis diferencijuojamos bendrovės, nėra valstybės pagalba tais atvejais, kai ši diferenciacija atsiranda dėl bendros mokesčių sistemos, kuri taikoma bendrovėms, pobūdžio ar struktūros. Teikiant mokesčių sistemos pobūdžiu ar struktūra pagrįstą argumentą turi būti atsižvelgiama į konkrečios mokestinės priemonės derėjimą su bendra mokesčių sistemos vidaus logika. |
| --- | --- |

(107)

Komisija mano, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką (73) priemonės, kuriomis diferencijuojamos bendrovės, nėra valstybės pagalba tais atvejais, kai ši diferenciacija atsiranda dėl bendros mokesčių sistemos, kuri taikoma bendrovėms, pobūdžio ar struktūros. Teikiant mokesčių sistemos pobūdžiu ar struktūra pagrįstą argumentą turi būti atsižvelgiama į konkrečios mokestinės priemonės derėjimą su bendra mokesčių sistemos vidaus logika.

| (108) | Šiuo atžvilgiu Komisija mano, pirma, kad Ispanijos valdžios institucijos neįrodė, kad nagrinėjama priemone būtų siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo. Iš tikrųjų schema nenustatomos jokios sąlygos, kad būtų įrodyta, kad pardavėjo uždarbis, gautas perleidžiant turimas akcijas, buvo veiksmingai apmokestintas, nors tokia sąlyga nustatyta prestižo vertės, atsirandančios dėl verslo jungimo, amortizacijai (74). Reikėtų pabrėžti, kad nors Ispanijos valdžios institucijos teigia nesančios kompetentingos kontroliuoti operacijas užsienyje vykdantį užsienio pardavėją, Komisija pažymi, kad ši sąlyga reikalaujama taikant kitas Ispanijos mokesčių nuostatas, tačiau ji nereikalaujama nagrinėjamos priemonės atveju (75). |
| --- | --- |

(108)

Šiuo atžvilgiu Komisija mano, pirma, kad Ispanijos valdžios institucijos neįrodė, kad nagrinėjama priemone būtų siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo. Iš tikrųjų schema nenustatomos jokios sąlygos, kad būtų įrodyta, kad pardavėjo uždarbis, gautas perleidžiant turimas akcijas, buvo veiksmingai apmokestintas, nors tokia sąlyga nustatyta prestižo vertės, atsirandančios dėl verslo jungimo, amortizacijai (74). Reikėtų pabrėžti, kad nors Ispanijos valdžios institucijos teigia nesančios kompetentingos kontroliuoti operacijas užsienyje vykdantį užsienio pardavėją, Komisija pažymi, kad ši sąlyga reikalaujama taikant kitas Ispanijos mokesčių nuostatas, tačiau ji nereikalaujama nagrinėjamos priemonės atveju (75).

| (109) | Antra, ginčijama priemonė nėra mechanizmas dvigubam būsimų dividendų, kurie būtų apmokestinami ateityje gavus pelną ir neturėtų būti apmokestinti du kartus, kai bus paskirstomi bendrovei, kuri turi didelę dalį akcijų, kurių įsigyjant sumokėta perviršinė vertė, apmokestinimui išvengti. Iš tikrųjų, ginčijama priemone nesukuriamas ryšys tarp gautų dividendų ir išskaitymo, kuris leidžiamas taikant nagrinėjamą priemonę. Priešingai, iš turimų didelės dalies akcijų gaunami dividendai jau atleidžiami nuo mokesčio, kaip nustatyta TRLIS 21 straipsnyje, ir jiems taikoma tiesioginio mokesčio neutralumo nuostata, kaip nustatyta TRLIS 32 straipsnyje, siekiant išvengti tarptautinio dvigubo apmokestinimo. Šiuo atžvilgiu perviršinės vertės amortizacijos rezultatas – papildomas pranašumas užsienio bendrovės didelės dalies akcijų įsigijimo atveju. |
| --- | --- |

(109)

Antra, ginčijama priemonė nėra mechanizmas dvigubam būsimų dividendų, kurie būtų apmokestinami ateityje gavus pelną ir neturėtų būti apmokestinti du kartus, kai bus paskirstomi bendrovei, kuri turi didelę dalį akcijų, kurių įsigyjant sumokėta perviršinė vertė, apmokestinimui išvengti. Iš tikrųjų, ginčijama priemone nesukuriamas ryšys tarp gautų dividendų ir išskaitymo, kuris leidžiamas taikant nagrinėjamą priemonę. Priešingai, iš turimų didelės dalies akcijų gaunami dividendai jau atleidžiami nuo mokesčio, kaip nustatyta TRLIS 21 straipsnyje, ir jiems taikoma tiesioginio mokesčio neutralumo nuostata, kaip nustatyta TRLIS 32 straipsnyje, siekiant išvengti tarptautinio dvigubo apmokestinimo. Šiuo atžvilgiu perviršinės vertės amortizacijos rezultatas – papildomas pranašumas užsienio bendrovės didelės dalies akcijų įsigijimo atveju.

| (110) | Trečia, Ispanijos valdžios institucijos neįrodė, kad nagrinėjama priemone būtų išplečiamos vertės sumažėjimo taisyklės, kuriose suponuojama, kad yra objektyvių nuostolio įrodymų, pagrįstų išsamiais ir objektyviais apskaičiavimais, kurių nagrinėjamos priemonės atveju nereikalaujama. Priešingai, TRLIS 12 straipsnio 3 dalyje leidžiami daliniai išskaitymai dėl turimų nacionalinių ir užsienio subjektų akcijų, kurios nekotiruojamos antrinėje rinkoje, nuvertėjimo, kai vertė sumažėja tarp mokestinių metų pradžios ir pabaigos. Nagrinėjama priemone, kuri gavėjams yra suderinama su TRLIS 12 straipsnio 3 dalimi (76), leidžiami tolesni išskaitymai, ne tik teorinės apskaitinės vertės sumažėjimas, susijęs su vertės sumažėjimu. |
| --- | --- |

(110)

Trečia, Ispanijos valdžios institucijos neįrodė, kad nagrinėjama priemone būtų išplečiamos vertės sumažėjimo taisyklės, kuriose suponuojama, kad yra objektyvių nuostolio įrodymų, pagrįstų išsamiais ir objektyviais apskaičiavimais, kurių nagrinėjamos priemonės atveju nereikalaujama. Priešingai, TRLIS 12 straipsnio 3 dalyje leidžiami daliniai išskaitymai dėl turimų nacionalinių ir užsienio subjektų akcijų, kurios nekotiruojamos antrinėje rinkoje, nuvertėjimo, kai vertė sumažėja tarp mokestinių metų pradžios ir pabaigos. Nagrinėjama priemone, kuri gavėjams yra suderinama su TRLIS 12 straipsnio 3 dalimi (76), leidžiami tolesni išskaitymai, ne tik teorinės apskaitinės vertės sumažėjimas, susijęs su vertės sumažėjimu.

| (111) | Ketvirta, Komisija pažymi, kad perviršinė vertė, atsirandanti įsigyjant Ispanijos bendrovių akcijų, negali būti amortizuojama tam tikromis sąlygomis. Skirtinga nacionalinių ir tarptautinių bendrovių perviršinės vertės apmokestinimo tvarka yra diferenciacija, kuri atsiranda taikant nagrinėjamą priemonę, o tai nei būtina, nei proporcinga mokesčių sistemos logikos požiūriu. Iš tikrųjų, Komisija mano, kad nagrinėjama schema nustatytas iš esmės skirtingas nominalusis ir veiksmingasis panašioje padėtyje esančių bendrovių apmokestinimas vien dėl to, kad kai kurios tos bendrovės investuoja užsienyje, yra neproporcingas. |
| --- | --- |

(111)

Ketvirta, Komisija pažymi, kad perviršinė vertė, atsirandanti įsigyjant Ispanijos bendrovių akcijų, negali būti amortizuojama tam tikromis sąlygomis. Skirtinga nacionalinių ir tarptautinių bendrovių perviršinės vertės apmokestinimo tvarka yra diferenciacija, kuri atsiranda taikant nagrinėjamą priemonę, o tai nei būtina, nei proporcinga mokesčių sistemos logikos požiūriu. Iš tikrųjų, Komisija mano, kad nagrinėjama schema nustatytas iš esmės skirtingas nominalusis ir veiksmingasis panašioje padėtyje esančių bendrovių apmokestinimas vien dėl to, kad kai kurios tos bendrovės investuoja užsienyje, yra neproporcingas.

| (112) | Galiausiai, Ispanijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad nagrinėjama priemonė pateisinama neutralumo principu, kuris turi būti taikomas nustatant pelno mokestį (77). Iš tikrųjų, Pelno mokesčio įstatymo (78), kuris galiojo tuo metu, kai patvirtinta nagrinėjama priemonė, aiškinamajame memorandume daroma aiški nuoroda į šį principą. Turėdama tai omenyje Komisija pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijų, kurios aiškiai kalba apie „padidėjusį eksportą“, pasitelkiamas „konkurencingumo principas“ (79) taip pat skatina šią reformą. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų prisiminti, kad vadovaujantis ankstesniais Komisijos sprendimais (80), neproporcinga panašioje padėtyje esančioms bendrovėms skirtingą veiksmingąjį apmokestinimą taikyti vien dėl to, kad jos verčiasi su eksportu susijusia veikla ar siekia investuoti užsienyje. Be to, Komisija primena, kad Teismas konstatavo (81), kad „nors lygybės mokesčių srityje ir vienodos mokesčių naštos principai tikrai yra Ispanijos mokesčių sistemos pagrindas, jie nereikalauja, kad mokesčių mokėtojai, esantys skirtingose situacijose būtų traktuojami vienodai“. |
| --- | --- |

(112)

Galiausiai, Ispanijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad nagrinėjama priemonė pateisinama neutralumo principu, kuris turi būti taikomas nustatant pelno mokestį (77). Iš tikrųjų, Pelno mokesčio įstatymo (78), kuris galiojo tuo metu, kai patvirtinta nagrinėjama priemonė, aiškinamajame memorandume daroma aiški nuoroda į šį principą. Turėdama tai omenyje Komisija pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijų, kurios aiškiai kalba apie „padidėjusį eksportą“, pasitelkiamas „konkurencingumo principas“ (79) taip pat skatina šią reformą. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų prisiminti, kad vadovaujantis ankstesniais Komisijos sprendimais (80), neproporcinga panašioje padėtyje esančioms bendrovėms skirtingą veiksmingąjį apmokestinimą taikyti vien dėl to, kad jos verčiasi su eksportu susijusia veikla ar siekia investuoti užsienyje. Be to, Komisija primena, kad Teismas konstatavo (81), kad „nors lygybės mokesčių srityje ir vienodos mokesčių naštos principai tikrai yra Ispanijos mokesčių sistemos pagrindas, jie nereikalauja, kad mokesčių mokėtojai, esantys skirtingose situacijose būtų traktuojami vienodai“.

| (113) | Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad neutralumo principas negali pateisinti nagrinėjamos priemonės. Iš tikrųjų, kaip jau pabrėžė dvi šalys, tai, kad nagrinėjama priemonė taikoma įsigijus 5 % mažumos akcijų, rodo, kad priemonė apima tam tikras aplinkybes, kurios neturi jokio tikro panašumo. Taigi galima būtų teigti, kad atskaitos sistemoje aplinkybės, kurios ir faktiniu, ir teisiniu požiūriu yra skirtingos, traktuojamos visiškai vienodai. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamai priemonei pateisinti negalima remtis neutralumo principu. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad neutralumo principas negali pateisinti nagrinėjamos priemonės. Iš tikrųjų, kaip jau pabrėžė dvi šalys, tai, kad nagrinėjama priemonė taikoma įsigijus 5 % mažumos akcijų, rodo, kad priemonė apima tam tikras aplinkybes, kurios neturi jokio tikro panašumo. Taigi galima būtų teigti, kad atskaitos sistemoje aplinkybės, kurios ir faktiniu, ir teisiniu požiūriu yra skirtingos, traktuojamos visiškai vienodai. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamai priemonei pateisinti negalima remtis neutralumo principu.

| (114) | Atsižvelgdama į 107–113 konstatuojamąsias dalis Komisija konstatuoja, kad mokesčių sistemos pobūdis nepateisina nagrinėjamos mokestinės schemos atrankiojo pranašumo savybės. Todėl turi būti manoma, kad ginčijamoje priemonėje yra diskriminacinis elementas, kurio forma – apribojimas, taikomas atsižvelgiant į šalį, kurioje vykdomas sandoris, kuriam suteikiama mokesčio lengvata (82), ir ši diskriminacija negali būti pateisinta Ispanijos mokesčių sistemos logika. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgdama į 107–113 konstatuojamąsias dalis Komisija konstatuoja, kad mokesčių sistemos pobūdis nepateisina nagrinėjamos mokestinės schemos atrankiojo pranašumo savybės. Todėl turi būti manoma, kad ginčijamoje priemonėje yra diskriminacinis elementas, kurio forma – apribojimas, taikomas atsižvelgiant į šalį, kurioje vykdomas sandoris, kuriam suteikiama mokesčio lengvata (82), ir ši diskriminacija negali būti pateisinta Ispanijos mokesčių sistemos logika.

A.2.   Papildoma argumentacija: nagrinėjamos priemonės analizė pagal atskaitos sistemą, kurią sudaro prestižo vertės, atsirandančios dėl sandorių su trečiosiomis šalimis, traktavimas

| (115) | Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad nagrinėjamos priemonės tikslas – išvengti skirtingos apmokestinimo tvarkos, taikomos, viena vertus, tuo atveju, kai iškart po įsigijimo eina verslo jungimas ir, kita vertus, kai akcijos įsigyjamos be verslo jungimo. Tuo remiantis, ginčijama schema būtų taikoma tik tuo atveju, kai įsigyjama bendrovės, kuri nereziduoja Ispanijoje, didelė dalis akcijų, nes dėl tam tikrų kliūčių tarpvalstybinio verslo jungimą atlikti būtų sunkiau, palyginti su nacionaliniu verslu (83). Dėl šių kliūčių užsienyje investuojantys Ispanijos mokesčių mokėtojai teisiniu ir faktiniu požiūriu patektų į kitokią padėtį, palyginti su investuojančiais Ispanijoje. Iš tikrųjų, Ispanijos valdžios institucijos teigia (84), kad: „trumpai tariant, visiškai diferencinis tam tikrų mokesčių priemonių pobūdis nebūtinai reiškia, kad jos yra valstybės pagalba, nes tokios priemonės taip pat turi būti nagrinėjamos, siekiant nustatyti, ar jos yra būtinos arba naudingos mokesčių sistemos veiksmingumo požiūriu, kaip teigiama Komisijos pranešime. Taigi, Ispanijos mokesčių sistemoje numatytos skirtingos mokesčių schemos, taikomos objektyviai skirtingomis aplinkybėmis, kaip yra užsienio bendrovių akcijų įsigijimo atveju, palyginti su Ispanijos bendrovių akcijų įsigijimu (neįmanoma atlikti susijungimo operacijų, valdyti riziką ir kt.), siekiant mokesčių neutralumo, kurio reikalaujama Ispanijos nacionalinės teisės aktuose ir pačios Bendrijos teisėje, ir siekiant užtikrinti, kad Ispanijos mokesčių sistemos logika būtų nuosekli ir veiksminga“. |
| --- | --- |

(115)

Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad nagrinėjamos priemonės tikslas – išvengti skirtingos apmokestinimo tvarkos, taikomos, viena vertus, tuo atveju, kai iškart po įsigijimo eina verslo jungimas ir, kita vertus, kai akcijos įsigyjamos be verslo jungimo. Tuo remiantis, ginčijama schema būtų taikoma tik tuo atveju, kai įsigyjama bendrovės, kuri nereziduoja Ispanijoje, didelė dalis akcijų, nes dėl tam tikrų kliūčių tarpvalstybinio verslo jungimą atlikti būtų sunkiau, palyginti su nacionaliniu verslu (83). Dėl šių kliūčių užsienyje investuojantys Ispanijos mokesčių mokėtojai teisiniu ir faktiniu požiūriu patektų į kitokią padėtį, palyginti su investuojančiais Ispanijoje. Iš tikrųjų, Ispanijos valdžios institucijos teigia (84), kad: „trumpai tariant, visiškai diferencinis tam tikrų mokesčių priemonių pobūdis nebūtinai reiškia, kad jos yra valstybės pagalba, nes tokios priemonės taip pat turi būti nagrinėjamos, siekiant nustatyti, ar jos yra būtinos arba naudingos mokesčių sistemos veiksmingumo požiūriu, kaip teigiama Komisijos pranešime. Taigi, Ispanijos mokesčių sistemoje numatytos skirtingos mokesčių schemos, taikomos objektyviai skirtingomis aplinkybėmis, kaip yra užsienio bendrovių akcijų įsigijimo atveju, palyginti su Ispanijos bendrovių akcijų įsigijimu (neįmanoma atlikti susijungimo operacijų, valdyti riziką ir kt.), siekiant mokesčių neutralumo, kurio reikalaujama Ispanijos nacionalinės teisės aktuose ir pačios Bendrijos teisėje, ir siekiant užtikrinti, kad Ispanijos mokesčių sistemos logika būtų nuosekli ir veiksminga“.

| (116) | Ispanijos valdžios institucijų teigimu, taikyti specialią fiskalinę tvarką tarpvalstybinio akcijų įsigijimo atveju būtų būtina siekiant užtikrinti Ispanijos mokesčių sistemos neutralumą ir išvengti palankesnių sąlygų tais atvejais, kai įsigyjama Ispanijos bendrovių akcijų. Todėl Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad vertinant nagrinėjamą priemonę prestižo vertės, atsirandančios įsigyjant užsienio bendrovių akcijų, apmokestinimo tvarka būtų tinkama atskaitos sistema. |
| --- | --- |

(116)

Ispanijos valdžios institucijų teigimu, taikyti specialią fiskalinę tvarką tarpvalstybinio akcijų įsigijimo atveju būtų būtina siekiant užtikrinti Ispanijos mokesčių sistemos neutralumą ir išvengti palankesnių sąlygų tais atvejais, kai įsigyjama Ispanijos bendrovių akcijų. Todėl Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad vertinant nagrinėjamą priemonę prestižo vertės, atsirandančios įsigyjant užsienio bendrovių akcijų, apmokestinimo tvarka būtų tinkama atskaitos sistema.

| (117) | Nors Komisija mano, kad vykdant dabartinę procedūrą Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių pateikė nepakankamų įrodymų skirtingai apmokestinimo tvarkai, taikomai akcijų įsigijimo sandoriams tarp Ispanijos bendrovių ir sandoriams tarp Bendrijoje įsisteigusių bendrovių, pateisinti (kaip nurodyta 92–96 konstatuojamosiose dalyse), Komisija negali a priori visiškai paneigti šios diferenciacijos su trečiosiomis šalimis susijusių sandorių atveju. Iš tikrųjų, ne Bendrijoje gali būti teisinių kliūčių tarpvalstybinio verslo jungimui, ir dėl tokių kliūčių tarpvalstybiniai sandoriai patenka į kitokią teisinę ir faktinę padėtį, palyginti su sandoriais Bendrijoje. Taigi, įsigijimams ne Bendrijoje, dėl kurių gali būti mažinamas prestižo vertės mokestis (taip yra tuo atveju, kai turimos daugumos akcijos), ši mokesčio lengvata gali būti netaikoma, nes neįmanoma atlikti verslo jungimą. Perviršinės vertės amortizacija šių sandorių, kurie nepatenka į Bendrijos faktinę ir teisinę sistemą, atveju gali būti būtina siekiant užtikrinti mokesčių neutralumą. |
| --- | --- |

(117)

Nors Komisija mano, kad vykdant dabartinę procedūrą Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių pateikė nepakankamų įrodymų skirtingai apmokestinimo tvarkai, taikomai akcijų įsigijimo sandoriams tarp Ispanijos bendrovių ir sandoriams tarp Bendrijoje įsisteigusių bendrovių, pateisinti (kaip nurodyta 92–96 konstatuojamosiose dalyse), Komisija negali a priori visiškai paneigti šios diferenciacijos su trečiosiomis šalimis susijusių sandorių atveju. Iš tikrųjų, ne Bendrijoje gali būti teisinių kliūčių tarpvalstybinio verslo jungimui, ir dėl tokių kliūčių tarpvalstybiniai sandoriai patenka į kitokią teisinę ir faktinę padėtį, palyginti su sandoriais Bendrijoje. Taigi, įsigijimams ne Bendrijoje, dėl kurių gali būti mažinamas prestižo vertės mokestis (taip yra tuo atveju, kai turimos daugumos akcijos), ši mokesčio lengvata gali būti netaikoma, nes neįmanoma atlikti verslo jungimą. Perviršinės vertės amortizacija šių sandorių, kurie nepatenka į Bendrijos faktinę ir teisinę sistemą, atveju gali būti būtina siekiant užtikrinti mokesčių neutralumą.

| (118) | Tokia nagrinėjama priemonė, kokia ji yra dabar, leidžia atskirai mažinti perviršinės vertės mokestį, įskaitant ir tuos atvejus, kai gavėjas įsigyja 5 % akcijų, todėl nagrinėjama priemonė gali būti nukrypimas nuo atskaitos sistemos, net jei tai apibrėžiama taip, kaip 117 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(118)

Tokia nagrinėjama priemonė, kokia ji yra dabar, leidžia atskirai mažinti perviršinės vertės mokestį, įskaitant ir tuos atvejus, kai gavėjas įsigyja 5 % akcijų, todėl nagrinėjama priemonė gali būti nukrypimas nuo atskaitos sistemos, net jei tai apibrėžiama taip, kaip 117 konstatuojamojoje dalyje.

| (119) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija toliau vykdo 2007 m. spalio 10 d. sprendimu pradėti procedūrą pradėtą procedūrą dėl įsigijimų ne Bendrijoje, atsižvelgdama į naujus su kliūtimis tarpvalstybiniams susijungimams ne Bendrijoje susijusius elementus, kuriuos Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo pateikti. Todėl įsigijimų ne Bendrijoje atžvilgiu toliau vykdoma procedūra, pradėta 2007 m. spalio 10 d. |
| --- | --- |

(119)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija toliau vykdo 2007 m. spalio 10 d. sprendimu pradėti procedūrą pradėtą procedūrą dėl įsigijimų ne Bendrijoje, atsižvelgdama į naujus su kliūtimis tarpvalstybiniams susijungimams ne Bendrijoje susijusius elementus, kuriuos Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo pateikti. Todėl įsigijimų ne Bendrijoje atžvilgiu toliau vykdoma procedūra, pradėta 2007 m. spalio 10 d.

B.   Valstybės išteklių buvimas

| (120) | Priemonė yra susijusi su valstybės išteklių naudojimu, nes leidžiama manyti, kad atsisakoma mokestinių pajamų nuo sumos, kuri atitinka Ispanijoje apmokestinamoms bendrovėms, kurios įsigyja didelę užsienio bendrovių dalį, sumažintą mokestinį įsipareigojimą bent dvidešimtiems metų laikotarpį po įsigijimo. |
| --- | --- |

(120)

Priemonė yra susijusi su valstybės išteklių naudojimu, nes leidžiama manyti, kad atsisakoma mokestinių pajamų nuo sumos, kuri atitinka Ispanijoje apmokestinamoms bendrovėms, kurios įsigyja didelę užsienio bendrovių dalį, sumažintą mokestinį įsipareigojimą bent dvidešimtiems metų laikotarpį po įsigijimo.

| (121) | Dėl mokestinių pajamų atsisakymo sumažėja mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į bendrovės biudžetą ir kurie, nebūdami tikrosios subsidijos, yra panašaus pobūdžio ir turi tokio pat poveikio. Panašiai, priemonė, leidžianti tam tikroms bendrovėms pasinaudoti mokesčio sumažinimu ar atidėtu mokesčiu, kuris turi būti mokamas, mokėjimu, yra valstybės pagalba. Biudžeto požiūriu ir vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika (85) ir Komisijos pranešimu (86), dėl nagrinėjamos priemonės valstybė netenka mokestinių pajamų, nes mažinama mokestinė bazė, o tai prilygsta valstybės išteklių naudojimui. |
| --- | --- |

(121)

Dėl mokestinių pajamų atsisakymo sumažėja mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į bendrovės biudžetą ir kurie, nebūdami tikrosios subsidijos, yra panašaus pobūdžio ir turi tokio pat poveikio. Panašiai, priemonė, leidžianti tam tikroms bendrovėms pasinaudoti mokesčio sumažinimu ar atidėtu mokesčiu, kuris turi būti mokamas, mokėjimu, yra valstybės pagalba. Biudžeto požiūriu ir vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika (85) ir Komisijos pranešimu (86), dėl nagrinėjamos priemonės valstybė netenka mokestinių pajamų, nes mažinama mokestinė bazė, o tai prilygsta valstybės išteklių naudojimui.

| (122) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad nagrinėjamai priemonei naudojami valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(122)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad nagrinėjamai priemonei naudojami valstybės ištekliai.

C.   Konkurencijos ir valstybių narių prekybos iškraipymas

| (123) | Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika (87), „vertinant, ar nacionalinę priemonę galima laikyti draudžiama valstybės pagalba, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realios įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad ji realiai iškraipė konkurenciją, o reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį šiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją. Ypač kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai. Be to, nebūtina, kad įmonė pagalbos gavėja pati dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Iš tikrųjų, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti.“ Be to, pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (88) konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose. Komisija mano, kad Teismo praktikoje nustatytos sąlygos įvykdytos dėl šių priežasčių: |
| --- | --- |

(123)

Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika (87), „vertinant, ar nacionalinę priemonę galima laikyti draudžiama valstybės pagalba, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realios įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad ji realiai iškraipė konkurenciją, o reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį šiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją. Ypač kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai. Be to, nebūtina, kad įmonė pagalbos gavėja pati dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Iš tikrųjų, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti.“ Be to, pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (88) konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose. Komisija mano, kad Teismo praktikoje nustatytos sąlygos įvykdytos dėl šių priežasčių:

| (124) | Pirma, nagrinėjama priemone suteikiamas pranašumas finansavimo požiūriu ir todėl ja stiprinama ekonominio subjekto, kurį gali suformuoti gavėjas ir tikslinė bendrovė, padėtis. Šiuo atžvilgiu ir laikantis Teisingumo Teismo praktikos (89), vien tai, kad turimas tikslinės bendrovės kontrolinis akcijų paketas ir tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvaujama jos valdyme bendrovę veiksmingai kontroliuojant, turi būti laikoma dalyvavimu ekonominėje veikloje, kuria verčiasi kontroliuojamoji bendrovė. |
| --- | --- |

(124)

Pirma, nagrinėjama priemone suteikiamas pranašumas finansavimo požiūriu ir todėl ja stiprinama ekonominio subjekto, kurį gali suformuoti gavėjas ir tikslinė bendrovė, padėtis. Šiuo atžvilgiu ir laikantis Teisingumo Teismo praktikos (89), vien tai, kad turimas tikslinės bendrovės kontrolinis akcijų paketas ir tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvaujama jos valdyme bendrovę veiksmingai kontroliuojant, turi būti laikoma dalyvavimu ekonominėje veikloje, kuria verčiasi kontroliuojamoji bendrovė.

| (125) | Antra, nagrinėjama priemonė yra linkusi iškraipyti konkurenciją, neabejotinai tarp Europos konkurentų, nes Ispanijos bendrovėms, kurios įsigyja didelę dalį tikslinių bendrovių akcijų, suteikiama mokesčio nuolaida. Šią analizę patvirtina tai, kad kelios bendrovės pasiskundė arba įstojo po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ir teigė, kad nagrinėjama priemone suteiktas didelis pranašumas, paskatinęs Ispanijos bendroves jungtis, visų pirma tai susiję su aukcionais. Šie įstojimai patvirtina bent jau tai, kad nemažai ne Ispanijoje įsisteigusių bendrovių mano, kad dėl nagrinėjamos priemonės jų padėtis rinkoje neigiamai paveikta, neatsižvelgiant į jų pateiktų išsamių duomenų, susijusių su pagalbos buvimu, tikslumą. |
| --- | --- |

(125)

Antra, nagrinėjama priemonė yra linkusi iškraipyti konkurenciją, neabejotinai tarp Europos konkurentų, nes Ispanijos bendrovėms, kurios įsigyja didelę dalį tikslinių bendrovių akcijų, suteikiama mokesčio nuolaida. Šią analizę patvirtina tai, kad kelios bendrovės pasiskundė arba įstojo po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ir teigė, kad nagrinėjama priemone suteiktas didelis pranašumas, paskatinęs Ispanijos bendroves jungtis, visų pirma tai susiję su aukcionais. Šie įstojimai patvirtina bent jau tai, kad nemažai ne Ispanijoje įsisteigusių bendrovių mano, kad dėl nagrinėjamos priemonės jų padėtis rinkoje neigiamai paveikta, neatsižvelgiant į jų pateiktų išsamių duomenų, susijusių su pagalbos buvimu, tikslumą.

| (126) | Todėl Komisija konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė gali turėti neigiamo poveikio valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją, visų pirma vidaus rinkoje, nes potencialiai pagerinamos gavėjų, kurie tiesiogiai verčiasi Ispanijoje apmokestinama ekonomine veikla, veiklos sąlygos. |
| --- | --- |

(126)

Todėl Komisija konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė gali turėti neigiamo poveikio valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją, visų pirma vidaus rinkoje, nes potencialiai pagerinamos gavėjų, kurie tiesiogiai verčiasi Ispanijoje apmokestinama ekonomine veikla, veiklos sąlygos.

D.   Komisijos reakcija į gautas pastabas

| (127) | Prieš darydama išvadą dėl priemonės klasifikavimo Komisija mano esant tinkama išsamiau išanalizuoti kai kuriuos Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties šalių argumentus, kurie dar nebuvo aiškiai ar numanomai nagrinėjami su schemos vertinimu susijusiuose skirsniuose (83 konstatuojamoji dalis ir tolesnės konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(127)

Prieš darydama išvadą dėl priemonės klasifikavimo Komisija mano esant tinkama išsamiau išanalizuoti kai kuriuos Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties šalių argumentus, kurie dar nebuvo aiškiai ar numanomai nagrinėjami su schemos vertinimu susijusiuose skirsniuose (83 konstatuojamoji dalis ir tolesnės konstatuojamosios dalys).

