# Europeiska unionens L 29/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.029.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 29 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången3 februari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.029.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 29

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången3 februari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 87/2011 av den 2 februari 2011 om utnämning av EU:s referenslaboratorium för bihälsa, om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium och om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 88/2011 av den 2 februari 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande vad gäller statistik över utbildningssystem (
  1
  ) | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 89/2011 av den 2 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 28 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/73/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett mycelextrakt från Lentinula edodes (shiitakesvamp) som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 442] | 30 |
| | | 2011/74/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om ändring av beslut 2003/248/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina
  [delgivet med nr K(2011) 447] | 32 |
| | | 2011/75/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om ändring av beslut 2003/249/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile
  [delgivet med nr K(2011) 477] | 33 |
| | | 2011/76/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av en kitinglukan från Aspergillus niger som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 480] | 34 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 87/2011 av den 2 februari 2011 om utnämning av EU:s referenslaboratorium för bihälsa, om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium och om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 88/2011 av den 2 februari 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande vad gäller statistik över utbildningssystem (
  1
  )

1

5

Kommissionens förordning (EU) nr 89/2011 av den 2 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

28

BESLUT

2011/73/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett mycelextrakt från Lentinula edodes (shiitakesvamp) som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 442]

Lentinula edodes

[delgivet med nr K(2011) 442]

30

2011/74/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om ändring av beslut 2003/248/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina
  [delgivet med nr K(2011) 447]

Fragaria

[delgivet med nr K(2011) 447]

32

2011/75/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om ändring av beslut 2003/249/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile
  [delgivet med nr K(2011) 477]

Fragaria

[delgivet med nr K(2011) 477]

33

2011/76/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 februari 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av en kitinglukan från Aspergillus niger som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 480]

Aspergillus niger

[delgivet med nr K(2011) 480]

34

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 205/09/KOL av den 8 maj 2009 avseende en stödordning för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin (Norge) | 36 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 205/09/KOL av den 8 maj 2009 avseende en stödordning för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin (Norge)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 87/2011

av den 2 februari 2011

om utnämning av EU:s referenslaboratorium för bihälsa, om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium och om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 32.5 och 32.6, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna och skyldigheterna för samt kraven på EU:s referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa. Referenslaboratorierna för djurhälsa och levande djur förtecknas i del II i bilaga VII till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna och skyldigheterna för samt kraven på EU:s referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa. Referenslaboratorierna för djurhälsa och levande djur förtecknas i del II i bilaga VII till den förordningen.

| (2) | Efter ett urvalsförfarande bör Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), med sitt forskningslaboratorium för bisjukdomar i Sophia-Antipolis i Frankrike, utnämns till EU:s referenslaboratorium för bihälsa för en femårsperiod som inleds den 1 april 2011. |
| --- | --- |

(2)

Efter ett urvalsförfarande bör Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), med sitt forskningslaboratorium för bisjukdomar i Sophia-Antipolis i Frankrike, utnämns till EU:s referenslaboratorium för bihälsa för en femårsperiod som inleds den 1 april 2011.

| (3) | Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som fastställs i artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004 bör vissa särskilda ansvarsområden och uppgifter som rör egenskaperna hos de smittämnen som sannolikt påverkar bihälsa handhas på EU-nivå för att säkra en bättre samordning. Dessa ytterligare särskilda ansvarsområden och uppgifter för EU:s referenslaboratorium för bihälsa bör fastställas i den här förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som fastställs i artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004 bör vissa särskilda ansvarsområden och uppgifter som rör egenskaperna hos de smittämnen som sannolikt påverkar bihälsa handhas på EU-nivå för att säkra en bättre samordning. Dessa ytterligare särskilda ansvarsområden och uppgifter för EU:s referenslaboratorium för bihälsa bör fastställas i den här förordningen.

| (4) | Del II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Del II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) med sitt forskningslaboratorium för bisjukdomar i Sophia-Antipolis i Frankrike, utnämns härmed till EU:s referenslaboratorium för bihälsa från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2016.

Vissa ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

I del II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 ska följande text läggas till som punkt 18:

| ”18. | EU:s referenslaboratorium för bihälsa





  Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail |
| --- | --- |
| Laboratoire de Sophia-Antipolis |
| Les Templiers |
| 105 route des Chappes |
| BP 111 |
| 06902 Sophia-Antipolis |
| Frankrike” |

”18.

EU:s referenslaboratorium för bihälsa

Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail

Laboratoire de Sophia-Antipolis

Les Templiers

105 route des Chappes

BP 111

06902 Sophia-Antipolis

Frankrike”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

---

BILAGA

Vissa ansvarsområden och uppgifter för EU:s referenslaboratorium för bihälsa

Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som EU:s referenslaboratorier inom djurhälsosektorn har i enlighet med artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004, ska EU:s referenslaboratorium för bihälsa även ha följande ansvarsområden och uppgifter:

| 1. | Det ska i samråd med kommissionen vid behov samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de relevanta bisjukdomarna, särskilt genom att






  a) | typbestämma, lagra och i tillämpliga fall leverera stammar av patogener för att underlätta diagnostisering i unionen, |
| --- | --- | --- |

1.

Det ska i samråd med kommissionen vid behov samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de relevanta bisjukdomarna, särskilt genom att

a)

typbestämma, lagra och i tillämpliga fall leverera stammar av patogener för att underlätta diagnostisering i unionen,

| b) | typbestämma och karakterisera antigen och genom av patogener, om det är relevant och nödvändigt, till exempel för epidemiologisk uppföljning eller kontroll av diagnoser, |
| --- | --- |

b)

typbestämma och karakterisera antigen och genom av patogener, om det är relevant och nödvändigt, till exempel för epidemiologisk uppföljning eller kontroll av diagnoser,

| c) | förse de nationella referenslaboratorierna med standardserum och andra referensreagenser för att standardisera de test och reagenser som används i de enskilda medlemsstaterna, i de fall där det krävs serologiska test, |
| --- | --- |

c)

förse de nationella referenslaboratorierna med standardserum och andra referensreagenser för att standardisera de test och reagenser som används i de enskilda medlemsstaterna, i de fall där det krävs serologiska test,

| d) | anordna regelbundna jämförande tester av diagnostiska förfaranden på EU-nivå med de nationella referenslaboratorierna, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i unionen, |
| --- | --- |

d)

anordna regelbundna jämförande tester av diagnostiska förfaranden på EU-nivå med de nationella referenslaboratorierna, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i unionen,

| e) | bygga upp expertis om tropilaelapskvalster och lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) och andra viktiga patogener, så att man snabbt kan ställa differentialdiagnoser, |
| --- | --- |

e)

bygga upp expertis om tropilaelapskvalster och lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) och andra viktiga patogener, så att man snabbt kan ställa differentialdiagnoser,

| f) | fastställa de orsakande patogenernas identitet, vid behov i nära samarbete med de regionala referenslaboratorier som Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har utsett, |
| --- | --- |

f)

fastställa de orsakande patogenernas identitet, vid behov i nära samarbete med de regionala referenslaboratorier som Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har utsett,

| g) | bygga upp och underhålla en aktuell samling av patogener och deras stammar och en aktuell samling av specifika serum och andra reagenser mot patogener hos bin, |
| --- | --- |

g)

bygga upp och underhålla en aktuell samling av patogener och deras stammar och en aktuell samling av specifika serum och andra reagenser mot patogener hos bin,

| h) | inventera de metoder som för närvarande används vid de olika laboratorierna, |
| --- | --- |

h)

inventera de metoder som för närvarande används vid de olika laboratorierna,

| i) | föreslå standardiserade test och testförfaranden eller referensreagenser för intern kvalitetskontroll, och |
| --- | --- |

i)

föreslå standardiserade test och testförfaranden eller referensreagenser för intern kvalitetskontroll, och

| j) | ge råd åt kommissionen om de vetenskapliga aspekterna på bihälsa. |
| --- | --- |

j)

ge råd åt kommissionen om de vetenskapliga aspekterna på bihälsa.

| 2. | EU:s referenslaboratorium ska vidare ha följande uppgifter:






  a) | Aktivt hjälpa till med diagnostisering av utbrott av relevanta sjukdomar i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av patogener för bekräftande diagnos, karakterisering och epizootiska undersökningar, samt utan dröjsmål meddela resultaten av alla undersökningar till kommissionen och de berörda medlemsstaterna och nationella referenslaboratorierna. |
| --- | --- | --- |

2.