D.1.   Reakcija į duomenis, paimtus iš 2006 m. mokesčių ataskaitų, ir į pastabas dėl Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-501/00

| (128) | Kalbant apie Ispanijos valdžios institucijų iš 2006 m. mokesčių ataskaitų paimtus duomenis, siekiant įrodyti, kad nagrinėjama priemonė nėra atrankioji (90), Komisija pabrėžia, kad pateikta informacija apskritai yra nepakankamai tiksli. Pirma, pateikiant duomenis gavėjai suskirstyti pagal kategorijas (veikla, apyvarta), bet nenurodyta, ar atitinkami gavėjai sudaro mažą ar didelę kiekvienos nurodytos kategorijos dalį. Antra, nors gavėjų apyvartos dydžiu pagrįsti statistiniai duomenys galėtų būti įdomus rodiklis siekiant įrodyti, kad nagrinėjama priemonė Ispanijoje taikoma visoms bendrovėms, reikia pabrėžti, kad nagrinėjama priemonė yra susijusi su akcijų įsigijimu. Darant tokios rūšies investicijas nebūtinai būna didelė apyvarta, o tai reiškia, pvz., kad kontroliuojančiosios bendrovės į pateiktus duomenis gali būti įtrauktos kaip MVĮ. Todėl, kad duomenys būtų laikomi aktualūs, reikėtų atsižvelgti į papildomus rodiklius, kaip antai bendro balanso skaičiai, taip pat į tai, ar gavėjai gali konsoliduoti savo mokesčių bazę su kitais Ispanijos mokesčių mokėtojais. Trečia, duomenys taip pat yra nereprezentatyvūs, nes juose nenurodytas gavėjų įsigytų akcijų lygis (daugumos ar tik mažumos akcijų dalis). Galiausiai, gautuose duomenyse nėra informacijos, kuri leistų nustatyti, ar įvykdytos 2003 m. Komisijos rekomendacijoje dėl MVĮ nustatytos sąlygos (91). Todėl Komisija mano, kad Ispanijos valdžios institucijos, prieštaraudamos jos išvadai, kad ginčijama pagalbos priemonė yra atrankioji būtent dėl nagrinėjamo teisės akto savybių, pateikia dalinius ir nereprezentatyvius duomenis. |
| --- | --- |

(128)

Kalbant apie Ispanijos valdžios institucijų iš 2006 m. mokesčių ataskaitų paimtus duomenis, siekiant įrodyti, kad nagrinėjama priemonė nėra atrankioji (90), Komisija pabrėžia, kad pateikta informacija apskritai yra nepakankamai tiksli. Pirma, pateikiant duomenis gavėjai suskirstyti pagal kategorijas (veikla, apyvarta), bet nenurodyta, ar atitinkami gavėjai sudaro mažą ar didelę kiekvienos nurodytos kategorijos dalį. Antra, nors gavėjų apyvartos dydžiu pagrįsti statistiniai duomenys galėtų būti įdomus rodiklis siekiant įrodyti, kad nagrinėjama priemonė Ispanijoje taikoma visoms bendrovėms, reikia pabrėžti, kad nagrinėjama priemonė yra susijusi su akcijų įsigijimu. Darant tokios rūšies investicijas nebūtinai būna didelė apyvarta, o tai reiškia, pvz., kad kontroliuojančiosios bendrovės į pateiktus duomenis gali būti įtrauktos kaip MVĮ. Todėl, kad duomenys būtų laikomi aktualūs, reikėtų atsižvelgti į papildomus rodiklius, kaip antai bendro balanso skaičiai, taip pat į tai, ar gavėjai gali konsoliduoti savo mokesčių bazę su kitais Ispanijos mokesčių mokėtojais. Trečia, duomenys taip pat yra nereprezentatyvūs, nes juose nenurodytas gavėjų įsigytų akcijų lygis (daugumos ar tik mažumos akcijų dalis). Galiausiai, gautuose duomenyse nėra informacijos, kuri leistų nustatyti, ar įvykdytos 2003 m. Komisijos rekomendacijoje dėl MVĮ nustatytos sąlygos (91). Todėl Komisija mano, kad Ispanijos valdžios institucijos, prieštaraudamos jos išvadai, kad ginčijama pagalbos priemonė yra atrankioji būtent dėl nagrinėjamo teisės akto savybių, pateikia dalinius ir nereprezentatyvius duomenis.

| (129) | Nepaisant to, net jei Ispanijos valdžios institucijų pateikti duomenys būtų papildyti papildomais įrodymais, tai nepanaikintų nagrinėjamos priemonės atrankinio pobūdžio, nes priemone pasinaudoti gali tik tam tikros įmonės, taip pat ir pagal Teisingumo Teismo sprendimą Ispanija prieš Komisiją byloje C-501/00 (92). Iš tikrųjų, kalbant apie tai, kad Ispanijos valdžios institucijos priemonę klasifikuoja kaip bendrą priemonę (93) vien dėl to, kad ja naudotis gali bet kuri Ispanijoje reziduojanti bendrovė, vertėtų prisiminti Teismo sprendimą. Ta byla taip pat buvo susijusi su Ispanijos pelno mokesčio išimtimi, konkrečiau – su priemone „atskaitymas už eksporto veiklą“. Ispanijos valdžios institucijos Teismui tvirtino, kad schema gali naudotis bet kuri bendrovė, kurios buveinės vieta mokesčių mokėjimo tikslais yra Ispanijoje. Tačiau Teismas konstatavo, kad atskaitymu nuo mokesčių gali „pasinaudoti tik vienos kategorijos įmonės, t. y. tos, kurios užsiima eksportu ir vykdo tam tikras ginčijamose priemonėse nurodytas investicijas“ (94). Komisija mano, kad ir šiuo atveju ginčijama priemone siekiama sudaryti palankesnes sąlygas kapitalo eksportui iš Ispanijos, siekiant sustiprinti Ispanijos bendrovių padėtį užsienyje ir taip padidinti schemos gavėjų konkurencingumą. |
| --- | --- |

(129)

Nepaisant to, net jei Ispanijos valdžios institucijų pateikti duomenys būtų papildyti papildomais įrodymais, tai nepanaikintų nagrinėjamos priemonės atrankinio pobūdžio, nes priemone pasinaudoti gali tik tam tikros įmonės, taip pat ir pagal Teisingumo Teismo sprendimą Ispanija prieš Komisiją byloje C-501/00 (92). Iš tikrųjų, kalbant apie tai, kad Ispanijos valdžios institucijos priemonę klasifikuoja kaip bendrą priemonę (93) vien dėl to, kad ja naudotis gali bet kuri Ispanijoje reziduojanti bendrovė, vertėtų prisiminti Teismo sprendimą. Ta byla taip pat buvo susijusi su Ispanijos pelno mokesčio išimtimi, konkrečiau – su priemone „atskaitymas už eksporto veiklą“. Ispanijos valdžios institucijos Teismui tvirtino, kad schema gali naudotis bet kuri bendrovė, kurios buveinės vieta mokesčių mokėjimo tikslais yra Ispanijoje. Tačiau Teismas konstatavo, kad atskaitymu nuo mokesčių gali „pasinaudoti tik vienos kategorijos įmonės, t. y. tos, kurios užsiima eksportu ir vykdo tam tikras ginčijamose priemonėse nurodytas investicijas“ (94). Komisija mano, kad ir šiuo atveju ginčijama priemone siekiama sudaryti palankesnes sąlygas kapitalo eksportui iš Ispanijos, siekiant sustiprinti Ispanijos bendrovių padėtį užsienyje ir taip padidinti schemos gavėjų konkurencingumą.

| (130) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad, Teisingumo Teismo teigimu, „siekiant pateisinti ginčijamas priemones mokesčių sistemos, į kurią jie patenka, prigimtimi ir bendra struktūra, nepakanka teigti, kad jomis siekiama skatinti tarptautinę prekybą. Akivaizdu, kad šis tikslas yra ekonominio pobūdžio, bet nebuvo įrodyta, kad jis atitinka Ispanijoje galiojančios mokesčių sistemos, taikomos visoms įmonėms, bendrą logiką. Aplinkybės, kad ginčijamomis priemonėmis siekiama įgyvendinti prekybos ar pramonės politikos tikslą, pavyzdžiui, skatinti tarptautinę prekybą suteikiant pagalbą investicijoms užsienyje, nepakanka, kad ji nebūtų priskiriama „pagalbai“ AP 4 straipsnio c punkto prasme“ (95). Šiuo atveju Ispanijos valdžios institucijos paprasčiausiai pareiškė, kad nagrinėjama priemone siekiama skatinti tarptautinę prekybą ir konsoliduoti bendroves, ir neįrodė, kad tokia priemonė pagrįsta vadovaujantis sistemos logika. Atsižvelgdama į tai, Komisija patvirtina savo analizę, kad nagrinėjama priemonė yra atrankioji. |
| --- | --- |

(130)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad, Teisingumo Teismo teigimu, „siekiant pateisinti ginčijamas priemones mokesčių sistemos, į kurią jie patenka, prigimtimi ir bendra struktūra, nepakanka teigti, kad jomis siekiama skatinti tarptautinę prekybą. Akivaizdu, kad šis tikslas yra ekonominio pobūdžio, bet nebuvo įrodyta, kad jis atitinka Ispanijoje galiojančios mokesčių sistemos, taikomos visoms įmonėms, bendrą logiką. Aplinkybės, kad ginčijamomis priemonėmis siekiama įgyvendinti prekybos ar pramonės politikos tikslą, pavyzdžiui, skatinti tarptautinę prekybą suteikiant pagalbą investicijoms užsienyje, nepakanka, kad ji nebūtų priskiriama „pagalbai“ AP 4 straipsnio c punkto prasme“ (95). Šiuo atveju Ispanijos valdžios institucijos paprasčiausiai pareiškė, kad nagrinėjama priemone siekiama skatinti tarptautinę prekybą ir konsoliduoti bendroves, ir neįrodė, kad tokia priemonė pagrįsta vadovaujantis sistemos logika. Atsižvelgdama į tai, Komisija patvirtina savo analizę, kad nagrinėjama priemonė yra atrankioji.

D.2.   Reakcija į pastabas dėl Komisijos praktikos

| (131) | Kalbant apie nuorodą į tariamai naują atrankumo sąvokos aiškinimą šiuo atveju, pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad šis būdas visiškai atitinka Komisijos sprendimų priėmimo praktiką ir Teisingumo Teismo praktiką, kaip aprašyta 92 konstatuojamojoje dalyje. Šiuo atveju nenukrypstama ir nuo Komisijos sprendimo N 480/2007 (96), kurį mini Ispanijos valdžios institucijos. Iš tikrųjų, šiame sprendime atsižvelgiama į specifinį tikslo, kurio siekiama, pobūdį ir remiamasi (97) Komisijos komunikatu Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl veiksmingesnio MTTP mokesčių paskatų naudojimo (98). Šiuo atveju ginčijama priemone panašaus tikslo nesiekiama. Be to, skirtingai negu šiuo atveju, šiame ankstesniame sprendime nagrinėjama Ispanijos priemone nebuvo daromas skirtumas tarp nacionalinių ir tarptautinių sandorių. |
| --- | --- |

(131)

Kalbant apie nuorodą į tariamai naują atrankumo sąvokos aiškinimą šiuo atveju, pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad šis būdas visiškai atitinka Komisijos sprendimų priėmimo praktiką ir Teisingumo Teismo praktiką, kaip aprašyta 92 konstatuojamojoje dalyje. Šiuo atveju nenukrypstama ir nuo Komisijos sprendimo N 480/2007 (96), kurį mini Ispanijos valdžios institucijos. Iš tikrųjų, šiame sprendime atsižvelgiama į specifinį tikslo, kurio siekiama, pobūdį ir remiamasi (97) Komisijos komunikatu Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl veiksmingesnio MTTP mokesčių paskatų naudojimo (98). Šiuo atveju ginčijama priemone panašaus tikslo nesiekiama. Be to, skirtingai negu šiuo atveju, šiame ankstesniame sprendime nagrinėjama Ispanijos priemone nebuvo daromas skirtumas tarp nacionalinių ir tarptautinių sandorių.

| (132) | Galiausiai, kalbant apie nukrypimą nuo pelno mokesčio sistemos dėl tokių direktyvų (99) kaip Patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių direktyva arba Tarpvalstybinio palūkanų ir autorinio atlyginimo mokėjimo direktyva įgyvendinimo, Komisija mano, kad padėtis, susiklosčiusi dėl šių direktyvų įgyvendinimo visiškai atitinka šiame sprendime rutuliojamą argumentavimą. Po suderinimo Bendrijoje turėtų būti manoma, kad tarpvalstybinių operacijų Bendrijoje ir kiekvienoje valstybėje narėje teisinės ir faktinės aplinkybės yra panašios. Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad pirmosios instancijos teismas konstatavo, kad (100): „šiuo metu galiojančioje Bendrijos teisėje tiesioginiai mokesčiai priklauso valstybių narių kompetencijai, net jeigu iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad jos turi ją įgyvendinti nepažeisdamos šios teisės (konkrečiai žr. 1999 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Gschwind, C-391/97, Rink. p. I-5451, 20 punktą) ir todėl šiomis aplinkybėmis nepriimti bet kokių priemonių, kurios gali būti su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba“. |
| --- | --- |

(132)

Galiausiai, kalbant apie nukrypimą nuo pelno mokesčio sistemos dėl tokių direktyvų (99) kaip Patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių direktyva arba Tarpvalstybinio palūkanų ir autorinio atlyginimo mokėjimo direktyva įgyvendinimo, Komisija mano, kad padėtis, susiklosčiusi dėl šių direktyvų įgyvendinimo visiškai atitinka šiame sprendime rutuliojamą argumentavimą. Po suderinimo Bendrijoje turėtų būti manoma, kad tarpvalstybinių operacijų Bendrijoje ir kiekvienoje valstybėje narėje teisinės ir faktinės aplinkybės yra panašios. Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad pirmosios instancijos teismas konstatavo, kad (100): „šiuo metu galiojančioje Bendrijos teisėje tiesioginiai mokesčiai priklauso valstybių narių kompetencijai, net jeigu iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad jos turi ją įgyvendinti nepažeisdamos šios teisės (konkrečiai žr. 1999 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Gschwind, C-391/97, Rink. p. I-5451, 20 punktą) ir todėl šiomis aplinkybėmis nepriimti bet kokių priemonių, kurios gali būti su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba“.

D.3.   Reakcija į pastabas dėl Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkto

| (133) | Pirma, kaip minėta, reikia turėti omenyje, kad nors tiesioginis apmokestinimas patenka į valstybių narių kompetencijos sritį, jos vis tiek tą kompetenciją turi įgyvendinti laikydamosi Bendrijos teisės (101), įskaitant Sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos. Kitaip tariant, Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punktas turėtų būti aiškinamas taip, kad tai derėtų su Sutarties taisyklėmis dėl valstybės pagalbos, įskaitant tas, kuriomis Komisijai šioje srityje suteikiama kontrolės kompetencija. |
| --- | --- |

(133)

Pirma, kaip minėta, reikia turėti omenyje, kad nors tiesioginis apmokestinimas patenka į valstybių narių kompetencijos sritį, jos vis tiek tą kompetenciją turi įgyvendinti laikydamosi Bendrijos teisės (101), įskaitant Sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos. Kitaip tariant, Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punktas turėtų būti aiškinamas taip, kad tai derėtų su Sutarties taisyklėmis dėl valstybės pagalbos, įskaitant tas, kuriomis Komisijai šioje srityje suteikiama kontrolės kompetencija.

| (134) | Be to, Sutarties 58 straipsnis, kurį pasitelkia Ispanijos valdžios institucijos, turi būti skaitomas kartu su EB sutarties 56 straipsniu, kuriame draudžiama riboti laisvą kapitalo judėjimą tarp valstybių narių. Iš tikrųjų, Sutarties 58 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „56 straipsnio nuostatos nepažeidžia valstybių narių teisės: a) taikyti atitinkamas savo mokesčių įstatymų nuostatas, pagal kurias skiriami mokesčių mokėtojai dėl jų skirtingos padėties gyvenamosios vietos arba kapitalo investavimo vietos atžvilgiu.“ |
| --- | --- |

(134)

Be to, Sutarties 58 straipsnis, kurį pasitelkia Ispanijos valdžios institucijos, turi būti skaitomas kartu su EB sutarties 56 straipsniu, kuriame draudžiama riboti laisvą kapitalo judėjimą tarp valstybių narių. Iš tikrųjų, Sutarties 58 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „56 straipsnio nuostatos nepažeidžia valstybių narių teisės: a) taikyti atitinkamas savo mokesčių įstatymų nuostatas, pagal kurias skiriami mokesčių mokėtojai dėl jų skirtingos padėties gyvenamosios vietos arba kapitalo investavimo vietos atžvilgiu.“

| (135) | Teismas jau patvirtino Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkte valstybėms narėms suteiktą galimybę taikyti atitinkamas jų mokesčių įstatymų nuostatas, pagal kurias skiriami mokesčių mokėtojai dėl jų skirtingos padėties gyvenamosios vietos ar kapitalo investavimo vietos atžvilgiu. Vadovaujantis Teismo praktika iki Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkto įsigaliojimo, nacionalinės mokesčių nuostatos, kuriomis nustatomi tam tikri skirtumai konkrečiai pagal mokesčių mokėtojų gyvenamąją vietą, galėtų derėti su Bendrijos teise, jeigu jie būtų taikomi objektyviai skirtingiems atvejams (102) arba juos galima pateisinti viešuoju interesu, konkrečiai mokesčių sistemos vientisumu (103). Bet kuriuo atveju, vien tik ekonominio pobūdžio tikslai negali būti svarbi viešojo intereso priežastis, pateisinanti pagrindinės laisvės, suteiktos Sutartimi, ribojimą (104). |
| --- | --- |

(135)

Teismas jau patvirtino Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkte valstybėms narėms suteiktą galimybę taikyti atitinkamas jų mokesčių įstatymų nuostatas, pagal kurias skiriami mokesčių mokėtojai dėl jų skirtingos padėties gyvenamosios vietos ar kapitalo investavimo vietos atžvilgiu. Vadovaujantis Teismo praktika iki Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkto įsigaliojimo, nacionalinės mokesčių nuostatos, kuriomis nustatomi tam tikri skirtumai konkrečiai pagal mokesčių mokėtojų gyvenamąją vietą, galėtų derėti su Bendrijos teise, jeigu jie būtų taikomi objektyviai skirtingiems atvejams (102) arba juos galima pateisinti viešuoju interesu, konkrečiai mokesčių sistemos vientisumu (103). Bet kuriuo atveju, vien tik ekonominio pobūdžio tikslai negali būti svarbi viešojo intereso priežastis, pateisinanti pagrindinės laisvės, suteiktos Sutartimi, ribojimą (104).

| (136) | Taip pat, kalbant apie laikotarpį po Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkto įsigaliojimo, Teismas nagrinėjo galimą objektyviai panašių aplinkybių, kuriomis būtų galima pateisinti teisės aktą, ribojantį laisvą kapitalo judėjimą, buvimą. Kalbant apie tam tikrus mokesčių įstatymus, dėl kurių poveikio valstybėje narėje gyvenantys investuotojai negalėjo investuoti savo kapitalo į kitoje valstybėje narėje įsisteigusias bendroves, ir kurie taip pat turėjo ribojančio poveikio kitose valstybėse narėse įsisteigusioms bendrovėms tuo, kad buvo kliūtis joms gauti kapitalo susijusioje valstybėje narėje, Teismas sistemingai nustatydavo, kad tokie įstatymai negali būti pateisinami objektyviai skirtinga padėtimi, kuri pagal Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punktą pagrindžia skirtingą mokestinį traktavimą (105). |
| --- | --- |

(136)

Taip pat, kalbant apie laikotarpį po Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punkto įsigaliojimo, Teismas nagrinėjo galimą objektyviai panašių aplinkybių, kuriomis būtų galima pateisinti teisės aktą, ribojantį laisvą kapitalo judėjimą, buvimą. Kalbant apie tam tikrus mokesčių įstatymus, dėl kurių poveikio valstybėje narėje gyvenantys investuotojai negalėjo investuoti savo kapitalo į kitoje valstybėje narėje įsisteigusias bendroves, ir kurie taip pat turėjo ribojančio poveikio kitose valstybėse narėse įsisteigusioms bendrovėms tuo, kad buvo kliūtis joms gauti kapitalo susijusioje valstybėje narėje, Teismas sistemingai nustatydavo, kad tokie įstatymai negali būti pateisinami objektyviai skirtinga padėtimi, kuri pagal Sutarties 58 straipsnio 1 dalies a punktą pagrindžia skirtingą mokestinį traktavimą (105).

| (137) | Bet kuriuo atveju reikia turėti omenyje, kad Sutarties 58 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad 58 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos nacionalinės priemonės negali būti naudojamos savavališkam diskriminavimui ar paslėptam laisvo kapitalo judėjimo ir mokėjimų apribojimui (106). |
| --- | --- |

(137)

Bet kuriuo atveju reikia turėti omenyje, kad Sutarties 58 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad 58 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos nacionalinės priemonės negali būti naudojamos savavališkam diskriminavimui ar paslėptam laisvo kapitalo judėjimo ir mokėjimų apribojimui (106).

| (138) | Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad šiuo atveju nacionalinių bendrovių akcijų įsigijimas ir kitoje valstybėje narėje įsisteigusių bendrovių akcijų įsigijimas dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra objektyviai panašioje padėtyje ir nėra jokių svarbių bendro intereso priežasčių, kurios galėtų pateisinti skirtingą mokesčių mokėtojų traktavimą pagal vietą, kurioje investuotas jų kapitalas. |
| --- | --- |

(138)

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad šiuo atveju nacionalinių bendrovių akcijų įsigijimas ir kitoje valstybėje narėje įsisteigusių bendrovių akcijų įsigijimas dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra objektyviai panašioje padėtyje ir nėra jokių svarbių bendro intereso priežasčių, kurios galėtų pateisinti skirtingą mokesčių mokėtojų traktavimą pagal vietą, kurioje investuotas jų kapitalas.

E.   Išvados dėl ginčijamos priemonės klasifikavimo

| (139) | Atsižvelgdama į pateiktus svarstymus Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, atitinka visas Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl turėtų būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgdama į pateiktus svarstymus Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, atitinka visas Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl turėtų būti laikoma valstybės pagalba.

F.   Derėjimas

| (140) | Kaip teigiama sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalbos schema neatitinka reikalavimų, kad būtų galima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(140)

Kaip teigiama sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalbos schema neatitinka reikalavimų, kad būtų galima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis.

| (141) | Vykdant procedūrą, Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių pateikė savo argumentus, siekdamos įrodyti, kad Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytos išimtys taikytinos nagrinėjamu atveju (107). Dvi šalys manė, kad nagrinėjamu atveju netaikytina nė viena Sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalies nuostata. |
| --- | --- |

(141)

Vykdant procedūrą, Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių pateikė savo argumentus, siekdamos įrodyti, kad Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytos išimtys taikytinos nagrinėjamu atveju (107). Dvi šalys manė, kad nagrinėjamu atveju netaikytina nė viena Sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalies nuostata.

| (142) | Išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui, šiuo atveju netaikomos. |
| --- | --- |

(142)

Išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui, šiuo atveju netaikomos.

| (143) | Netaikoma ir 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtis, kuria leidžiama pagalba, kuria būtų skatinama tam tikrų regionų, kuriuose gyvenimo lygis yra neįprastai žemas ar kuriuose labai didelis nedarbas, plėtra, nes priemonės taikymas nepriklauso nuo bet kokios rūšies veiklos vykdymo konkrečiuose regionuose (108). |
| --- | --- |

(143)

Netaikoma ir 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtis, kuria leidžiama pagalba, kuria būtų skatinama tam tikrų regionų, kuriuose gyvenimo lygis yra neįprastai žemas ar kuriuose labai didelis nedarbas, plėtra, nes priemonės taikymas nepriklauso nuo bet kokios rūšies veiklos vykdymo konkrečiuose regionuose (108).

| (144) | Taip pat 2001 m. patvirtinta ginčijama priemonė negali būti laikoma skatinanti vykdyti bendriems Bendrijos interesams svarbius projektus ar skirta Ispanijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, kaip nustatyta 87 straipsnio 3 dalies b punkte. Ja taip pat nesiekiama skatinti kultūrą ir išsaugoti paveldą, kaip nustatyta 87 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(144)

Taip pat 2001 m. patvirtinta ginčijama priemonė negali būti laikoma skatinanti vykdyti bendriems Bendrijos interesams svarbius projektus ar skirta Ispanijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, kaip nustatyta 87 straipsnio 3 dalies b punkte. Ja taip pat nesiekiama skatinti kultūrą ir išsaugoti paveldą, kaip nustatyta 87 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (145) | Galiausiai, nagrinėjama priemonė turi būti išnagrinėta atsižvelgiant į 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame leidžiama pagalba, skirta tam tikrų rūšių ekonominei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikėtų pažymėti, kad nagrinėjama priemonė nepatenka į jokią sistemą ar gaires, kuriose apibrėžiamos sąlygos, kuriomis tam tikros rūšies pagalba dera su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(145)

Galiausiai, nagrinėjama priemonė turi būti išnagrinėta atsižvelgiant į 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame leidžiama pagalba, skirta tam tikrų rūšių ekonominei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikėtų pažymėti, kad nagrinėjama priemonė nepatenka į jokią sistemą ar gaires, kuriose apibrėžiamos sąlygos, kuriomis tam tikros rūšies pagalba dera su bendrąja rinka.

| (146) | Kalbant apie Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus, pagrįstus 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų planu (109), kuriame jos konstatuoja, kad tam tikros priemonės gali derėti, jei jomis iš esmės reaguojama į rinkos sutrikimą, Komisija pabrėžia, kad tariami bendrieji sunkumai, su kuriais susiduriama vykdant tarpvalstybinius susijungimus, negali būti laikomi rinkos sutrikimu. |
| --- | --- |

(146)

Kalbant apie Ispanijos valdžios institucijų ir trisdešimties suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus, pagrįstus 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų planu (109), kuriame jos konstatuoja, kad tam tikros priemonės gali derėti, jei jomis iš esmės reaguojama į rinkos sutrikimą, Komisija pabrėžia, kad tariami bendrieji sunkumai, su kuriais susiduriama vykdant tarpvalstybinius susijungimus, negali būti laikomi rinkos sutrikimu.

| (147) | Tai, kad konkreti bendrovė gali negalėti imtis tam tikro projekto ar sandorio be pagalbos, nebūtinai reiškia, kad yra rinkos sutrikimas. Tik kai pačiomis rinkos jėgomis nebūtų galima pasiekti veiksmingo rezultato, t. y. kai gaunama ne visa potenciali sandorio nauda, galėtų būti laikoma, kad yra rinkos sutrikimas. |
| --- | --- |

(147)

Tai, kad konkreti bendrovė gali negalėti imtis tam tikro projekto ar sandorio be pagalbos, nebūtinai reiškia, kad yra rinkos sutrikimas. Tik kai pačiomis rinkos jėgomis nebūtų galima pasiekti veiksmingo rezultato, t. y. kai gaunama ne visa potenciali sandorio nauda, galėtų būti laikoma, kad yra rinkos sutrikimas.

| (148) | Komisija nesiginčija, kad išlaidos, patiriamos vykdant kai kuriuos sandorius, gali būti gerokai didesnės negu kitų sandorių išlaidos. Tačiau, kadangi tos išlaidos yra tikroviškos išlaidos, tiksliai atspindinčios svarstomų projektų pobūdį, t. y. išlaidos, susijusios su skirtinga projektų geografine vieta ar skirtinga teisine aplinka, bendrovės gali į šias išlaidas veiksmingai atsižvelgti priimdamos sprendimus. Priešingai, neveiksmingi padariniai būtų tada, kai tų tikroviškų išlaidų būtų nepaisoma arba, iš tikrųjų, jos būtų kompensuojamos valstybės pagalba. Tokios pat rūšies tikroviškų išlaidų skirtumas taip pat atsiranda lyginant skirtingus sandorius toje pačioje šalyje, taip pat lyginant tarpvalstybinius sandorius, o tai, kad tokių skirtumų yra nereiškia, kad bus neveiksmingos rinkos padarinių. |
| --- | --- |

(148)

Komisija nesiginčija, kad išlaidos, patiriamos vykdant kai kuriuos sandorius, gali būti gerokai didesnės negu kitų sandorių išlaidos. Tačiau, kadangi tos išlaidos yra tikroviškos išlaidos, tiksliai atspindinčios svarstomų projektų pobūdį, t. y. išlaidos, susijusios su skirtinga projektų geografine vieta ar skirtinga teisine aplinka, bendrovės gali į šias išlaidas veiksmingai atsižvelgti priimdamos sprendimus. Priešingai, neveiksmingi padariniai būtų tada, kai tų tikroviškų išlaidų būtų nepaisoma arba, iš tikrųjų, jos būtų kompensuojamos valstybės pagalba. Tokios pat rūšies tikroviškų išlaidų skirtumas taip pat atsiranda lyginant skirtingus sandorius toje pačioje šalyje, taip pat lyginant tarpvalstybinius sandorius, o tai, kad tokių skirtumų yra nereiškia, kad bus neveiksmingos rinkos padarinių.

| (149) | Ispanijos valdžios institucijų pateikti tariamai padidėjusių tarptautinių sandorių, palyginti su nacionaliniais sandoriais, išlaidų pavyzdžiai visi susiję su tikroviškomis sandorių vykdymo išlaidomis, į kurias visas turi atsižvelgti rinkos dalyviai, siekdami veiksmingų rezultatų. |
| --- | --- |

(149)

Ispanijos valdžios institucijų pateikti tariamai padidėjusių tarptautinių sandorių, palyginti su nacionaliniais sandoriais, išlaidų pavyzdžiai visi susiję su tikroviškomis sandorių vykdymo išlaidomis, į kurias visas turi atsižvelgti rinkos dalyviai, siekdami veiksmingų rezultatų.

| (150) | Kad būtų rinkos sutrikimas, iš esmės turi būti išorės veiksnių (teigiamas šalutinis poveikis), atsirandančių dėl sandorių, arba neišsami ar asimetrinė svarbi informacija, dėl kurios kitais atvejais sandoriai būtų veiksmingi. Nors tie veiksniai teoriškai gali būti tam tikrų sandorių (ir tarptautinių, ir nacionalinių) atveju, (pvz., bendrų tyrimų ir plėtros programų kontekste), negali būti manoma, kad jie natūraliai būna visuose tarptautiniuose sandoriuose, ypač turint omeny nagrinėjamos rūšies sandorius. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad teiginys, susijęs su rinkos sutrikimu, negali būti priimtinas. |
| --- | --- |

(150)

Kad būtų rinkos sutrikimas, iš esmės turi būti išorės veiksnių (teigiamas šalutinis poveikis), atsirandančių dėl sandorių, arba neišsami ar asimetrinė svarbi informacija, dėl kurios kitais atvejais sandoriai būtų veiksmingi. Nors tie veiksniai teoriškai gali būti tam tikrų sandorių (ir tarptautinių, ir nacionalinių) atveju, (pvz., bendrų tyrimų ir plėtros programų kontekste), negali būti manoma, kad jie natūraliai būna visuose tarptautiniuose sandoriuose, ypač turint omeny nagrinėjamos rūšies sandorius. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad teiginys, susijęs su rinkos sutrikimu, negali būti priimtinas.

| (151) | Be to, reikėtų prisiminti, kad vertindama, ar pagalba gali būti laikoma derančia su bendrąja rinka, Komisija pasveria teigiamą priemonės poveikį siekiant bendro intereso tikslo ir jos potencialiai neigiamą šalutinį poveikį, kaip antai rinkos ir konkurencijos iškraipymas. Valstybės pagalbos veiksmų plane, remiantis esama praktika, nustatytas trijų etapų „pusiausvyros testas“. Pirmuose dviejuose etapuose nagrinėjamas teigiamas valstybės pagalbos poveikis, o trečiame – neigiamas poveikis ir vėlesnė teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra. Pusiausvyros testo struktūra tokia:






  a) | vertinama, ar pagalba siekiama konkretaus bendro intereso tikslo (pvz., ekonomikos augimo, užimtumo, sanglaudos, aplinkos apsaugos ar energetinio saugumo); |
| --- | --- | --- |

(151)