EU:s referenslaboratorium ska vidare ha följande uppgifter:

a)

Aktivt hjälpa till med diagnostisering av utbrott av relevanta sjukdomar i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av patogener för bekräftande diagnos, karakterisering och epizootiska undersökningar, samt utan dröjsmål meddela resultaten av alla undersökningar till kommissionen och de berörda medlemsstaterna och nationella referenslaboratorierna.

| b) | Se till att det finns möjligheter till utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik så de diagnostiska metoderna i unionen kan harmoniseras. |
| --- | --- |

b)

Se till att det finns möjligheter till utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik så de diagnostiska metoderna i unionen kan harmoniseras.

| c) | Anordna workshoppar för de nationella referenslaboratorierna, i enlighet med arbetsprogrammet, och erbjuda utbildning om nya analysmetoder för experter från medlemsstaterna och i tillämpliga fall från tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Anordna workshoppar för de nationella referenslaboratorierna, i enlighet med arbetsprogrammet, och erbjuda utbildning om nya analysmetoder för experter från medlemsstaterna och i tillämpliga fall från tredjeländer.

| d) | Tillhandahålla kommissionen tekniskt stöd och på dess begäran delta i internationella forum, särskilt när det gäller standardisering av analysmetoder och tillämpning av dem. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla kommissionen tekniskt stöd och på dess begäran delta i internationella forum, särskilt när det gäller standardisering av analysmetoder och tillämpning av dem.

| e) | Utveckla tillsynsarbetet och när det är möjligt samordna de åtgärder som vidtas för att förbättra bins hälsa i unionen, särskilt genom att






  i) | självt eller i samarbete med de berörda nationella referenslaboratorierna utföra testvalideringsstudier, |
| --- | --- | --- |

e)

Utveckla tillsynsarbetet och när det är möjligt samordna de åtgärder som vidtas för att förbättra bins hälsa i unionen, särskilt genom att

i)

självt eller i samarbete med de berörda nationella referenslaboratorierna utföra testvalideringsstudier,

| ii) | ge kommissionen vetenskapliga råd och tekniskt stöd samt samla in uppgifter och rapporter med anknytning till verksamheten vid referenslaboratoriet, |
| --- | --- |

ii)

ge kommissionen vetenskapliga råd och tekniskt stöd samt samla in uppgifter och rapporter med anknytning till verksamheten vid referenslaboratoriet,

| iii) | inleda och samordna en kartläggning av så kallad plötslig bidöd (CCD, Colony Collapse Disorder) i unionen, med målet att ta fram ett standardvärde för ”normala” vinterförluster av bin. |
| --- | --- |

iii)

inleda och samordna en kartläggning av så kallad plötslig bidöd (CCD, Colony Collapse Disorder) i unionen, med målet att ta fram ett standardvärde för ”normala” vinterförluster av bin.

| f) | Samarbeta med relevanta behöriga laboratorier i länder utanför EU där bisjukdomar förekommer, när det gäller metoder för diagnostisering av dessa sjukdomar, |
| --- | --- |

f)

Samarbeta med relevanta behöriga laboratorier i länder utanför EU där bisjukdomar förekommer, när det gäller metoder för diagnostisering av dessa sjukdomar,

| g) | samarbeta med de regionala referenslaboratorier som Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har utsett för exotiska sjukdomar (tropilaelapskvalster och lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) och andra sjukdomar som normalt inte förekommer inom unionen, och |
| --- | --- |

g)

samarbeta med de regionala referenslaboratorier som Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har utsett för exotiska sjukdomar (tropilaelapskvalster och lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) och andra sjukdomar som normalt inte förekommer inom unionen, och

| h) | Sammanställa och vidarebefordra information till kommissionen och de nationella referenslaboratorierna om exotiska och endemiska sjukdomar eller skadegörare som potentiellt kan spridas till unionen och påverka bins hälsa där, som till exempel plötslig bidöd (CDD, Colony Collapse Disorder). |
| --- | --- |

h)

Sammanställa och vidarebefordra information till kommissionen och de nationella referenslaboratorierna om exotiska och endemiska sjukdomar eller skadegörare som potentiellt kan spridas till unionen och påverka bins hälsa där, som till exempel plötslig bidöd (CDD, Colony Collapse Disorder).

| 3. | EU:s referenslaboratorium ska dessutom ha följande uppgifter:






  a) | Det ska i samråd med kommissionen genomföra experiment och fältförsök för att förbättra bekämpningen av särskilda bisjukdomar. |
| --- | --- | --- |

3.

EU:s referenslaboratorium ska dessutom ha följande uppgifter:

a)

Det ska i samråd med kommissionen genomföra experiment och fältförsök för att förbättra bekämpningen av särskilda bisjukdomar.

| b) | Det ska vid de nationella referenslaboratoriernas årliga möte se över kraven på testning i dokumenten Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). |
| --- | --- |

b)

Det ska vid de nationella referenslaboratoriernas årliga möte se över kraven på testning i dokumenten Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE).

| c) | Det ska bistå kommissionen med översynen av rekommendationerna i Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals från Världshälsoorganisationen för djurhälsa (OIE). |
| --- | --- |

c)

Det ska bistå kommissionen med översynen av rekommendationerna i Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals från Världshälsoorganisationen för djurhälsa (OIE).

---

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 88/2011

av den 2 februari 2011

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande vad gäller statistik över utbildningssystem

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 av den 23 april 2008 om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 452/2008 fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över utbildning och livslångt lärande på tre angivna områden med hjälp av statistiska åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 452/2008 fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över utbildning och livslångt lärande på tre angivna områden med hjälp av statistiska åtgärder.

| (2) | Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att genomföra enskilda statistiska åtgärder för framställning av statistik över utbildningssystem enligt område 1 i förordning (EG) nr 452/2008. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att genomföra enskilda statistiska åtgärder för framställning av statistik över utbildningssystem enligt område 1 i förordning (EG) nr 452/2008.

| (3) | Vid framställning och spridning av europeisk statistik över utbildningssystem bör statistikmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som kommissionen ställde sig bakom i sin rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar av den 25 maj 2005 (2). |
| --- | --- |

(3)

Vid framställning och spridning av europeisk statistik över utbildningssystem bör statistikmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som kommissionen ställde sig bakom i sin rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar av den 25 maj 2005 (2).

| (4) | I genomförandeåtgärderna för framställning av statistik över utbildningssystem bör hänsyn tas till den potentiella arbetsbördan för utbildningsinstitutioner och enskilda samt till de senaste överenskommelserna mellan Unescos statistikinstitut (UIS), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och kommissionen (Eurostat) om begrepp, definitioner, databehandling, intervall och tidsfrister för rapportering av resultat. Detta inbegriper överföringsformat för uppgifter om utbildningssystem enligt specifikation i den senaste versionen av de detaljerade riktlinjerna för datainsamling av Unesco/OECD/Eurostat. |
| --- | --- |

(4)

I genomförandeåtgärderna för framställning av statistik över utbildningssystem bör hänsyn tas till den potentiella arbetsbördan för utbildningsinstitutioner och enskilda samt till de senaste överenskommelserna mellan Unescos statistikinstitut (UIS), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och kommissionen (Eurostat) om begrepp, definitioner, databehandling, intervall och tidsfrister för rapportering av resultat. Detta inbegriper överföringsformat för uppgifter om utbildningssystem enligt specifikation i den senaste versionen av de detaljerade riktlinjerna för datainsamling av Unesco/OECD/Eurostat.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler för genomförandet av förordning (EG) nr 452/2008 beträffande insamling, överföring och behandling av statistiska uppgifter inom område 1 om utbildningssystem.