Be to, reikėtų prisiminti, kad vertindama, ar pagalba gali būti laikoma derančia su bendrąja rinka, Komisija pasveria teigiamą priemonės poveikį siekiant bendro intereso tikslo ir jos potencialiai neigiamą šalutinį poveikį, kaip antai rinkos ir konkurencijos iškraipymas. Valstybės pagalbos veiksmų plane, remiantis esama praktika, nustatytas trijų etapų „pusiausvyros testas“. Pirmuose dviejuose etapuose nagrinėjamas teigiamas valstybės pagalbos poveikis, o trečiame – neigiamas poveikis ir vėlesnė teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra. Pusiausvyros testo struktūra tokia:

a)

vertinama, ar pagalba siekiama konkretaus bendro intereso tikslo (pvz., ekonomikos augimo, užimtumo, sanglaudos, aplinkos apsaugos ar energetinio saugumo);

| b) | vertinama, ar pagalba teikiama taip, kad bendro intereso tikslas būtų pasiektas, t. y. ar siūloma pagalba siekiama įveikti rinkos sutrikimą ar kito tikslo. Tai vertinant reikia patikrinti, ar:






  i) | valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė, |
| --- | --- | --- |

b)

vertinama, ar pagalba teikiama taip, kad bendro intereso tikslas būtų pasiektas, t. y. ar siūloma pagalba siekiama įveikti rinkos sutrikimą ar kito tikslo. Tai vertinant reikia patikrinti, ar:

i)

valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė,

| ii) | yra skatinamasis poveikis, būtent, ar dėl pagalbos keičiasi įmonių elgesys, |
| --- | --- |

ii)

yra skatinamasis poveikis, būtent, ar dėl pagalbos keičiasi įmonių elgesys,

| iii) | priemonė yra proporcinga, t. y. ar tokį elgesio pokytį būtų galima pasiekti su mažesne pagalba; |
| --- | --- |

iii)

priemonė yra proporcinga, t. y. ar tokį elgesio pokytį būtų galima pasiekti su mažesne pagalba;

| c) | vertinama, ar konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai yra riboti, kad bendras balansas būtų teigiamas. |
| --- | --- |

c)

vertinama, ar konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai yra riboti, kad bendras balansas būtų teigiamas.

| (152) | Pirmiausia būtina įvertinti, ar tikslas, kurio siekiama pagalba, gali iš tikrųjų būti laikomas bendru interesu. Nepaisant tariamo tikslo skatinti bendrosios rinkos integraciją, šiuo atveju tikslas, kurio siekiama pagalba, aiškiai neapibrėžtas, nes apima daugiau negu rinkos integracija ir skatinama Ispanijos bendrovių plėtra visų pirma į Europos rinkas. |
| --- | --- |

(152)

Pirmiausia būtina įvertinti, ar tikslas, kurio siekiama pagalba, gali iš tikrųjų būti laikomas bendru interesu. Nepaisant tariamo tikslo skatinti bendrosios rinkos integraciją, šiuo atveju tikslas, kurio siekiama pagalba, aiškiai neapibrėžtas, nes apima daugiau negu rinkos integracija ir skatinama Ispanijos bendrovių plėtra visų pirma į Europos rinkas.

| (153) | Antrajame etape reikalaujama vertinti, ar pagalba yra tinkama priemonė siekiant konkretaus bendro intereso tikslo. Dar tiksliau, valstybės pagalba turi būti keičiamas pagalbą gaunančios bendrovės elgesys taip, kad ji pradėtų verstis veikla, kuria prisidedama siekiant bendro intereso tikslo, kuria ji nesiverstų be pagalbos arba verstųsi labai ribotai arba kitaip. Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė jokių konkrečių argumentų, kurie įrodytų galimybę, kad toks skatinamasis poveikis būtų daromas. |
| --- | --- |

(153)

Antrajame etape reikalaujama vertinti, ar pagalba yra tinkama priemonė siekiant konkretaus bendro intereso tikslo. Dar tiksliau, valstybės pagalba turi būti keičiamas pagalbą gaunančios bendrovės elgesys taip, kad ji pradėtų verstis veikla, kuria prisidedama siekiant bendro intereso tikslo, kuria ji nesiverstų be pagalbos arba verstųsi labai ribotai arba kitaip. Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių nepateikė jokių konkrečių argumentų, kurie įrodytų galimybę, kad toks skatinamasis poveikis būtų daromas.

| (154) | Trečiasis klausimas susijęs su neigiamu valstybės pagalbos poveikiu. NET jei pagalba yra tinkama priemonė siekiant bendro intereso tikslo, konkrečiai įmonei ar ekonomikos sektoriui suteikta pagalba gali būti labai iškraipyta konkurencija ir prekyba tarp valstybių narių. Šiuo atžvilgiu trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad pagalbos schema neturi poveikio konkurencinei bendrovių, Ispanijoje turinčių mokėti pelno mokestį, padėčiai, nes finansinis 12 straipsnio 5 dalies poveikis būtų nereikšmingas. Tačiau, kaip minėta 101 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, yra rimtų požymių, kad 12 straipsnio 5 dalies poveikio anaiptol negalima laikyti nereikšmingu. Be to, kadangi valstybės pagalba taikoma tik užsienio sandoriams, akivaizdu, kad ji turi konkurencijos iškraipymo užsienio rinkose poveikio. |
| --- | --- |

(154)

Trečiasis klausimas susijęs su neigiamu valstybės pagalbos poveikiu. NET jei pagalba yra tinkama priemonė siekiant bendro intereso tikslo, konkrečiai įmonei ar ekonomikos sektoriui suteikta pagalba gali būti labai iškraipyta konkurencija ir prekyba tarp valstybių narių. Šiuo atžvilgiu trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad pagalbos schema neturi poveikio konkurencinei bendrovių, Ispanijoje turinčių mokėti pelno mokestį, padėčiai, nes finansinis 12 straipsnio 5 dalies poveikis būtų nereikšmingas. Tačiau, kaip minėta 101 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, yra rimtų požymių, kad 12 straipsnio 5 dalies poveikio anaiptol negalima laikyti nereikšmingu. Be to, kadangi valstybės pagalba taikoma tik užsienio sandoriams, akivaizdu, kad ji turi konkurencijos iškraipymo užsienio rinkose poveikio.

| (155) | Paskutinis derėjimo analizės etapas – įvertinti, kiek teigiamas pagalbos poveikis, jei toks bus, bus didesnis už jos neigiamą poveikį. Kaip minėta, šiuo atveju Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių neįrodė, kad yra konkretus tikslas, kuriuo siekiama aiškaus teigiamo poveikio. Jos mano, kad bendruoju požiūriu TRLIS 12 straipsnio 5 dalis atitinka Bendrijos tikslą skatinti tarpvalstybinius sandorius nesiimant vertinti galimo ir faktinio neigiamo nagrinėjamos priemonės poveikio. Bet kuriuo atveju, net tariant, kad teigiamas priemonės poveikis yra skatinti tarpvalstybinius sandorius ir šalinti kliūtis tokiems sandoriams, Komisija mano, kad teigiamas priemonės poveikis nėra didesnis už jos neigiamą poveikį, visų pirma dėl to, kad priemonės taikymo sritis netiksli ir neaiški. |
| --- | --- |

(155)

Paskutinis derėjimo analizės etapas – įvertinti, kiek teigiamas pagalbos poveikis, jei toks bus, bus didesnis už jos neigiamą poveikį. Kaip minėta, šiuo atveju Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių neįrodė, kad yra konkretus tikslas, kuriuo siekiama aiškaus teigiamo poveikio. Jos mano, kad bendruoju požiūriu TRLIS 12 straipsnio 5 dalis atitinka Bendrijos tikslą skatinti tarpvalstybinius sandorius nesiimant vertinti galimo ir faktinio neigiamo nagrinėjamos priemonės poveikio. Bet kuriuo atveju, net tariant, kad teigiamas priemonės poveikis yra skatinti tarpvalstybinius sandorius ir šalinti kliūtis tokiems sandoriams, Komisija mano, kad teigiamas priemonės poveikis nėra didesnis už jos neigiamą poveikį, visų pirma dėl to, kad priemonės taikymo sritis netiksli ir neaiški.

| (156) | Apibendrindama Komisija mano, kad, visų pirma kalbant apie analizę pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, mokesčio pranašumas, suteikiamas taikant nagrinėjamą priemonę, nėra susijęs su investavimu, darbo vietų kūrimu ar specialiais projektais. Pranašumas yra tik toks, kad sumažėja atitinkamos bendrovės mokesčiai, kuriuos paprastai bendrovės turi mokėti, todėl priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba. Paprastai veiklos pagalbai netaikoma EB 87 straipsnio 3 dalis, nes ši pagalba sektoriuose, kuriuose ji teikiama, iškraipo konkurencijos sąlygas, tačiau dėl savo pobūdžio negali pasiekti minėtose leidžiančiose nukrypti nuostatose nustatytų tikslų (110). Vadovaujantis standartine Komisijos praktika, tokia pagalba negali būti laikoma derančia su bendrąja rinka, nes neskatina tam tikrų rūšių ekonominės veiklos arba tam tikrų ekonomikos sektorių plėtros ir nėra ribotos trukmės, laipsniškai mažinama ar proporcinga priemonėms, būtinoms konkrečioms ekonominėms problemoms spręsti. „Pusiausvyros testo“ rezultatas patvirtina šią analizę. |
| --- | --- |

(156)

Apibendrindama Komisija mano, kad, visų pirma kalbant apie analizę pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, mokesčio pranašumas, suteikiamas taikant nagrinėjamą priemonę, nėra susijęs su investavimu, darbo vietų kūrimu ar specialiais projektais. Pranašumas yra tik toks, kad sumažėja atitinkamos bendrovės mokesčiai, kuriuos paprastai bendrovės turi mokėti, todėl priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba. Paprastai veiklos pagalbai netaikoma EB 87 straipsnio 3 dalis, nes ši pagalba sektoriuose, kuriuose ji teikiama, iškraipo konkurencijos sąlygas, tačiau dėl savo pobūdžio negali pasiekti minėtose leidžiančiose nukrypti nuostatose nustatytų tikslų (110). Vadovaujantis standartine Komisijos praktika, tokia pagalba negali būti laikoma derančia su bendrąja rinka, nes neskatina tam tikrų rūšių ekonominės veiklos arba tam tikrų ekonomikos sektorių plėtros ir nėra ribotos trukmės, laipsniškai mažinama ar proporcinga priemonėms, būtinoms konkrečioms ekonominėms problemoms spręsti. „Pusiausvyros testo“ rezultatas patvirtina šią analizę.

| (157) | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia konstatuoti, kad nagrinėjamos pagalbos schema, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, nedera su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(157)

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia konstatuoti, kad nagrinėjamos pagalbos schema, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, nedera su bendrąja rinka.

G.   Pagalbos išieškojimas

| (158) | Nagrinėjama priemonė įgyvendinta Komisijai iš anksto apie ją nepranešus pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Todėl priemonė, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(158)

Nagrinėjama priemonė įgyvendinta Komisijai iš anksto apie ją nepranešus pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Todėl priemonė, tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje, yra neteisėta pagalba.

| (159) | Jei nustatoma, kad neteisėtai suteikta valstybės pagalba nedera su bendrąja rinka, tokio nustatymo pasekmės būna tokios, kad pagalba turi būti išieškoma iš gavėjų pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 14 straipsnį (111). Išieškojus pagalbą, kiek tai įmanoma, atkuriama prieš pagalbos suteikimą buvusi konkurencinė padėtis. Jokie Ispanijos valdžios institucijų ar trisdešimties suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai nepateisino bendrojo nukrypimo nuo šio pagrindinio principo. |
| --- | --- |

(159)

Jei nustatoma, kad neteisėtai suteikta valstybės pagalba nedera su bendrąja rinka, tokio nustatymo pasekmės būna tokios, kad pagalba turi būti išieškoma iš gavėjų pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 14 straipsnį (111). Išieškojus pagalbą, kiek tai įmanoma, atkuriama prieš pagalbos suteikimą buvusi konkurencinė padėtis. Jokie Ispanijos valdžios institucijų ar trisdešimties suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai nepateisino bendrojo nukrypimo nuo šio pagrindinio principo.

| (160) | Nepaisant to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo pateikti informaciją, minėtasis sprendimas priimamas remiantis turima informacija“. Teisingumo Teismo praktikoje ir Komisijos praktikoje nustatyta, kad įpareigojimas išieškoti pagalbą pažeidžia bendrąjį Bendrijos teisės principą tada, kai dėl Komisijos veiksmų priemonės gavėjas turi teisėtų lūkesčių, kad pagalba suteikta pagal Bendrijos teisę (112). |
| --- | --- |

(160)

Nepaisant to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo pateikti informaciją, minėtasis sprendimas priimamas remiantis turima informacija“. Teisingumo Teismo praktikoje ir Komisijos praktikoje nustatyta, kad įpareigojimas išieškoti pagalbą pažeidžia bendrąjį Bendrijos teisės principą tada, kai dėl Komisijos veiksmų priemonės gavėjas turi teisėtų lūkesčių, kad pagalba suteikta pagal Bendrijos teisę (112).

| (161) | Sprendime Forum 187
   (113) Teismas konstatavo, kad „teisė remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu taikoma kiekvienam asmeniui, esančiam padėtyje, kuri leidžia manyti, jog Bendrijos institucija sukėlė jam pagristų vilčių. Tačiau niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei administracija nesuteikė tikslių garantijų. Jei atidus ir pakankamai informuotas ūkio subjektas galėjo numatyti, jog Bendrijos priemonės priėmimas gali paveikti jo interesus, jis negali remtis šiuo principu priėmus tą priemonę.“ |
| --- | --- |

(161)

Sprendime Forum 187
   (113) Teismas konstatavo, kad „teisė remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu taikoma kiekvienam asmeniui, esančiam padėtyje, kuri leidžia manyti, jog Bendrijos institucija sukėlė jam pagristų vilčių. Tačiau niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei administracija nesuteikė tikslių garantijų. Jei atidus ir pakankamai informuotas ūkio subjektas galėjo numatyti, jog Bendrijos priemonės priėmimas gali paveikti jo interesus, jis negali remtis šiuo principu priėmus tą priemonę.“

| (162) | Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių iš esmės teigė, kad esama teisinių lūkesčių, pagrįstų, pirma, tam tikrais Komisijos atsakymais į raštiškus Parlamento narių klausimus ir, antra, tariamu pagalbos schemos panašumu į ankstesnes priemones, kurias Komisija paskelbė esant derančias. Trečia, Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad teisėtų lūkesčių principas reiškia, kad Komisija negali reikalauti išieškoti nei jau padarytus išskaitymus, nei visus dar neatliktus išskaitymus, kurie bus atliekami per 20 metų laikotarpį, nustatytą TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių iš esmės teigė, kad esama teisinių lūkesčių, pagrįstų, pirma, tam tikrais Komisijos atsakymais į raštiškus Parlamento narių klausimus ir, antra, tariamu pagalbos schemos panašumu į ankstesnes priemones, kurias Komisija paskelbė esant derančias. Trečia, Ispanijos valdžios institucijos ir trisdešimt suinteresuotųjų šalių mano, kad teisėtų lūkesčių principas reiškia, kad Komisija negali reikalauti išieškoti nei jau padarytus išskaitymus, nei visus dar neatliktus išskaitymus, kurie bus atliekami per 20 metų laikotarpį, nustatytą TRLIS.

| (163) | Kalbant apie tariamą pagalbos schemos panašumą į kitas priemones, kurios laikomos nesančiomis valstybės pagalba, Komisija mano, kad pagalbos schema iš esmės skiriasi nuo priemonių, kurias Komisija vertino 1984 m. sprendime dėl Belgijos koordinavimo centrų (114). Nagrinėjamos priemonės taikymo sritis visai kitokia, nes ji nesusijusi su tarpgrupine veikla, kaip Belgijos koordinavimo centrų atveju. Be to, nagrinėjamos priemonės struktūra kitokia, dėl jos ji tampa atrankiąja, labiausiai dėl to, kad ji taikoma su užsienio šalimis susijusiems sandoriams. |
| --- | --- |

(163)

Kalbant apie tariamą pagalbos schemos panašumą į kitas priemones, kurios laikomos nesančiomis valstybės pagalba, Komisija mano, kad pagalbos schema iš esmės skiriasi nuo priemonių, kurias Komisija vertino 1984 m. sprendime dėl Belgijos koordinavimo centrų (114). Nagrinėjamos priemonės taikymo sritis visai kitokia, nes ji nesusijusi su tarpgrupine veikla, kaip Belgijos koordinavimo centrų atveju. Be to, nagrinėjamos priemonės struktūra kitokia, dėl jos ji tampa atrankiąja, labiausiai dėl to, kad ji taikoma su užsienio šalimis susijusiems sandoriams.

| (164) | Kalbant apie Komisijos pareiškimų dėl gavėjų teisėtų lūkesčių poveikį, Komisija mano, kad reikia skirti du laikotarpius: a) laikotarpį nuo priemonės įsigaliojimo 2002 m. sausio 1 d. iki skelbimo pradėti procedūrą paskelbimo 2007 m. gruodžio 21 d.; ir b) laikotarpį po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo Oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(164)