Artikel 2

Ämnesområden som ska ingå och vad som kännetecknar dessa

Urval och precisering av vilka ämnen som ska ingå i område 1 om utbildningssystem samt en detaljerad förteckning över variabler och uppdelningen av dessa anges i bilaga I.

Artikel 3

Referensperioder och rapportering av resultat

1.   Uppgifter om inskrivna studerande, nyinskrivna, personal, studerade främmande språk och storlek på undervisningsgrupperna ska avse det i respektive land fastställda läsåret (år t). Årliga uppgifter om inskrivna studerande, nyinskrivna, personal, studerade främmande språk och storlek på undervisningsgrupperna ska översändas till kommissionen (Eurostat) årligen senast den 30 september år t+2. Den första dataöverföringen i september 2012 ska avse det i respektive land fastställda läsåret 2010–2011.

2.   Uppgifter om examinerade och avlagda examina ska avse det i respektive land fastställda läsåret (år t) eller kalenderår (år t+1). Årliga uppgifter om examinerade och avlagda examina ska översändas till kommissionen (Eurostat) årligen senast den 30 november år t+2. Den första dataöverföringen i november 2012 ska avse det i respektive land fastställda läsåret 2010–2011 eller kalenderåret 2011.

3.   Uppgifter om utgifter för utbildning ska avse det räkenskapsår som har fastställts i medlemsstaten (år t). Årliga uppgifter om utgifter för utbildning ska översändas till kommissionen (Eurostat) årligen senast den 30 november år t+2. Den första dataöverföringen i november 2012 ska avse räkenskapsåret 2010.

Artikel 4

Krav på uppgiftskvalitet och kvalitetsrapportering

1.   Krav på uppgiftskvalitet och kvalitetsrapportering om utbildningssystem fastställs i bilaga II.

2.   Medlemsstaterna ska översända en kvalitetsrapport till kommissionen (Eurostat) i enlighet med kraven i bilaga II varje år. Den första rapporten ska avse datainsamlingsåret 2012. En kvalitetsrapport avseende de referensperioder som fastställs i artikel 3 ska översändas till kommissionen senast den 31 januari år t+3. Den första kvalitetsrapporten avseende datainsamling för 2012 ska undantagsvis översändas senast den 31 mars år t+3.

3.   Medlemsstaterna ska samla in nödvändiga uppgifter genom att använda en kombination av olika källor, till exempel urvalsundersökningar, förvaltningsuppgifter och andra källor.

4.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen (Eurostat) med information om metoder och uppgiftskvalitet när andra källor än de urvalsundersökningar och förvaltningsuppgifter som avses i punkt 3 används.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 145, 4.6.2008, s. 227.

1

(2)  KOM(2005) 217 slutlig.

2

---

BILAGA I

Ämnen som ska ingå, detaljerad förteckning över variabler och deras uppdelning

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL-Bologna | Antal inskrivna studerande efter utbildningsnivå (universitets-/högskolenivå), uppdelade efter kön och detaljerad rapportering av utbildningsområden i enlighet med Bolognastrukturen med två cykler (grundnivå och avancerad nivå) och forskarnivå |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Antal studerande som följer Bolognastrukturerna (eller som deltar i program som leder till en liknande examen i icke- europeiska länder), antal studerande från utbildningsprogram där Bolognastrukturerna inte har införts (som följer ISCED 1997-strukturen) (eller i program som leder till andra examina i icke-europeiska länder). |
| Bolognastrukturerna | Utbildningsprogram som omfattar kortare tid än 3 år men som anses vara på universitets-/högskolenivå och ingår i Bolognastrukturen (leder till en grundexamen), program som leder till kandidatexamen, 3–4 studieår som leder till en grundexamen, masterexamen efter sammanlagt 4–6 års studietid (som leder till en andra examen), långa grundstudier som anses ingå i Bolognastrukturen (minst 5 studieår), doktorandprogram (som leder till en tredje examen – doktorsexamen). |
| ISCED-nivåer | ISCED 5A 3 till <5 år, (leder till en grundexamen), ISCED 5A minst 5 år, (leder till en grundexamen), ISCED 5A (leder till en andra examen), ISCED 5B (ger yrkeskvalifikationer), ISCED 5B (ger kompletterande yrkeskvalifikationer), ISCED 6 (forskarutbildning) |
| Detaljerat utbildningsområde | Manualen om utbildningsområden från december 1999 |
| Frivilligt. |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL-Bologna

Antal inskrivna studerande efter utbildningsnivå (universitets-/högskolenivå), uppdelade efter kön och detaljerad rapportering av utbildningsområden i enlighet med Bolognastrukturen med två cykler (grundnivå och avancerad nivå) och forskarnivå

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Antal studerande som följer Bolognastrukturerna (eller som deltar i program som leder till en liknande examen i icke- europeiska länder), antal studerande från utbildningsprogram där Bolognastrukturerna inte har införts (som följer ISCED 1997-strukturen) (eller i program som leder till andra examina i icke-europeiska länder).

Bolognastrukturerna

Utbildningsprogram som omfattar kortare tid än 3 år men som anses vara på universitets-/högskolenivå och ingår i Bolognastrukturen (leder till en grundexamen), program som leder till kandidatexamen, 3–4 studieår som leder till en grundexamen, masterexamen efter sammanlagt 4–6 års studietid (som leder till en andra examen), långa grundstudier som anses ingå i Bolognastrukturen (minst 5 studieår), doktorandprogram (som leder till en tredje examen – doktorsexamen).

ISCED-nivåer

ISCED 5A 3 till <5 år, (leder till en grundexamen), ISCED 5A minst 5 år, (leder till en grundexamen), ISCED 5A (leder till en andra examen), ISCED 5B (ger yrkeskvalifikationer), ISCED 5B (ger kompletterande yrkeskvalifikationer), ISCED 6 (forskarutbildning)

Detaljerat utbildningsområde

Manualen om utbildningsområden från december 1999

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL1 | Antal studerande uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, studietidens längd, kön och ålder |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5, - nivå 6, ej nivåindelad |
| Programorientering | ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning |
| Studieinriktning | ISCED-nivå 3A/B, - nivå 3C, - nivå 4A/B, nivå 4C, - nivå 5A, - nivå 5B |
| Studietidens längd | Summa hel- och deltid, heltid |
| Kön | Man, kvinna |
| Ålder | Under 3 år, enskilda år 3–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder |
| Obligatoriskt (utom kolumn 5 när det gäller deltagande i förskoleprogram som inte ingår i ISCED 0 eller 1). |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL1

Antal studerande uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, studietidens längd, kön och ålder

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5, - nivå 6, ej nivåindelad

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning

Studieinriktning

ISCED-nivå 3A/B, - nivå 3C, - nivå 4A/B, nivå 4C, - nivå 5A, - nivå 5B

Studietidens längd

Summa hel- och deltid, heltid

Kön

Man, kvinna

Ålder

Under 3 år, enskilda år 3–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Obligatoriskt (utom kolumn 5 när det gäller deltagande i förskoleprogram som inte ingår i ISCED 0 eller 1).