Kalbant apie Komisijos pareiškimų dėl gavėjų teisėtų lūkesčių poveikį, Komisija mano, kad reikia skirti du laikotarpius: a) laikotarpį nuo priemonės įsigaliojimo 2002 m. sausio 1 d. iki skelbimo pradėti procedūrą paskelbimo 2007 m. gruodžio 21 d.; ir b) laikotarpį po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo Oficialiajame leidinyje.

| (165) | Kalbant apie pirmąjį laikotarpį, Komisija pripažįsta savo atsakymus į Parlamento klausimus, kuriuos pateikė Erikas Meijeris ir Sharon Bowles dėl nagrinėjamos priemonės galimo buvimo valstybės pagalba. Tiksliau, atsakydama į Europos Parlamento nario Eriko Meijerio pateiktus parlamentinius klausimus, 2006 m. sausio 19 d. Komisijos narė Komisijos vardu atsakė taip: „Komisija negali patvirtinti, kad Ispanijos bendrovės didelę kainą siūlo dėl Ispanijos mokesčių įstatymų, leidžiančių bendrovėms nurašyti prestižo vertę greičiau negu tokioms pat bendrovėms leidžiama Prancūzijoje ar Italijoje. Tačiau Komisija gali patvirtinti, kad tokie nacionaliniai įstatymai nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes tai yra bendrosios nuvertėjimo taisyklės, Ispanijoje taikomos visoms bendrovėms“ (115). 2006 m. vasario 17 d. atsakyme į Europos Parlamento narės Sharon Bowles klausimą, Komisijos narė Komisijos vardu atsakė taip: „Remiantis šiuo metu turima informacija, Komisijai atrodytų, kad Ispanijos (mokesčių) taisyklės, susijusios su prestižo vertės nurašymu, taikomos visoms Ispanijos bendrovėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorius, teisine formą ir tai, ar jos privačios, ar viešosios, nes tai yra bendrosios nuvertėjimo taisyklės. Todėl neatrodo, kad jos patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį“ (116). |
| --- | --- |

(165)

Kalbant apie pirmąjį laikotarpį, Komisija pripažįsta savo atsakymus į Parlamento klausimus, kuriuos pateikė Erikas Meijeris ir Sharon Bowles dėl nagrinėjamos priemonės galimo buvimo valstybės pagalba. Tiksliau, atsakydama į Europos Parlamento nario Eriko Meijerio pateiktus parlamentinius klausimus, 2006 m. sausio 19 d. Komisijos narė Komisijos vardu atsakė taip: „Komisija negali patvirtinti, kad Ispanijos bendrovės didelę kainą siūlo dėl Ispanijos mokesčių įstatymų, leidžiančių bendrovėms nurašyti prestižo vertę greičiau negu tokioms pat bendrovėms leidžiama Prancūzijoje ar Italijoje. Tačiau Komisija gali patvirtinti, kad tokie nacionaliniai įstatymai nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes tai yra bendrosios nuvertėjimo taisyklės, Ispanijoje taikomos visoms bendrovėms“ (115). 2006 m. vasario 17 d. atsakyme į Europos Parlamento narės Sharon Bowles klausimą, Komisijos narė Komisijos vardu atsakė taip: „Remiantis šiuo metu turima informacija, Komisijai atrodytų, kad Ispanijos (mokesčių) taisyklės, susijusios su prestižo vertės nurašymu, taikomos visoms Ispanijos bendrovėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorius, teisine formą ir tai, ar jos privačios, ar viešosios, nes tai yra bendrosios nuvertėjimo taisyklės. Todėl neatrodo, kad jos patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį“ (116).

| (166) | Šia Parlamentui suteikta informacija Komisija konkrečiai, besąlygiškai ir nuosekliai patikino dėl pobūdžio, taigi nagrinėjamos priemonės gavėjams suteikė pagrįstų vilčių, kad prestižo vertės amortizacijos schema yra teisėta tuo požiūriu, kad ji nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį (117) ir kad dėl to bet koks jos teikiamas pranašumas negali būti vėliau išieškomas. Nors šie pareiškimai nėra oficialus Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma, kad amortizacijos schema nėra valstybės pagalba, teisėtų lūkesčių sukūrimo požiūriu jų poveikis toks pat, ypač atsižvelgiant į tai, kad šiuo atveju vykdytos taikomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad laikomasi kolegialumo principo. Kadangi valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi (118) ir Komisija neturi jokių diskrecinių galių ją aiškinti – skirtingai nuo to, kas daroma, kai vertinamas derėjimas – bet koks tikslus ir besąlygiškas teiginys Komisijos vardu apie tai, kad nacionalinė priemonė nelaikoma valstybės pagalba, natūraliai suprantamas taip, kad priemonė nuo pat pradžių (t. y. dar prieš tuos pareiškimus raštu) yra ne pagalba. Bet kuri bendrovė, kuri anksčiau nebuvo tikra dėl to, ar ateityje jai neteks pagal valstybės pagalbos taisykles grąžinti pranašumo, kurį ji gauna pagal prestižo vertės, atsirandančios iš sandorių, sudarytų iki Komisijos pateiktų pareiškimų, amortizacijos schemą, vėliau galėjo nuspręsti, kad toks netikrumas yra nepagrįstas, nes šiuo atžvilgiu ji neturėtų būti uolesnė už Komisiją. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis ir turint omenyje tai, kad Bendrijos teisėje nereikalaujama įrodyti priežastinio ryšio tarp Bendrijos institucijų pateiktų patikinimų ir piliečių ar bendrovių, su kuriais toks patikinimas susijęs (119), elgesio, bet koks uolus verslininkas gali pagrįstai tikėtis, kad Komisija vėliau nereikalaus jokio išieškojimo (120), susijusio su priemone, kurią ji pati pareiškime kitai Bendrijos institucijai anksčiau klasifikavo kaip nesančią pagalba, neatsižvelgiant į tai, kada sudarytas sandoris, kurio atveju naudojamasi pagalbos priemone. |
| --- | --- |

(166)

Šia Parlamentui suteikta informacija Komisija konkrečiai, besąlygiškai ir nuosekliai patikino dėl pobūdžio, taigi nagrinėjamos priemonės gavėjams suteikė pagrįstų vilčių, kad prestižo vertės amortizacijos schema yra teisėta tuo požiūriu, kad ji nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį (117) ir kad dėl to bet koks jos teikiamas pranašumas negali būti vėliau išieškomas. Nors šie pareiškimai nėra oficialus Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma, kad amortizacijos schema nėra valstybės pagalba, teisėtų lūkesčių sukūrimo požiūriu jų poveikis toks pat, ypač atsižvelgiant į tai, kad šiuo atveju vykdytos taikomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad laikomasi kolegialumo principo. Kadangi valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi (118) ir Komisija neturi jokių diskrecinių galių ją aiškinti – skirtingai nuo to, kas daroma, kai vertinamas derėjimas – bet koks tikslus ir besąlygiškas teiginys Komisijos vardu apie tai, kad nacionalinė priemonė nelaikoma valstybės pagalba, natūraliai suprantamas taip, kad priemonė nuo pat pradžių (t. y. dar prieš tuos pareiškimus raštu) yra ne pagalba. Bet kuri bendrovė, kuri anksčiau nebuvo tikra dėl to, ar ateityje jai neteks pagal valstybės pagalbos taisykles grąžinti pranašumo, kurį ji gauna pagal prestižo vertės, atsirandančios iš sandorių, sudarytų iki Komisijos pateiktų pareiškimų, amortizacijos schemą, vėliau galėjo nuspręsti, kad toks netikrumas yra nepagrįstas, nes šiuo atžvilgiu ji neturėtų būti uolesnė už Komisiją. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis ir turint omenyje tai, kad Bendrijos teisėje nereikalaujama įrodyti priežastinio ryšio tarp Bendrijos institucijų pateiktų patikinimų ir piliečių ar bendrovių, su kuriais toks patikinimas susijęs (119), elgesio, bet koks uolus verslininkas gali pagrįstai tikėtis, kad Komisija vėliau nereikalaus jokio išieškojimo (120), susijusio su priemone, kurią ji pati pareiškime kitai Bendrijos institucijai anksčiau klasifikavo kaip nesančią pagalba, neatsižvelgiant į tai, kada sudarytas sandoris, kurio atveju naudojamasi pagalbos priemone.

| (167) | Atitinkamai Komisija konstatuoja, kad ginčijamos priemonės gavėjai turėjo teisėtų lūkesčių, kad pagalba nebus išieškota ir, taigi, nereikalauja išieškoti fiskalinės pagalbos, iki Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį paskelbimo (121)
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos suteiktos už bet kokias Ispanijos įsigyjančios bendrovės tiesiogiai ar netiesiogiai įsigytas užsienio bendrovės akcijas tiems gavėjams, kurie galėjo tada pasinaudoti nagrinėjama priemone. Iš tikrųjų, nuo oficialaus tyrimo pradėjimo dienos ir vadovaudamasi savo praktika (122) Komisija konstatuoja, kad bet kuris uolus ūkio subjektas turėjo atsižvelgti į abejones, pareikštas dėl nagrinėjamos priemonės derėjimo. |
| --- | --- |

(167)

Atitinkamai Komisija konstatuoja, kad ginčijamos priemonės gavėjai turėjo teisėtų lūkesčių, kad pagalba nebus išieškota ir, taigi, nereikalauja išieškoti fiskalinės pagalbos, iki Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį paskelbimo (121)
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos suteiktos už bet kokias Ispanijos įsigyjančios bendrovės tiesiogiai ar netiesiogiai įsigytas užsienio bendrovės akcijas tiems gavėjams, kurie galėjo tada pasinaudoti nagrinėjama priemone. Iš tikrųjų, nuo oficialaus tyrimo pradėjimo dienos ir vadovaudamasi savo praktika (122) Komisija konstatuoja, kad bet kuris uolus ūkio subjektas turėjo atsižvelgti į abejones, pareikštas dėl nagrinėjamos priemonės derėjimo.

| (168) | Komisija taip pat mano, kad tie gavėjai turėtų toliau gauti nagrinėjamos priemonės teikiamą naudą iki amortizacijos laikotarpio, nustatyto priemone, pabaigos. Komisija pripažįsta, kad visos operacijos buvo suplanuotos ir visos investicijos atliktos pagrįstai ir teisėtai tikintis tam tikro ekonominių sąlygų, įskaitant nagrinėjamą priemonę, tęstinumo. Todėl, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką ir Komisijos praktiką (123), kadangi nėra svarbaus bendro intereso (124), Komisija mano, kad gavėjams turi būti leista toliau gauti nagrinėjamos priemonės naudą visą amortizacijos laikotarpį, kaip nustatyta TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(168)

Komisija taip pat mano, kad tie gavėjai turėtų toliau gauti nagrinėjamos priemonės teikiamą naudą iki amortizacijos laikotarpio, nustatyto priemone, pabaigos. Komisija pripažįsta, kad visos operacijos buvo suplanuotos ir visos investicijos atliktos pagrįstai ir teisėtai tikintis tam tikro ekonominių sąlygų, įskaitant nagrinėjamą priemonę, tęstinumo. Todėl, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką ir Komisijos praktiką (123), kadangi nėra svarbaus bendro intereso (124), Komisija mano, kad gavėjams turi būti leista toliau gauti nagrinėjamos priemonės naudą visą amortizacijos laikotarpį, kaip nustatyta TRLIS 12 straipsnio 5 dalyje.

| (169) | Be to, Komisija mano, kad pagrįstas pereinamasis laikotarpis turi būti nustatytas bendrovėms, kurios jau įsigijo ilgalaikėje perspektyvoje teises į užsienio bendroves ir kurios sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo dieną neturėjo tų teisių nepertraukiamą bent metų laikotarpį. Todėl Komisija mano, kad bendrovės, kurios iki 2007 m. gruodžio 21 d. atitiko visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies sąlygas (žr. 21 konstatuojamąją dalį), išskyrus sąlyga, kad akcijas jos turi turėti nepertraukiamą bent metų laikotarpį, taip pat turėtų pasinaudoti teisėtais lūkesčiais, jei jos iki 2008 m. gruodžio 21 d. turėjo tas teises nepertraukiamą bent metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(169)

Be to, Komisija mano, kad pagrįstas pereinamasis laikotarpis turi būti nustatytas bendrovėms, kurios jau įsigijo ilgalaikėje perspektyvoje teises į užsienio bendroves ir kurios sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo dieną neturėjo tų teisių nepertraukiamą bent metų laikotarpį. Todėl Komisija mano, kad bendrovės, kurios iki 2007 m. gruodžio 21 d. atitiko visas susijusias TRLIS 12 straipsnio 5 dalies sąlygas (žr. 21 konstatuojamąją dalį), išskyrus sąlyga, kad akcijas jos turi turėti nepertraukiamą bent metų laikotarpį, taip pat turėtų pasinaudoti teisėtais lūkesčiais, jei jos iki 2008 m. gruodžio 21 d. turėjo tas teises nepertraukiamą bent metų laikotarpį.

| (170) | Kita vertus, tais atvejais, kai Ispanijos įsigyjanti bendrovė neturėjo teisių tiesiogiai ar netiesiogiai iki 2007 m. gruodžio 21 d., bet kokia nederanti pagalba iš gavėjo bus išieškota, išskyrus tuos atvejus, kai, pirma, iki 2007 m. gruodžio 21 d. Ispanijos įsigyjanti bendrovė prisiėmė neatšaukiamą įsipareigojimą turėti tokias teises; antra, sutartyje buvo stabdanti nuostata, susijusi su tuo, kad nagrinėjamai operacijai turi būti gautas privalomas reguliavimo institucijos pritarimas, ir, trečia, apie operaciją pranešta iki 2007 m. gruodžio 21 d. Iš tikrųjų, paskelbus sprendimą pradėti procedūrą Oficialiajame leidinyje, negalima teigti, kad apdairus ūkio subjektas negalėjo numatyti, kad bus priimta Bendrijos priemonė, kaip šis sprendimas, kuri gali neigiamai paveikti jo interesus. Atsižvelgdama į tai, kad pasakyta, Komisija konstatuoja, kad išieškojimas turi būti vykdomas visais atvejais, kuriems netaikomos šio sprendimo 167 ir 169 konstatuojamosios dalys. Komisija taip pat konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, jei tuo metu, kai gavėjai gavo naudos, laikytasi visų sąlygų, nustatytų teisės aktuose, priimtuose pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį ir galiojusių tuo metu, kai naudotasi išskaitymu. |
| --- | --- |

(170)

Kita vertus, tais atvejais, kai Ispanijos įsigyjanti bendrovė neturėjo teisių tiesiogiai ar netiesiogiai iki 2007 m. gruodžio 21 d., bet kokia nederanti pagalba iš gavėjo bus išieškota, išskyrus tuos atvejus, kai, pirma, iki 2007 m. gruodžio 21 d. Ispanijos įsigyjanti bendrovė prisiėmė neatšaukiamą įsipareigojimą turėti tokias teises; antra, sutartyje buvo stabdanti nuostata, susijusi su tuo, kad nagrinėjamai operacijai turi būti gautas privalomas reguliavimo institucijos pritarimas, ir, trečia, apie operaciją pranešta iki 2007 m. gruodžio 21 d. Iš tikrųjų, paskelbus sprendimą pradėti procedūrą Oficialiajame leidinyje, negalima teigti, kad apdairus ūkio subjektas negalėjo numatyti, kad bus priimta Bendrijos priemonė, kaip šis sprendimas, kuri gali neigiamai paveikti jo interesus. Atsižvelgdama į tai, kad pasakyta, Komisija konstatuoja, kad išieškojimas turi būti vykdomas visais atvejais, kuriems netaikomos šio sprendimo 167 ir 169 konstatuojamosios dalys. Komisija taip pat konstatuoja, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, jei tuo metu, kai gavėjai gavo naudos, laikytasi visų sąlygų, nustatytų teisės aktuose, priimtuose pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį ir galiojusių tuo metu, kai naudotasi išskaitymu.

| (171) | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, tam tikrais metais tam tikro gavėjo tiksli pagalbos suma atitinka grynąją diskontuotą mokesčių naštos sumažinimo dėl amortizacijos pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį vertę. Todėl tai priklauso nuo įmonių mokesčių normos atitinkamais metais ir taikomo diskonto palūkanų normos. |
| --- | --- |

(171)

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, tam tikrais metais tam tikro gavėjo tiksli pagalbos suma atitinka grynąją diskontuotą mokesčių naštos sumažinimo dėl amortizacijos pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį vertę. Todėl tai priklauso nuo įmonių mokesčių normos atitinkamais metais ir taikomo diskonto palūkanų normos.

| (172) | Tam tikrais metais ir tam tikro gavėjo vardinė pagalbos vertė atitinka mokesčio lengvatą, suteiktą taikant TRLIS 12 straipsnio 5 dalį už teises į užsienio bendrovę, kurios neatitinka 167 ir 169 konstatuojamosiose dalyse aprašytų sąlygų. |
| --- | --- |

(172)

Tam tikrais metais ir tam tikro gavėjo vardinė pagalbos vertė atitinka mokesčio lengvatą, suteiktą taikant TRLIS 12 straipsnio 5 dalį už teises į užsienio bendrovę, kurios neatitinka 167 ir 169 konstatuojamosiose dalyse aprašytų sąlygų.

| (173) | Diskontuota vertė apskaičiuojama vardinei vertei taikant palūkanų normą pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 271/2008, V skyrių. |
| --- | --- |

(173)

Diskontuota vertė apskaičiuojama vardinei vertei taikant palūkanų normą pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 271/2008, V skyrių.

| (174) | Apskaičiuodamos gavėjų mokesčių naštą tuo atveju, kai nėra neteisėtos pagalbos, Ispanijos valdžios institucijos turi remtis sandoriais, kurie įvykdyti per laikotarpį iki sprendimo pradėti tyrimą paskelbimo Oficialiajame leidinyje, kaip nurodyta pirmiau. Negalima teigti, kad, jei tokio neteisėto pranašumo nebūtų, gavėjai būtų struktūrizavę savo sandorius kitaip, siekdami mažesnės mokesčių naštos. Kaip Teismas aiškiai konstatavo Unicredito sprendime (125), į šiuos hipotetinius svarstymus negalima atsižvelgti apskaičiuojant pagalbą. |
| --- | --- |

(174)

Apskaičiuodamos gavėjų mokesčių naštą tuo atveju, kai nėra neteisėtos pagalbos, Ispanijos valdžios institucijos turi remtis sandoriais, kurie įvykdyti per laikotarpį iki sprendimo pradėti tyrimą paskelbimo Oficialiajame leidinyje, kaip nurodyta pirmiau. Negalima teigti, kad, jei tokio neteisėto pranašumo nebūtų, gavėjai būtų struktūrizavę savo sandorius kitaip, siekdami mažesnės mokesčių naštos. Kaip Teismas aiškiai konstatavo Unicredito sprendime (125), į šiuos hipotetinius svarstymus negalima atsižvelgti apskaičiuojant pagalbą.

VII.   IŠVADA

| (175) | Komisija mano, kad, atsižvelgiant į minėtą Teismo praktiką ir šio atvejo specifiškumą, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalbos schema pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį tiek, kiek tai susiję su įsigijimais Bendrijoje. Komisija taip pat nustatė, kad nagrinėjama priemonė, įgyvendinta pažeidus Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra neteisėtos pagalbos schema tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad iki sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo būta teisėtų lūkesčių, Komisija išskirtinai atsisako išieškoti visą mokesčių naudą, gautą taikant valstybės pagalbos schemą, susijusią su tiesioginiu ar netiesioginiu užsienio bendrovių akcijų įsigijimu, kurį atliko Ispanijos įsigyjančios bendrovės iki Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, išskyrus tuos atvejus, kai, pirma, iki 2007 m. gruodžio 21 d. Ispanijos įsigyjanti bendrovė prisiėmė neatšaukiamą įsipareigojimą turėti tokias teises; antra, sutartyje buvo stabdanti nuostata, susijusi su tuo, kad nagrinėjamai operacijai turi būti gautas privalomas reguliavimo institucijos pritarimas, ir, trečia, apie operaciją pranešta iki 2007 m. gruodžio 21 d. |
| --- | --- |

(175)

Komisija mano, kad, atsižvelgiant į minėtą Teismo praktiką ir šio atvejo specifiškumą, TRLIS 12 straipsnio 5 dalis yra valstybės pagalbos schema pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį tiek, kiek tai susiję su įsigijimais Bendrijoje. Komisija taip pat nustatė, kad nagrinėjama priemonė, įgyvendinta pažeidus Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra neteisėtos pagalbos schema tiek, kiek ji taikoma įsigijimams Bendrijoje. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad iki sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo būta teisėtų lūkesčių, Komisija išskirtinai atsisako išieškoti visą mokesčių naudą, gautą taikant valstybės pagalbos schemą, susijusią su tiesioginiu ar netiesioginiu užsienio bendrovių akcijų įsigijimu, kurį atliko Ispanijos įsigyjančios bendrovės iki Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, išskyrus tuos atvejus, kai, pirma, iki 2007 m. gruodžio 21 d. Ispanijos įsigyjanti bendrovė prisiėmė neatšaukiamą įsipareigojimą turėti tokias teises; antra, sutartyje buvo stabdanti nuostata, susijusi su tuo, kad nagrinėjamai operacijai turi būti gautas privalomas reguliavimo institucijos pritarimas, ir, trečia, apie operaciją pranešta iki 2007 m. gruodžio 21 d.

| (176) | Komisija toliau vykdo 2007 m. spalio 10 d. pradėtą procedūrą operacijų ne Bendrijoje atžvilgiu, atsižvelgdama į tai, kad Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo pateikti naujų elementų, |
| --- | --- |

(176)

Komisija toliau vykdo 2007 m. spalio 10 d. pradėtą procedūrą operacijų ne Bendrijoje atžvilgiu, atsižvelgdama į tai, kad Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo pateikti naujų elementų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal 2004 m. kovo 5 d. Karališkojo dekreto Nr. 4/2004 12 straipsnio 5 dalį, kurioje konsoliduojami Ispanijos pelno mokesčio įstatymo pakeitimai, Ispanijos įgyvendinta pagalbos schema, kurią Ispanijos Karalystė patvirtinto pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, pagalbos, suteiktos gavėjų įsigijimams Bendrijoje, atžvilgiu su bendrąja rinka nedera.

2.   Nepaisant to, mokesčio sumažinimas, kuriuo gavėjai pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį pasinaudojo įsigijimų Bendrijoje, susijusių su teisėmis, tiesiogiai ar netiesiogiai turimomis užsienio bendrovėse, kurie atitinka susijusias pagalbos schemos sąlygas iki 2007 m. gruodžio 21 d., išskyrus sąlygą, kad akcijas jie turėtų nepertraukiamą bent metų laikotarpį, atžvilgiu, gali būti toliau taikomas visą amortizacijos laikotarpį, nustatytą pagal pagalbos schemą.

3.   Gavėjams pagal TRLIS 12 straipsnio 5 dalį suteiktos mokesčių lengvatos įsigijimų Bendrijoje, susijusių su iki 2007 m. gruodžio 21 d. prisiimtu neatšaukiamu įsipareigojimu turėti tas teises, kai sutartyje nustatyta stabdanti nuostata, susijusi su tuo, kad nagrinėjamai operacijai turi būti gautas privalomas reguliavimo institucijos pritarimas, ir kai apie sprendimą ir operaciją pranešta iki 2007 m. gruodžio 21 d., atžvilgiu, gali būti toliau taikomos visą amortizacijos laikotarpį, nustatytą pagal pagalbos schemą, tai daliai turimų teisių, kurios turimos nuo tos dienos, kurią panaikinama stabdanti nuostata.

2 straipsnis

Mokesčio lengvata, suteikta pagal schemą, minimą 1 straipsnyje, nėra valstybės pagalba, jei tuo metu, kai buvo suteikta, ji atitiko sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį priimtame ir pagalbos suteikimo metu galiojusiame teisės akte.

3 straipsnis

Mokesčio lengvata, suteikta pagal šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytą schemą, kuri tuo metu, kai buvo suteikta, atitiko sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį patvirtintame teisės akte arba pagal kitas tuo metu galiojusias pagalbos schemas, dera su bendrąja rinka tiek, kiek neviršijamas tokios rūšies pagalbai taikomas didžiausias intensyvumas.

4 straipsnis

1.   Ispanija turi išieškoti nederančią pagalbą, atitinkančią mokesčio lengvatą pagal 1 straipsnyje minimą schemą, iš gavėjų, kurių teisės į užsienio bendroves, įgytos vykdant įsigijimus Bendrijoje, neatitinka 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

2.   Prie išieškotinų sumų priskaičiuojamos palūkanos už visą laikotarpį, nuo tos dienos, kurią pagalba buvo suteikta gavėjams, iki faktinio jos išieškojimo.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 271/2008, V skyrių.

4.   Ispanija turi panaikinti bet kokią pagal 1 straipsnio 1 dalyje minimą schemą dar taikomą mokesčio lengvatą nuo šio sprendimo priėmimo dienos, išskyrus lengvatą, taikomą teisėms į užsienio bendroves, atitinkančioms 1 straipsnio 2 dalyje aprašytas sąlygas.

5 straipsnis

1.   1 straipsnyje minima pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, turi būti išieškota nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Ispanija užtikrina šio sprendimo įgyvendinimą per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

6 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Ispanija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | visų pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvieno pagalbos gavėjo pagal schemą gautos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

visų pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvieno pagalbos gavėjo pagal schemą gautos pagalbos sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvieno gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvieno gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo, aprašymą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Ispanija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imamasi šiam sprendimui įgyvendinti, pažangą iki visiško pagalbos, suteiktos pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, išieškojimo. Komisijai pateikus prašymą Ispanija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo. Ispanija taip pat pateikia informaciją apie iš pagalbos gavėjų jau išieškotas pagalbos sumas ir palūkanas.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 28 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 311, 2007 12 21, p. 21.

1

(2)  Paskelbta Ispanijos 2004 m. kovo 11 d. Oficialiajame leidinyje.

2

(3)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

3

(4)  Žr. http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf.

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  2008 m. gruodžio 23 d. Įstatymas Nr. 4/2008, kuriuo padaryti kelių mokesčių įstatymo nuostatų pakeitimai.

6

(7)  Žr. 1885 m. komercinio kodekso 39 ir 46 straipsnius.

7

(8)  2007 m. liepos 4 d. Įstatymo Nr. 16/2007 dėl bendrovių įstatymo reformavimo ir pritaikymo apskaitos srityje, siekiant jį tarptautiniu mastu suderinti su Europos Sąjungos teisės aktais, įgyvendinimo rezultatas.

8

(9)  Žr. TRLIS 21 straipsnio 1 dalies a punktą.

9

(10)  Žr. TRLIS 21 straipsnio 1 dalies b punktą.

10

(11)  Žr. TRLIS 21 straipsnio 1 dalies c punkto 1 papunktį.

11

(12)  Žr. TRLIS 21 straipsnio 1 dalies c punkto 2 papunktį.

12

(13)  Pagal dabartinius teisės aktus ši nuostata yra TRLIS 12 straipsnio 6 dalis.

13

(14)  Kaip aiškiai pasakyta 12 straipsnio 5 dalies antrojoje pastraipoje: „Šio skirtumo išskaitymas turi derėti, prireikus, su šio straipsnio 3 dalies nuostatomis.“

14

(15)  Žr. Teisingumo Teismo 1969 m. gruodžio 10 d. sprendimą Komisija prieš Prancūziją sujungtose bylose 6/69 ir 11/69, Rink. p. 523. Taip pat žr. Komisijos pranešimą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (OL C 384, 1998 12 10, p. 3).

15

Komisija

Prancūziją

(16)  Žr. 7 konstatuojamąją dalį.

16

(17)  Žr. 8 konstatuojamąją dalį.

17

(18)  Ispanijos valdžios institucijos nurodė 1989 m. gruodžio 22 d. Karališkojo dekreto Nr. 1564/1989 194 straipsnį.

18

(19)  Ispanijos valdžios institucijos nurodė ICAC (Apskaitos ir audito instituto) rezoliuciją Nr. 3, BOICAC, 1996 11 27.

19

(20)  Žr. 2004 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimą Nr. 354/04, Airijos bendrovių akcijų turėjimo tvarka (OL C 131, 2005 5 28, p. 10).

20

Airijos bendrovių akcijų turėjimo tvarka

(21)  OL C 384, 1998 12 10, p. 3.

21

(22)  Žr. 12 konstatuojamąją dalį.

22

(23)  Žr. 2008 m. balandžio 10 d. pirmosios instancijos teismo sprendimą Nyderlandai prieš Komisiją, T-233/04, Rink. p. II-591.

23

Nyderlandai

Komisiją

(24)  Žr. 2008 m. vasario 14 d. Komisijos sprendimas N 480/07 dėl pajamų iš tam tikro nematerialiojo turto sumažinimo (OL C 80, 2008 4 1, p. 1).

24

(25)  Žr. 2001 m. lapkričio 1 d. Teisingumo Teismo sprendimą Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  OL L 157, 2003 6 26, p. 49.

26

(27)  OL L 7, 2004 1 13, p. 41.

27

(28)  Pagal TRLIS 89 straipsnio 3 dalį.

28

(29)  Žr. Ispanijos valdžios institucijų 2007 m. gruodžio 5 d. raštą Komisijai, p. 35, kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje.

29

(30)  OL L 225, 1990 8 20, p. 1.

30

(31)  OL L 310, 2005 11 25, p. 1.

31

(32)  Ispanijos valdžios institucijų pastabos buvo gautos 2007 m. gruodžio 5 d., o valstybės narės Direktyvą 2005/56/EB turėjo pradėti taikyti iki 2007 m. gruodžio 15 d.

32

(33)  Žr. 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto (OL L 207, 2003 8 18, p. 1) konstatuojamąsias dalis ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2004 m. balandžio 28 d. nuomonę COM(2003) 703 galutinis – 2003/2077(COD).

33

(34)  Kaip teigiama Ispanijos valdžios institucijų 2008 m. birželio 30 d. rašto 8 puslapyje – žr. pirmiau pateiktą 9 konstatuojamąją dalį.

34

(35)  Daroma nuoroda į tai, kaip Komisija vertina 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įmonių perėmimo pasiūlymų įgyvendinimą (OL L 142, 2004 4 30, p. 12).

35

(36)  Žr. šiuos Komisijos sprendimus: 2005 m. birželio 10 d.Cesky Telecom; 2005 m. sausio 10 d.O2
  ; 2006 m. gegužės 23 d.Quebec, GIC, BAA; 2004 m. rugsėjo 15 d.Abbey National; ir 2007 m. kovo 26 d.ScottishPower, juos galima rasti http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/.

36

Cesky Telecom

O2

Quebec, GIC, BAA

Abbey National

ScottishPower

(37)  Valstybės pagalbos veiksmų planas — Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa, COM(2005) 107 galutinis (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

37

(38)  2007 m. rugsėjo 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Koninklijke Friesland Foods prieš Komisiją, T-348/03, Rink. p. II-101.

38

Koninklijke Friesland Foods prieš Komisiją,

(39)  Raštiški klausimai E-4431/05 ir E-4772/05.

39

(40)  Pavyzdžiui, 2004 m. liepos 30 d. Komisijos sprendimas byloje N 354/2004 Airijos bendrovių akcijų turėjimo tvarka (OL C 131, 2005 5 28) ir 2006 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas byloje C4/07 (ex N 465/06), Groepsrentebox (OL C 66, 2007 3 22, p. 30).

40

Airijos bendrovių akcijų turėjimo tvarka

Groepsrentebox

(41)  Žr. 2000 m. spalio 31 d. Komisijos sprendimą Nr. 2001/168/EAPB dėl Ispanijos pelno mokesčio įstatymų (OL L 60, 2001 3 1, p. 57).