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL1_Adult | Antal studerande i vuxenutbildningsprogram som rapporteras i ENRL1 efter utbildningsnivå, programorientering, studietidens längd, kön och ålder |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4 |
| Programorientering | ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning |
| Studietidens längd | Summa hel- och deltid, heltid |
| Kön | Man, kvinna |
| Ålder | Under 15 år, enskilda år 15–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder |
| Obligatoriskt. |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL1_Adult

Antal studerande i vuxenutbildningsprogram som rapporteras i ENRL1 efter utbildningsnivå, programorientering, studietidens längd, kön och ålder

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning

Studietidens längd

Summa hel- och deltid, heltid

Kön

Man, kvinna

Ålder

Under 15 år, enskilda år 15–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL1a | Antal studerande uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution, studietidens längd och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6, ej nivåindelad |
| Programorientering | ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande, - nivå 2 yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande, - nivå 3 yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande, - nivå 4 yrkesutbildning |
| Studieinriktning | ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C, - nivå 4A, - nivå 4B, nivå 4C, - nivå 5A första examen, - nivå 5A andra och följande examina, - nivå 5B första yrkeskvalifikation, - nivå 5B andra oc följande yrkeskvalifikationer |
| Studietidens längd | Summa hel- och deltid, heltid, deltid, heltidsekvivalenter |
| — | summa hel- och deltid |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL1a

Antal studerande uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution, studietidens längd och kön

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6, ej nivåindelad

Programorientering

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande, - nivå 2 yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande, - nivå 3 yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande, - nivå 4 yrkesutbildning

Studieinriktning

ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C, - nivå 4A, - nivå 4B, nivå 4C, - nivå 5A första examen, - nivå 5A andra och följande examina, - nivå 5B första yrkeskvalifikation, - nivå 5B andra oc följande yrkeskvalifikationer

Studietidens längd

Summa hel- och deltid, heltid, deltid, heltidsekvivalenter

—

summa hel- och deltid

Varav: studerande i program som är både teori- och praktikbaserade (för ISCED-nivåerna 3 och 4)

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

| — | heltid |
| --- | --- |

—

heltid

Varav: studerande i program som är både teori- och praktikbaserade (för ISCED-nivåerna 3 och 4)

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

| — | deltid |
| --- | --- |

—

deltid

Varav: studerande i program som är både teori- och praktikbaserade (för ISCED-nivåerna 3 och 4)

| — | heltidsekvivalenter |
| --- | --- |

—

heltidsekvivalenter

Varav: studerande i program som är både teori- och praktikbaserade (för ISCED-nivåerna 3 och 4)

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

| — | Studietidens längd |
| --- | --- |

—

Studietidens längd

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Obligatoriskt (utom raderna C5–C12 (avseende privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner) och kolumn 5 (avseende deltagande i förskoleprogram som inte ingår i ISCED 0 eller 1) som är frivilliga).

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL1a_adult | Antal studerande i vuxenutbildning som rapporteras i ENRL1a uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, typ av institution, studietidens längd och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4 |
| Programorientering | ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande, - nivå 2 yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande, - nivå 3 yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande, - nivå 4 yrkesutbildning |
| Typ av institution | Offentliga institutioner, alla privata institutioner, privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner |
| — | Studietidens längd |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL1a_adult

Antal studerande i vuxenutbildning som rapporteras i ENRL1a uppdelade på utbildningsnivå, programorientering, typ av institution, studietidens längd och kön

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4

Programorientering

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande, - nivå 2 yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande, - nivå 3 yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande, - nivå 4 yrkesutbildning

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner, privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner

—

Studietidens längd

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL3 | Antal elever och elever som går om (ISC 123) i allmänna program uppdelade på utbildningsnivå, kön och årskurs |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av elev/elev som går om | Antal elever, antal elever som går om |
| — | Utbildningsnivå |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL3

Antal elever och elever som går om (ISC 123) i allmänna program uppdelade på utbildningsnivå, kön och årskurs

Uppdelning

Specifikationer

Typ av elev/elev som går om

Antal elever, antal elever som går om

—

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 1

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 3 allmän

Kön

Man, kvinna

Årskurs

Årskurs 1, årskurs 2, årskurs 3, årskurs 4, årskurs 5, årskurs 6, årskurs 7, årskurs 8, årskurs 9, årskurs 10, okänd årskurs

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL4 | Antal elever i årskurs 1 uppdelade efter kön och ålder |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Årskurs 1 i grundskolan (ISCED 1) |
| Kön | Man, kvinna |
| Åldersgrupp | under 4 år, enskilda år 4–14 år, över 15 år, okänd ålder |
| Frivilligt. |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL4

Antal elever i årskurs 1 uppdelade efter kön och ålder

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Årskurs 1 i grundskolan (ISCED 1)

Kön

Man, kvinna

Åldersgrupp

under 4 år, enskilda år 4–14 år, över 15 år, okänd ålder

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL5 | Antal studerande (ISC 56) uppdelade på utbildningsnivå, studieinriktning, utbildningsområde och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 56 |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL5

Antal studerande (ISC 56) uppdelade på utbildningsnivå, studieinriktning, utbildningsområde och kön

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 56

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

Kön

Man, kvinna

Utbildningsområde

Pedagogik och lärarutbildning (ISC 14), Lärarutbildning (ISC 141), Pedagogik (ISC 142), Humaniora och konst, Konst och media (ISC 21), Humaniora (ISC 22), Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, Samhälls- och beteendevetenskap (ISC 31), Journalistik och information (ISC 32), Företagsekonomi, handel och administration (ISC 34), Juridik och rättsvetenskap (ISC 38), Biologi och miljövetenskap (ISC 42), Fysik, kemi och geovetenskap (ISC 44), Matematik och övrig naturvetenskap (ISC 46), Data (ISC 48), Teknik och tillverkning, Teknik och teknisk industri (ISC 52), Material och tillverkning (ISC 54), Samhällsbyggnad och byggnadsteknik (ISC 58), Lant- och skogsbruk samt djursjukvård, Lantbruk, trädgård, skog och fiske (ISC 62), Djursjukvård (ISC 64), Hälso- och sjukvård samt social omsorg, Hälso- och sjukvård (ISC 72), Socialt arbete och omsorg (ISC 76), Tjänster, Personliga tjänster (ISC 81), Transporttjänster (ISC 84), Miljövård och miljöskydd (ISC 85), Säkerhetstjänster (ISC 86), Okänt eller inte angivet

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL6 | Antal utbytesstudenter och utländska studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och utbildningsområde |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av studerande | Utbytesstudenter och utländska studerande |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivåerna 5 och 6 |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL6

Antal utbytesstudenter och utländska studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och utbildningsområde

Uppdelning

Specifikationer

Typ av studerande

Utbytesstudenter och utländska studerande

Utbildningsnivå

ISCED-nivåerna 5 och 6

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

Utbildningsområde

Pedagogik och lärarutbildning (ISC 14), Lärarutbildning (ISC 141), Pedagogik (ISC 142), Humaniora och konst, Konst och media (ISC 21), Humaniora (ISC 22), Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, Samhälls- och beteendevetenskap (ISC 31), Journalistik och information (ISC 32), Företagsekonomi, handel och administration (ISC 34), Juridik och rättsvetenskap (ISC 38), Biologi och miljövetenskap (ISC 42), Fysik, kemi och geovetenskap (ISC 44), Matematik och övrig naturvetenskap (ISC 46), Data (ISC 48), Teknik och tillverkning, Teknik och teknisk industri (ISC 52), Material och tillverkning (ISC 54), Samhällsbyggnad och byggnadsteknik (ISC 58), Lant- och skogsbruk samt djursjukvård, Lantbruk, trädgård, skog och fiske (ISC 62), Djursjukvård (ISC 64), Hälso- och sjukvård samt social omsorg, Hälso- och sjukvård (ISC 72), Socialt arbete och omsorg (ISC 76), Tjänster, Personliga tjänster (ISC 81), Transporttjänster (ISC 84), Miljövård och miljöskydd (ISC 85), Säkerhetstjänster (ISC 86), Okänt eller inte angivet

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL7 | Antal utbytesstudenter och utländska studerande uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, EU- medborgarskap/ej EU-medborgarskap och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av studerande | Utbytesstudenter uppdelade efter ursprung i EU-länder, i icke EU-länder och okänt ursprung |
| — | Utbildningsnivå |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL7

Antal utbytesstudenter och utländska studerande uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, EU- medborgarskap/ej EU-medborgarskap och kön

Uppdelning

Specifikationer

Typ av studerande

Utbytesstudenter uppdelade efter ursprung i EU-länder, i icke EU-länder och okänt ursprung

—

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 5, - nivå 6, ej nivåindelad

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A första examen, - nivå 5A andra och följande examina, - nivå 5B första yrkeskvalifikation, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer.

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

Typ av studerande

Studerande som inte är medborgare i det uppgiftslämnande landet

| — | varav studerande som är medborgare i EU-länder |
| --- | --- |

—

varav studerande som är medborgare i EU-länder

| — | varav studerande som är medborgare i icke EU-länder |
| --- | --- |

—

varav studerande som är medborgare i icke EU-länder

| — | varav studerande med okänt medborgarskap |
| --- | --- |

—

varav studerande med okänt medborgarskap

| — | Utbildningsnivå |
| --- | --- |

—

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5, - nivå 6, ej nivåindelad

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A första examen, - nivå 5A andra och följande examina, - nivå 5B första yrkeskvalifikation, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer.

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL8 | Antal studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och medborgarskapsland |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av studerande | Alla studerande |
| — | Utbildningsnivå |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL8

Antal studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och medborgarskapsland

Uppdelning

Specifikationer

Typ av studerande

Alla studerande

—

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 5, ISCED-nivå 6

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B

Medborgarskapsland

Gällande standardkoder för länder och områden för statistiska ändamål fastställda av FN:s statistiktjänst (internationell ISO- standard 3166-1), m49alpha.

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRL9 | Antal studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och ursprungsland (stadigvarande bosättning och/eller tidigare utbildning) |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av studerande | Studerande uppdelade efter ursprungsland |
| — | Utbildningsnivå |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRL9

Antal studerande (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning och ursprungsland (stadigvarande bosättning och/eller tidigare utbildning)

Uppdelning

Specifikationer

Typ av studerande

Studerande uppdelade efter ursprungsland

—

Utbildningsnivå

SCED-nivå 6

| — | Studieinriktnin |
| --- | --- |

—

Studieinriktnin

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B

Land eller område där den studerande har varit stadigvarande bosatt och/eller tidigare studerat

Gällande standardkoder för länder och områden för statistiska ändamål fastställda av FN:s statistiktjänst (internationell ISO- standard 3166-1), m49alpha.

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENTR1 | Antal intagna per år uppdelade efter utbildningsnivå och studieinriktning |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Gymnasieutbildning ISCED 3, eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) ISCED 4, universitets- /högskoleutbildning |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENTR1

Antal intagna per år uppdelade efter utbildningsnivå och studieinriktning

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning ISCED 3, eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) ISCED 4, universitets- /högskoleutbildning

—

Studieinriktning

ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Typ av studerande

Nyinskrivna, återinskrivna, fortsättningsstuderande

Nyinskrivna

Med tidigare utbildning på universitets-/högskolenivå, utan tidigare utbildning på universitets-/högskolenivå

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENTR2 | Antal nyinskrivna uppdelade efter utbildningsnivå, kön och ålder |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Gymnasieutbildning (ISCED-nivå 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4), universitetsutbildning |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENTR2

Antal nyinskrivna uppdelade efter utbildningsnivå, kön och ålder

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning (ISCED-nivå 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4), universitetsutbildning

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

Kön

Man, kvinna

| — | Ålder |
| --- | --- |

—

Ålder

Under 14 år, enskilda år 14–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Obligatoriskt utom för kolumnerna 1 och 2 (avseende ISCED-nivåerna 3 och 4) som är frivilliga.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENTR3 | Antal nyinskrivna uppdelade efter utbildningsnivå, kön och utbildningsområde |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Högre utbildning |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENTR3

Antal nyinskrivna uppdelade efter utbildningsnivå, kön och utbildningsområde

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Högre utbildning

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

Kön

Man, kvinna

| — | Utbildningsområde |
| --- | --- |

—

Utbildningsområde

Pedagogik och lärarutbildning (ISC 14), Lärarutbildning (ISC 141), Pedagogik (ISC 142), Humaniora och konst, Konst och media (ISC 21), Humaniora (ISC 22), Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, Samhälls- och beteendevetenskap (ISC 31), Journalistik och information (ISC 32), Företagsekonomi, handel och administration (ISC 34), Juridik och rättsvetenskap (ISC 38), Biologi och miljövetenskap (ISC 42), Fysik, kemi och geovetenskap (ISC 44), Matematik och övrig naturvetenskap (ISC 46), Data (ISC 48), Teknik och tillverkning, Teknik och teknisk industri (ISC 52), Material och tillverkning (ISC 54), Samhällsbyggnad och byggnadsteknik (ISC 58), Lant- och skogsbruk samt djursjukvård, Lantbruk, trädgård, skog och fiske (ISC 62), Djursjukvård (ISC 64), Hälso- och sjukvård samt social omsorg, Hälso- och sjukvård (ISC 72), Socialt arbete och omsorg (ISC 76), Tjänster, Personliga tjänster (ISC 81), Transporttjänster (ISC 84), Miljövård och miljöskydd (ISC 85), Säkerhetstjänster (ISC 86), Okänt eller inte angivet

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD-Bologna | Antal examinerade/avlagda examina (högre utbildning) uppdelade efter kön och detaljerad rapportering av utbildningsområden i enlighet med Bolognastrukturen med två cykler (grundnivå och avancerad nivå) och forskarnivå |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Antal examinerade/avlagda examina som följer Bolognastrukturerna (eller som deltar i program som leder till en liknande examen i icke-europeiska länder), antal examinerade/avlagda examina från utbildningsprogram där Bolognastrukturerna inte har införts (som följer ISCED 1997-strukturen) (eller i program som leder till andra examina i icke-europeiska länder) |
| Bolognastrukturerna | Utbildningsprogram som omfattar kortare tid än 3 år men som anses vara på universitets-/högskolenivå och ingår i Bolognastrukturen (leder till en grundexamen), program som leder till kandidatexamen, 3–4 studieår som leder till en grundexamen, masterexamen efter sammanlagt 4–6 års studietid (som leder till en andra examen), långa grundstudier som anses ingå i Bolognastrukturen (minst 5 studieår), doktorandprogram. |
| — | ISCED-nivåer |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD-Bologna

Antal examinerade/avlagda examina (högre utbildning) uppdelade efter kön och detaljerad rapportering av utbildningsområden i enlighet med Bolognastrukturen med två cykler (grundnivå och avancerad nivå) och forskarnivå

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Antal examinerade/avlagda examina som följer Bolognastrukturerna (eller som deltar i program som leder till en liknande examen i icke-europeiska länder), antal examinerade/avlagda examina från utbildningsprogram där Bolognastrukturerna inte har införts (som följer ISCED 1997-strukturen) (eller i program som leder till andra examina i icke-europeiska länder)

Bolognastrukturerna

Utbildningsprogram som omfattar kortare tid än 3 år men som anses vara på universitets-/högskolenivå och ingår i Bolognastrukturen (leder till en grundexamen), program som leder till kandidatexamen, 3–4 studieår som leder till en grundexamen, masterexamen efter sammanlagt 4–6 års studietid (som leder till en andra examen), långa grundstudier som anses ingå i Bolognastrukturen (minst 5 studieår), doktorandprogram.