41

(42)  2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ispanija prieš Komisiją, C 501/00, Rink. p. I-6717.

42

Ispanija

Komisiją,

(43)  Žr. Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms II skirsnio 1 dalies b punkto ff papunktį; pranešimą galima rasti http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.

43

(44)  Žr. 1982 m. gegužės 17 d. Komisijos sprendimą 82/364/EEB dėl eksportui iš Prancūzijos į Graikiją suteikiamų kreditų palūkanų normos subsidijavimo tai šaliai įstojus į Europos Ekonominę Bendriją (OL L 159, 1982 6 10, p. 44), visų pirma IV dalį, kurioje daroma nuoroda į bylas 6/69 ir 11/69, Komisija prieš Prancūziją.

44

Komisija

Prancūziją.

(45)  Žr. 1996 m. lapkričio 3 d. ICAC rezoliuciją Nr. 3, BOICAC 27.

45

(46)  Žr. 42 išnašą.

46

(47)  Žr. 21 išnašą.

47

(48)  Žr. 2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 41 punktą; 2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo GIL Insurance ir kt., C-308/01, Rink. p. I-4777, 68 punktą; ir 2005 m. kovo 3 d. Teisingumo Teismo sprendimo Heiser, C-172/03, Rink. p. I-1627, 40 punktą; ir 2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimą Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą.

48

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

GIL Insurance ir kt

Heiser,

Portugalija

Komisiją

(49)  Žr. 2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimą Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą.

49

Portugalija

Komisiją

(50)  Žr., pvz., 1996 m. vasario 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-56/93, Rink. p. I-723, 79 punktą; 1996 m. rugsėjo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 20 punktą; 1999 m. birželio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 25 punktą ir 2003 m. vasario 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-409/00, Rink. p. I-10901, 46 punktą.

50

Belgija

Komisiją

Prancūzija

Komisiją

Belgija

Komisiją

Ispanija

Komisiją

(51)  Žr., pvz., 2005 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo C-66/02 Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 101 punktą. Taip pat žr. 2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimą dėl Groepsrentebox schemos (C 4/07 - ex N 465/06), kuris dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje, visų pirma jo 75 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

51

Italija prieš Komisiją,

Groepsrentebox

(52)  Žr. 21 išnašą.

52

(53)  Žr. 52 išnašą, Sprendimas dėl Groepsrentebox schemos, visų pirma jo 83 konstatuojamoji dalis ir tolesnės konstatuojamosios dalys.

53

Groepsrentebox

(54)  Žr., inter alia, 2004 m. rugsėjo 23 d. pirmosios instancijos teismo sprendimo Salzgitter prieš Komisiją, T-308/00, Rink. p. II-1933, 82 punktą.

54

inter alia

Salzgitter prieš Komisiją

(55)  Žr. 2007 m. vasario 21 d. dokumentą SEC(2007) 268.

55

(56)  OL L 294, 2001 11 10, p. 22. Direktyva, įsigaliojusi 2001 m. lapkričio 10 d.

56

(57)  OL L 294, 2001 11 10, p. 1. Reglamentas, įsigaliojęs 2004 m. spalio 8 d.

57

(58)  Pagal Bendrovių teisės direktyvos 19 straipsnį tai buvo 2007 m. gruodžio 15 d.

58

(59)  Galima rasti http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3–2009.html.

59

(60)  Tarpvalstybinių susijungimų direktyvos neįgyvendinimas, mažumos akcininkų teisės, kreditorių teisės, darbo teisė, nacionalinis prekės ženklas, vietos partneriai, reguliavimo sistema, ekonominė sąveika, politinės, strateginės ir komercinės aplinkybės.

60

(61)  2005 m. gruodžio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo SEVIC Systems, C-411/03, Rink. p. I-10805, 23–31 punktai.

61

SEVIC Systems,

(62)  Pirmiau cituoto sprendimo SEVIC Systems, C-411/03, 23 punktas.

62

SEVIC Systems

(63)  2000 m. rugsėjo 27 d. pirmosios instancijos teismo sprendimas BP Chemicals Ltd prieš Komisiją, T-184/97, Rink. p. II-3145; taip pat žr. 1992 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Kerafina sujungtose bylose C-134/91 ir C-135/91 20 punktą, 1993 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Matra SA prieš Komisiją, C-225/91, 41 punktą.

63

BP Chemicals Ltd

Komisiją,

Kerafina

Matra SA

Komisiją

(64)  Pagal 1885 m. komercinio kodekso 42 straipsnį.

64

(65)  Žr. 1885 m. komercinio kodekso 42 straipsnio 1 dalį.

65

(66)  Bendrovės, išleidusios vertybinių popierių, kuriais leista prekiauti bet kurios valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 93/22/EEB 1 straipsnio 13 dalyje, pagal direktyvos 4 straipsnį.

66

(67)  1989 m. gruodžio 22 d. Karališkojo dekreto 1564/1989, kuriuo patvirtinamas persvarstytas Įstatymas dėl viešųjų ribotos atsakomybės bendrovių, 194 straipsnis.

67

(68)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

68

(69)  Pagal TRLIS 89 straipsnio 3 dalį.

69

(70)  Pagal TRLIS 11 straipsnio 4 dalį.

70

(71)  Pagal TRLIS su pakeitimais, padarytais Įstatymu Nr. 35/2006, pelno mokesčio norma, taikoma skaičiuojant, nuo 2002 iki 2006 m. buvo 35 %, 2007 m. – 32,5 %, vėliau – 30 %.

71

(72)  Aštuntoji papildoma nuostata, lapkričio 28 d. Įstatymas Nr. 35/2006 dėl asmens pajamų mokesčio ir dalinis Pelno mokesčio įstatymo, Nerezidentų pajamų mokesčio įstatymo ir Asmens grynojo turto įstatymo pakeitimas, Oficialusis leidinys Nr. 285, 2006 11 29.

72

(73)  Žr. 49 išnašoje nurodyto Sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, 81 punktą; žr. dar nepaskelbto pirmosios instancijos teismo sprendimo Territorio foral de Álava ir kiti, T-227/01, 179 punktą; ir dar nepaskelbto pirmosios instancijos teismo Territorio foral de Álava ir kiti, T-230/01, 190 punktą.

73

Portugalija

Komisiją

Territorio foral de Álava ir kiti

Territorio foral de Álava ir kiti

(74)  Pagal TRLIS 89 straipsnio 3 dalies a punkto 1 papunktį.

74

(75)  Žr. TRLIS 89, 21 ir 22 straipsnius.

75

(76)  Kaip aiškiai pasakyta 12 straipsnio 5 dalies antrojoje pastraipoje: „šio skirtumo (t. y. TRLIS 12 straipsnio 5 dalis) išskaitymas turi derėti, prireikus, su nuostoliais dėl vertės sumažėjimo, nurodytais šio straipsnio 3 dalyje.“

76

(77)  Žr. visų pirma 48 konstatuojamąją dalį.

77

(78)  Pelno mokesčio įstatymas Nr. 43/1995, kuris panaikintas Karališkuoju dekretu Nr. 4/2004.

78

(79)  Įstatymo 43/1995 aiškinamajame memorandume Ispanijos valdžios institucijų apibrėžiamas taip: „taikant konkurencinį principą reikalaujama, kad pelno mokesčio sistema būtų palaikomos ekonominės politikos priemonės ir kad pelno mokesčio sistema derėtų su tomis priemonėmis, siekiant didinti konkurenciją ..., ir taip pat, siekiant laikytis šio principo, reikalaujama paskatų, kad verslas taptų labiau tarptautinis ir taip padidėtų eksportas“.

79

(80)  Žr., inter alia, 2006 m. kovo 22 d. Komisijos sprendimo dėl tiesioginių mokesčių paskatos su eksportu susijusioms investicijoms, OL C 302, 2007 12 14, p. 3, 51 konstatuojamąją dalį.

80

inter alia

(81)  Žr. 42 išnašoje nurodyto sprendimo 127 punktą.

81

(82)  Žr. 2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimą byloje C-2/2007, Groepsrentebox, kuris dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje, visų pirma jo 107 konstatuojamąją dalį.

82

Groepsrentebox

(83)  Žr. Ispanijos valdžios institucijų 2009 m. birželio 16 d. el. laišką, minimą 13 konstatuojamojoje dalyje.

83

(84)  Žr. visų pirma Ispanijos valdžios institucijų 2009 m. balandžio 22 d. rašto (A-9531), minimo 9 konstatuojamojoje dalyje, 6 puslapį.

84

(85)  Žr. 2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimą Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti,

(86)  Žr. 21 išnašą. Visų pirma žr. Komisijos pranešimo 9 ir 10 punktus.

86

(87)  Žr. 42 išnašą, 139–143 punktai.

87

(88)  1998 m. balandžio d. pirmosios instancijos teismo sprendimas Vlaams Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717.

88

Vlaams Gewest

Komisiją,

(89)  Žr. 85 išnašoje jau cituotą Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-222/04.

89

(90)  Žr. 12 konstatuojamąją dalį.

90

(91)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

91

(92)  Žr. 42 išnašą.

92

(93)  Žr. visų pirma 31 ir 44 konstatuojamąsias dalis.

93

(94)  Žr. visų pirma sprendimo 120 punktą.

94

(95)  Žr. 42 išnašą, 124 punktas.

95

(96)  Žr. 24 išnašą ir 44 konstatuojamąją dalį.

96

(97)  Žr. 2008 m. vasario 14 d. Komisijos sprendimą byloje N 480/07, kuris nurodytas 24 išnašoje.

97

(98)  SEC(2006) 1515, COM/2006/0728 galutinis, 1.2 dalis.

98

(99)  Žr. 47 konstatuojamąją dalį.

99

(100)  Žr. 42 išnašoje nurodyto Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-501/04 123 punktą.

100

(101)  Žr. 1995 m. rugpjūčio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Wielockx, C-80/94, Rink. p. I-2493, 16 punktą; 1998 m. liepos 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo ICI prieš Colmer, C-264/96, Rink. p. I-4695, 19 punktą; ir 1999 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Royal Bank of Scotland, C-311/97, Rink. p. I-2651, 19 punktą.

101

Wielockx,

ICI prieš Colmer,

Royal Bank of Scotland

(102)  Žr. visų pirma 1995 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo sprendimą Schumacker, C-279/93, Rink. p. I-225.

102

Schumacker,

(103)  Žr. 1992 m. birželio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimą Bachmann, C-204/90, Rink. p. I-249, ir 1992 m. birželio 28 d. sprendimas Komisija prieš Belgiją, C-300/90, Rink. p. I-305.

103

Bachmann,

Komisija prieš Belgiją

(104)  Žr. 1998 m. balandžio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimo Decker prieš Caisse de Maladie des Employés Privés, C-120/95, Rink. p. I-1831, 39 punktą; 1998 m. balandžio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimo Kohll prieš Union des Caisses de Maladie, C-158/96, Rink. p. I-1931, 41 punktą; ir pirmiau nurodyto 2000 m. birželio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Verkooijen, C-35/98, 48 punktą.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll prieš Union des Caisses de Maladie,

Verkooijen,

(105)  Žr. 2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimą Lenz, C-315/02, Rink. p. I-7063; 2004 m. rugsėjo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Manninen, C-319/02, Rink. p. I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Žr. pirmiau nurodyto Teisingumo Teismo sprendimo Verkooijen byloje C-35/04 44 punktą.

106

Verkooijen

(107)  Žr. 56 konstatuojamąją dalį ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

107

(108)  Kitus ankstesnės Komisijos praktikos pavyzdžius žr. 2003 m. gegužės 13 d. Sprendimo 2004/76/EB dėl Prancūzijos įgyvendintos pagalbos centrinėms būstinėms ir logistikos centrams schemos, OL L 23, 2004 1 28, p. 1, 73 konstatuojamoji dalis; panašų argumentavimą taip pat žr. 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimo 2003/515/EB dėl Nyderlandų įgyvendintos valstybės pagalbos tarptautinei finansinei veiklai, OL L 180, 2003 7 18, p. 52, 105 konstatuojamoji dalis; 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimo 2004/77/EB dėl Belgijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos „Mokesčių valdymo sistema Jungtinių Valstijų užsienio pardavimų korporacijoms“, OL L 23, 2004 1 28, p. 14, 70 konstatuojamoji dalis.

108

(109)  Žr. 37 išnašą.

109

(110)  Žr. dar nepaskelbtą pirmosios instancijos teismo sprendimą Italija prieš Komisiją, T-211/05; taip pat žr. 1995 m. birželio 8 d. pirmosios instancijos teismo sprendimo Siemens prieš Komisiją, T-459/93, Rink. p. II-1675, 48 punktą.

110

Italija

Komisiją

Siemens

Komisiją

(111)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

111

(112)  Žr. sprendimą, nurodytą 108 išnašoje.

112

(113)  2006 m. birželio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Forum 187 ASBL, C-182/03 ir C-217/03, Rink. p. I-5479, 147 punktas; dar nepaskelbto Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-506/03, 58 punktas; ir 1987 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Van den Bergh en Jurgens BV prieš Komisiją, C-265/85, Rink. p. 1155, 44 punktas.

113

Forum 187 ASBL

Vokietija

Komisiją

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisiją

(114)  1984 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimas SG(84) D/6421.

114

(115)  Rašytinis klausimas E-4431/05.

115

(116)  Rašytinis klausimas E-4772/05.

116

(117)  Apie teisėtų lūkesčių principą žr. minėto Teisingumo Teismo sprendimo Van den Bergh en Jurgens BV prieš Komisiją 44 punktą; Teisingumo Teismo sprendimo Forum 187 ASBL sujungtose bylose C-182/03 ir C-217/03, Rink. p. I-5479, 147 punktą; ir 2000 m. sausio 18 d. pirmosios instancijos teismo sprendimo Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją, T-290/97, Rink. p. II-15, 59 punktą.

117

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisiją

Forum 187 ASBL

Mehibas Dordtselaan

Komisiją,

(118)  Teisingumo Teismo sprendimo British Aggregates prieš Komisiją, C-487/06 P, 111–114 ir 185, 186 punktai; pirmosios instancijos teismo sprendimas Linde prieš Komisiją, T-98/00, 33 punktas.

118

British Aggregates

Komisiją,

Linde

Komisiją

(119)  T. y. nebūtina įrodyti, kad asmuo ar bendrovė dėl konkretaus patikinimo verčiasi veikla, kuria kitokiu atveju galbūt nesiverstų.

119

(120)  Pagal analogiją žr. 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą dėl Belgijos koordinavimo centrų (2003/757/EB) ir 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą dėl GIE Fiscaux (C46/2004).

120

GIE Fiscaux

(121)  Žr. 1 išnašą.

121

(122)  Žr., inter alia, 2007 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimą 2007/375/EB dėl mineralinės alyvos, naudojamos kaip kuras aliuminio oksido gamyboje Gardane, Šanono regione ir Sardinijoje, neapmokestinimo akcizo mokesčiu Prancūzijoje, Airijoje ir Italijoje (OL L 147, 2007 6 8, p. 29) ir minėto 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimo dėl Belgijos įgyvendintos pagalbos schemos 79 konstatuojamąją dalį.

122

inter alia

(123)  Žr. 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/755/EB dėl Belgijos įgyvendintos pagalbos schemos Belgijoje įsisteigusiems koordinavimo centrams (OL L 282, 2003 10 30, p. 25) ir Teisingumo Teismo sprendimo Forum 187 ASBL sujungtose bylose C-182/03 ir C-217/03 162 ir 163 punktus.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Žr. minėto sprendimo Forum 187149 punktą; taip pat žr. 1975 m. gegužės 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo CNTA prieš Komisiją, byloje 74/74, Rink. p. 533, 44 punktą.

124

Forum 187149

CNTA

Komisiją

(125)  2005 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Unicredito Italiano Spa prieš Agenzia delle Entrate, C-148/04, Rink. p. I-11137, 117–119 konstatuojamosios dalys.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate,

---

PRIEDAS

Suinteresuotųjų šalių, kurios pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir nepageidavo likti neįvardytos, sąrašas

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y MEDIAna Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y MEDIAna Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---