—

ISCED-nivåer

ISCED 5A 3 till <5 år (leder till en grundexamen), ISCED 5A minst 5 år, (leder till en grundexamen), ISCED 5A (leder till en andra examen), ISCED 5B (ger yrkeskvalifikationer), ISCED 5B (ger kompletterande yrkeskvalifikationer), ISCED 6 (forskarutbildning)

Detaljerat utbildningsområde

Manualen om utbildningsområden från december 1999

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD1 | Antal examinerade (ISCED 3 och 4) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, programorientering, typ av institution, kön och efter utbytesstudenter och utländska studerande efter kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av examinerad | Examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utländska medborgare, examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utbytesstudenter |
| Utbildningsnivå | Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4) |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD1

Antal examinerade (ISCED 3 och 4) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, programorientering, typ av institution, kön och efter utbytesstudenter och utländska studerande efter kön

Uppdelning

Specifikationer

Typ av examinerad

Examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utländska medborgare, examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utbytesstudenter

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4)

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C med liknande varaktighet som typiska 3A- och 3B-program, - nivå 3C med kortare varaktighet än typiska 3A- och 3B-program, ISCED-nivå 4A, - nivå 4B, - nivå 4C.

| — | Programorientering |
| --- | --- |

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmänna program, - nivå 3 yrkesförberedande program, - nivå 3 yrkesutbildningsprogram, ISCED-nivå 4 allmänna program, - nivå 4 yrkesförberedande program, - nivå 4 yrkesutbildningsprogram

Kön

Man, kvinna

Typ av examinerad/utbytesstudent

Examinerade med ursprung utanför det uppgiftslämnande landet

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4)

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C med liknande varaktighet som typiska 3A- och 3B-program, - nivå 3C med kortare varaktighet än typiska 3A- och 3B-program

| — | Programorientering |
| --- | --- |

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmänna program, - nivå 3 yrkesförberedande program, - nivå 3 yrkesutbildningsprogram, nivå 4 allmänna program, - nivå 4 yrkesförberedande program, - nivå 4 yrkesutbildningsprogram

Kön

Man, kvinna

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4)

| — | Studieinriktnin |
| --- | --- |

—

Studieinriktnin

ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C med liknande varaktighet som typiska 3A- och 3B-program, - nivå 3C med kortare varaktighet än typiska 3A- och 3B-program

| — | Programorientering |
| --- | --- |

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmänna program, - nivå 3 yrkesförberedande program, - nivå 3 yrkesutbildningsprogram, nivå 4 allmänna program, - nivå 4 yrkesförberedande program, - nivå 4 yrkesutbildningsprogram

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD2 | Antal examinerade (ISCED 3 och 4) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, programorientering, ålder och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4) |
| — | Typ av examinerad |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD2

Antal examinerade (ISCED 3 och 4) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, programorientering, ålder och kön

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Gymnasieutbildning (ISCED 3), eftergymnasial utbildning (ej på universitets-/högskolenivå) (ISCED 4)

—

Typ av examinerad

Alla examinerade, förstagångsexaminerade

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 3A, - nivå 3B, - nivå 3C med liknande varaktighet som typiska 3A- och 3B-program, - nivå 3C med kortare varaktighet än typiska 3A- och 3B-program, förstagångsexaminerade på ISCED-nivå 3A och 3B, förstagångsexaminerade på ISCED-nivå 3A, 3B och 3C med liknande varaktighet som typiska 3A- och 3B-program, ISCED-nivå 4A, - nivå 4B, - nivå 4C

| — | Programorientering |
| --- | --- |

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmänna program, - nivå 3 yrkesförberedande program, - nivå 3 yrkesutbildningsprogram, ISCED-nivå 4 allmänna program, - nivå 4 yrkesförberedande program, - nivå 4 yrkesutbildningsprogram

Kön

Man, kvinna

| — | Ålder |
| --- | --- |

—

Ålder

Under 11 år, enskilda år 11–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD3 | Antal examinerade (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, sammanlagd studietid, typ av institution, kön och efter utbytesstudenter och utländska studerande efter kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Typ av examinerad/ursprung | Examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utbytesstudenter |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6 |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD3

Antal examinerade (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, sammanlagd studietid, typ av institution, kön och efter utbytesstudenter och utländska studerande efter kön

Uppdelning

Specifikationer

Typ av examinerad/ursprung

Examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utbytesstudenter

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A grundexamen efter sammanlagd studietid, - nivå 5A andra och följande examina efter sammanlagd studietid, - nivå 5B första yrkeskvalifikation efter sammanlagd studietid, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer efter sammanlagd studietid, - nivå 6 doktorsexamina

| — | Sammanlagd studietid |
| --- | --- |

—

Sammanlagd studietid

ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5–6 år, nivå 5A andra och följande examina mer än 6 år, ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 2 till <3 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 3 till <5 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation mer än 5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 3 till <5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 5 år eller mer

Kön

Man, kvinna

Typ av examinerad/medborgarskap

Examinerade i det uppgiftslämnande landet som är utländska medborgare

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

| — | Studieinriktning |
| --- | --- |

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A grundexamen efter sammanlagd studietid, - nivå 5A andra och följande examina efter sammanlagd studietid, - nivå 5B första yrkeskvalifikation efter sammanlagd studietid, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer efter sammanlagd studietid, - nivå 6 doktorsexamina

| — | Sammanlagd studietid |
| --- | --- |

—

Sammanlagd studietid

ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5–6 år, nivå 5A andra och följande examina mer än 6 år, ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 2 till <3 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 3 till <5 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation mer än 5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 3 till <5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 5 år eller mer

Kön

Man, kvinna

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

| — | Studieinriktnin |
| --- | --- |

—

Studieinriktnin

ISCED-nivå 5A grundexamen efter sammanlagd studietid, - nivå 5A andra och följande examina efter sammanlagd studietid, - nivå 5B första yrkeskvalifikation efter sammanlagd studietid, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer efter sammanlagd studietid, - nivå 6 doktorsexamina

| — | Sammanlagd studietid |
| --- | --- |

—

Sammanlagd studietid

ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5–6 år, nivå 5A andra och följande examina mer än 6 år, ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 2 till <3 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 3 till <5 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation mer än 5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 3 till <5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 5 år eller mer

Kön

Man, kvinna

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD4 | Antal examinerade (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, sammanlagd studietid, ålder och kön |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Alla examinerade på ISCED-nivå 5 och 6 i ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Förstagångsexaminerade (oduplicerat värde): ISCED 5A, ISCED 5B |
| — | Studieinriktning |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD4

Antal examinerade (ISCED 5 och 6) uppdelade efter utbildningsnivå, studieinriktning, sammanlagd studietid, ålder och kön

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Alla examinerade på ISCED-nivå 5 och 6 i ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Förstagångsexaminerade (oduplicerat värde): ISCED 5A, ISCED 5B

—

Studieinriktning

ISCED-nivå 5A grundexamen efter sammanlagd studietid, - nivå 5A andra och följande examina efter sammanlagd studietid, - nivå 5B första yrkeskvalifikation efter sammanlagd studietid, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer efter sammanlagd studietid, - nivå 6 doktorsexamina, förstagångsexaminerade (oduplicerat värde) ISCED 5A totalt efter sammanlagd studietid, ISCED 5B totalt

| — | Sammanlagd studietid |
| --- | --- |

—

Sammanlagd studietid

ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5 år, nivå 5A andra och följande examina mindre än 5–6 år, nivå 5A andra och följande examina mer än 6 år, ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 2 till <3 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 3 till <5 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation mer än 5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 3 till <5 år, nivå 5B andra och följande kvalifikationer 5 år eller mer, förstagångsexaminerade (oduplicerat värde) ISCED 5A 3 till < 5 år, förstagångsexaminerade (oduplicerat värde) ISCED 5A 5 -6 år, förstagångsexaminerade (oduplicerat värde), ISCED 5A mer än 6 år

Kön

Man, kvinna

| — | Ålder |
| --- | --- |

—

Ålder

Under 15 år, enskilda år 15–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| GRAD5 | Antal examina uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön och utbildningsområde |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 3, - nivå 4, - nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6 |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

GRAD5

Antal examina uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön och utbildningsområde

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 3, - nivå 4, - nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 6

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 yrkesutbildning/yrkesförberedande kvalifikationer, - nivå 4 yrkesutbildning/yrkesförberedande kvalifikationer, - nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, - nivå 5A grundexamen mer än 6 år, - nivå 5A andra och följande examina, - nivå 5B första yrkeskvalifikation, - nivå 5B andra och följande yrkeskvalifikationer, - nivå 6 doktorsexamina

Kön

Man, kvinna

| — | Utbildningsområde |
| --- | --- |

—

Utbildningsområde

Pedagogik och lärarutbildning (ISC 14), Lärarutbildning (ISC 141), Pedagogik (ISC 142), Humaniora och konst, Konst och media (ISC 21), Humaniora (ISC 22), Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, Samhälls- och beteendevetenskap (ISC 31), Journalistik och information (ISC 32), Företagsekonomi, handel och administration (ISC 34), Juridik och rättsvetenskap (ISC 38), Biologi och miljövetenskap (ISC 42), Fysik, kemi och geovetenskap (ISC 44), Matematik och övrig naturvetenskap (ISC 46), Data (ISC 48), Teknik och tillverkning, Teknik och teknisk industri (ISC 52), Material och tillverkning (ISC 54), Samhällsbyggnad och byggnadsteknik (ISC 58), Lant- och skogsbruk samt djursjukvård, Lantbruk, trädgård, skog och fiske (ISC 62), Djursjukvård (ISC 64), Hälso- och sjukvård samt social omsorg, Hälso- och sjukvård (ISC 72), Socialt arbete och omsorg (ISC 76), Tjänster, Personliga tjänster (ISC 81), Transporttjänster (ISC 84), Miljövård och miljöskydd (ISC 85), Säkerhetstjänster (ISC 86), Okänt eller inte angivet

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| Genomsnittlig studietid | Genomsnittlig studietid för högre utbildning |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED universitets-/högskolenivå, ISCED-nivå 6 |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

Genomsnittlig studietid

Genomsnittlig studietid för högre utbildning

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED universitets-/högskolenivå, ISCED-nivå 6

—

Programorientering

ISCED-nivå 5A, - nivå 5B, - nivå 5A/6

Studietid enligt approximationsformel

(förbestämd)

Studietid enligt kedjemetoden

Betingad sannolikhet för att ingen elev slutar i förtid under det första studieåret, betingad sannolikhet för övergång från första till andra studieåret, betingad sannolikhet för övergång från andra till tredje studieåret, betingad sannolikhet för övergång från tredje till fjärde studieåret, betingad sannolikhet för övergång från fjärde till femte studieåret, betingad sannolikhet för övergång från femte till sjätte studieåret, betingad sannolikhet för övergång från sjätte till sjunde studieåret, betingad sannolikhet för övergång från sjunde till åttonde studieåret, betingad sannolikhet för övergång från åttonde till nionde studieåret, betingad sannolikhet för övergång från nionde till tionde studieåret, betingad sannolikhet för övergång från tionde till elfte studieåret

Frivilligt. Insamlas vart tredje år.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| Andel som avslutar studierna | Undersökning 2009 i syfte att uppskatta andelen inhemska och utländska studerande som avslutar högre utbildning |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Förstagångsexamen | |
| — | Sammanlagd studietid |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

Andel som avslutar studierna

Undersökning 2009 i syfte att uppskatta andelen inhemska och utländska studerande som avslutar högre utbildning

Uppdelning

Specifikationer

Förstagångsexamen

—

Sammanlagd studietid

ISCED-nivå 5A grundexamen 3 till <5 år, - nivå 5A grundexamen 5–6 år, nivå 5A grundexamen mer än 6 år, nivå 5A andra och följande yrkeskvalifikationer (oduplicerat värde), nivå 5B första yrkeskvalifikation 2 till <3 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation 3 till <5 år, nivå 5B första yrkeskvalifikation mer än 5 år, nivå 5B första och andra yrkeskvalifikationer (oduplicerat värde)

Rörelser mellan högre utbildning av typ A och typ B

Rörelser från 5A- till 5B-program, rörelser från 5B- till 5A-program

Antal examinerade

Antal inskrivna vid ett 5A-program som inte avlade en första 5A-examen men som övergår till 5B-program och avlägger en första 5B-examen, antal examinerade i högre utbildning av typ A som påbörjar ett 5B-program efter examen och avlägger en första 5B-examen, antal inskrivna vid ett 5B-program som inte avlade en första 5B-examen men som övergår till 5A-program och avlägger en första 5A-examen, antal examinerade i högre utbildning av typ B som påbörjar ett 5A-program efter examen och avlägger en första 5A-examen

Studietidens längd

Summa hel- och deltid, heltid, deltid

Andel som avslutar studierna

(förbestämd)

Frivilligt. Insamlas vart tredje år.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| Class1 | Genomsnittlig klasstorlek uppdelad efter utbildningsnivå och typ av institution |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | Grundskola (ISC 1), högstadiet (ISC 2) |
| Typ av institution | Offentliga institutioner, privata institutioner med statligt stöd, oberoende privata institutioner |
| Genomsnittlig klasstorlek | Antal studerande, antal klasser |
| Frivilligt. |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

Class1

Genomsnittlig klasstorlek uppdelad efter utbildningsnivå och typ av institution

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

Grundskola (ISC 1), högstadiet (ISC 2)

Typ av institution

Offentliga institutioner, privata institutioner med statligt stöd, oberoende privata institutioner

Genomsnittlig klasstorlek

Antal studerande, antal klasser

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| PERS_ENRL2 | Antal omfattade studerande justerat efter statistik om undervisningspersonal uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution och studiesätt |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6, ej nivåindelad |
| — | programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

PERS_ENRL2

Antal omfattade studerande justerat efter statistik om undervisningspersonal uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution och studiesätt

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6, ej nivåindelad

—

programorientering

ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 5B, - nivå 5A/6

| — | programorientering/-ort |
| --- | --- |

—

programorientering/-ort

ISCED-nivå 3 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 3 teoretisk och praktisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 teoretisk och praktisk yrkesförberedande/yrkesutbildning

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

| — | Studiesätt |
| --- | --- |

—

Studiesätt

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Obligatoriskt. Raderna C4–C9 avseende privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner är frivilliga. Kolumnerna 9–10 (avseende ISCED-nivå 3 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning och teoretiska och praktiska program) och 14–15 är frivilliga (avseende ISCED-nivå 4 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning och teoretiska och praktiska program).

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| PERS1 | Undervisande lärare (ISCED 0–4) och akademisk personal (ISCED 5–6) uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön, ålder, typ av institution och anställningsform |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5 och 6, ej nivåindelad |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

PERS1

Undervisande lärare (ISCED 0–4) och akademisk personal (ISCED 5–6) uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön, ålder, typ av institution och anställningsform

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5 och 6, ej nivåindelad

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmänna program, - nivå 3 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 3 teoretisk och praktisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmänna program, - nivå 4 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 teoretisk och praktisk yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 5B, - nivå 5A och 6

Kön

Man, kvinna

| — | Ålder |
| --- | --- |

—

Ålder

Under 25 år, 25–29 år, 30–34 år, 35–39 år, 40–44 år, 45–49 år, 50–54 år, 55–59 år, 60–62 år, över 65 år, okänd ålder

Anställningsform

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

| — | Anställningsform |
| --- | --- |

—

Anställningsform

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Obligatoriskt. Raderna A54–A61 avseende privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner är frivilliga. Kolumnerna 9–10 (avseende ISCED-nivå 3 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning och teoretiska och praktiska program) och 14–15 är frivilliga (avseende ISCED-nivå 4 teoretisk yrkesförberedande/yrkesutbildning och teoretiska och praktiska program) (båda avseende raderna A1–A36).

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| PERS2 | Administrativ skolpersonal och lärarassistenter på ISCED-nivåerna 0, 1, 2 och 3 |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - kombination av nivåerna 1 och 2, - kombination av nivåerna 2 och 3 |
| Administrativ skolpersonal | |
| — | Kön |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

PERS2

Administrativ skolpersonal och lärarassistenter på ISCED-nivåerna 0, 1, 2 och 3

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - kombination av nivåerna 1 och 2, - kombination av nivåerna 2 och 3

Administrativ skolpersonal

—

Kön

Man, kvinna

| — | Anställningsform |
| --- | --- |

—

Anställningsform

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Lärarassistenter

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

Man, kvinna

| — | Anställningsform |
| --- | --- |

—

Anställningsform

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| FIN_ENRL2 | Antal omfattade studerande justerat efter statistik om utbildningsfinansiering uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution och studiesätt |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6, ej nivåindelad |
| — | programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

FIN_ENRL2

Antal omfattade studerande justerat efter statistik om utbildningsfinansiering uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, studieinriktning, typ av institution och studiesätt

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6, ej nivåindelad

—

programorientering

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 5B, - nivå 5A/6

Typ av institution

Offentliga institutioner, alla privata institutioner

| — | Studiesätt |
| --- | --- |

—

Studiesätt

Heltid, deltid, heltidsekvivalenter

Obligatoriskt. Raderna C4–C9 (avseende privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner) är frivilliga. Kolumnerna 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 och 14 är frivilliga. Kolumn 10 kan rapporteras tillsammans med kolumn 9.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| FINANCE1 | Utbildningskostnader uppdelade på utbildningsnivå, källa och typ av transaktion |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6 |
| — | programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

FINANCE1

Utbildningskostnader uppdelade på utbildningsnivå, källa och typ av transaktion

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6

—

programorientering

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 5B, - nivå 5A/6

Källa (1)

Statliga medel, regionala medel, kommunala medel

| — | typ av transaktion (1) |
| --- | --- |

—

typ av transaktion (1)

direkta kostnader för offentliga institutioner, direkta kostnader för privata institutioner, transfereringar till regionala myndigheter (netto), transfereringar till kommunala myndigheter (netto), stipendier och andra bidrag till studerande/hushåll, studielån, transfereringar och betalningar till andra privata organ

Källa (2)

Medel från internationella organ och andra utländska källor

| — | typ av transaktion (2) |
| --- | --- |

—

typ av transaktion (2)

internationella betalningar direkt till offentliga institutioner, internationella betalningar direkt till privata institutioner, transfereringar från internationella källor till staten, transfereringar från internationella källor till regionerna, transfereringar från internationella källor till kommunerna

Källa (3)

Hushållens kostnader

| — | typ av transaktion (3) |
| --- | --- |

—

typ av transaktion (3)

betalningar till offentliga institutioner (netto), betalningar till privata institutioner (netto), betalningar för varor som utbildningsinstitutioner direkt eller indirekt har krävt, betalningar för varor som inte direkt krävs för deltagande, betalningar för privatundervisning

Källa (4)

Andra privata organs kostnader

| — | typ av transaktion (4) |
| --- | --- |

—

typ av transaktion (4)

stipendier och andra bidrag till studerande/hushåll, studielån

Obligatoriskt. Detaljerad uppdelning på raderna F1, F4, F6, F7, F8, H2, H3, H5B, H15, H16, H17, E2, E3, E5A och E5B är frivillig. Kolumnerna 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 och 14 är frivilliga. Kolumn 10 kan rapporteras tillsammans med kolumn 9.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| FINANCE2 | Utbildningskostnader uppdelade efter utbildningsnivå, kostnadsslag och resurskategori |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6 |
| — | programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

FINANCE2

Utbildningskostnader uppdelade efter utbildningsnivå, kostnadsslag och resurskategori

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5/6

—

programorientering

ISCED-nivå 2 allmän, - nivå 2 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande och yrkesutbildning, - nivå 5B, - nivå 5A/6

Kostnader vid offentliga institutioner

| — | löpande personalkostnader (1) |
| --- | --- |

—

löpande personalkostnader (1)

| — | lärare, - annan pedagogisk, administrativ och yrkesutbildad personal + stödpersonal |
| --- | --- |

—

lärare, - annan pedagogisk, administrativ och yrkesutbildad personal + stödpersonal

| — | löpande personalkostnader (2) |
| --- | --- |

—

löpande personalkostnader (2)

| — | löner, pensionskostnader, annan ersättning än lön |
| --- | --- |

—

löner, pensionskostnader, annan ersättning än lön

| — | andra löpande kostnader |
| --- | --- |

—

andra löpande kostnader

| — | kapitalkostnader |
| --- | --- |

—

kapitalkostnader

| — | justeringar för ändrade fondsaldon |
| --- | --- |

—

justeringar för ändrade fondsaldon

| — | kostnader för hjälptjänster hos offentliga institutioner |
| --- | --- |

—

kostnader för hjälptjänster hos offentliga institutioner

| — | kostnader för forskning och utveckling hos offentliga institutioner |
| --- | --- |

—

kostnader för forskning och utveckling hos offentliga institutioner

Kostnader vid alla privata institutioner

| — | totala löpande personalkostnader |
| --- | --- |

—

totala löpande personalkostnader

| — | totala löpande kostnader utom personalkostnader |
| --- | --- |

—

totala löpande kostnader utom personalkostnader

| — | totala kapitalkostnader |
| --- | --- |

—

totala kapitalkostnader

| — | justeringar för ändrade fondsaldon |
| --- | --- |

—

justeringar för ändrade fondsaldon

| — | totala kostnader för hjälptjänster hos privata institutioner |
| --- | --- |

—

totala kostnader för hjälptjänster hos privata institutioner

| — | totala kostnader för forskning och utveckling vid privata institutioner |
| --- | --- |

—

totala kostnader för forskning och utveckling vid privata institutioner

Obligatoriskt. Raderna X1, X5, X7, X8, X9 plus Y1–Y40 och Z1–Z40 är frivilliga (avseende privata institutioner med statligt stöd och oberoende privata institutioner). Kolumnerna 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 och 14 är frivilliga. Kolumn 10 kan rapporteras tillsammans med kolumn 9.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| REGIO1 | Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön och region |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5, - nivå 6 |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

REGIO1

Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, kön och region

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 0, - nivå 1, - nivå 2, - nivå 3, - nivå 4, - nivå 5, - nivå 6

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 4 allmän, - nivå 4 yrkesförberedande/yrkesutbildning, - nivå 5A, nivå 5B

Kön

Man, kvinna

| — | Region |
| --- | --- |

—

Region

NUTS-nivå 2 för alla länder utom Tyskland och Förenade kungariket (NUTS-nivå 1). Från Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Island och Liechtenstein krävs inga regionala uppgifter (ingen NUTS-nivå 2 i dessa länder)

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| REGIO2 | Antal studerande uppdelade efter ålder, kön och region |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Ålder | Under 3 år, enskilda år 3–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder |
| Kön | Man, kvinna |
| — | Region |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

REGIO2

Antal studerande uppdelade efter ålder, kön och region

Uppdelning

Specifikationer

Ålder

Under 3 år, enskilda år 3–29 år, 30–34 år, 35–39 år, över 40 år, okänd ålder

Kön

Man, kvinna

—

Region

NUTS-nivå 2 för alla länder utom Tyskland och Förenade kungariket (NUTS-nivå 1). Från Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Island och Liechtenstein krävs inga regionala uppgifter (ingen NUTS-nivå 2 i dessa länder)

Obligatoriskt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRLLNG1 | Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering och studerade moderna främmande språk |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3 |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRLLNG1

Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering och studerade moderna främmande språk

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning

Modernt utländskt språk

Bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska, arabiska, kinesiska, japanska, ryska, andra moderna språk

Motsvarande antal inskrivna studerande

Obligatoriskt. Kolumnerna 4 och 5 (avseende allmänna och yrkesförberedande program och yrkesutbildningsprogram på ISCED-nivå 3) är frivilliga.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ENRLLNG2 | Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, ålder och studerade moderna främmande språk |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Utbildningsnivå | ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3 |
| — | Programorientering |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ENRLLNG2

Antal studerande uppdelade efter utbildningsnivå, programorientering, ålder och studerade moderna främmande språk

Uppdelning

Specifikationer

Utbildningsnivå

ISCED-nivå 1, - nivå 2, - nivå 3

—

Programorientering

ISCED-nivå 3 allmän, - nivå 3 yrkesförberedande/yrkesutbildning

Antal främmande språk

Inga främmande språk, ett utländskt språk, 2 eller flera främmande språk

Ålder

Under 6 år, enskilda 6–19 år, över 20 år, ingen ålder angiven

Motsvarande antal inskrivna studerande

Obligatoriskt. Raderna A2 till A18 är frivilliga, kolumnerna 13–16 (avseende ISCED-nivå 3 yrkesförberedande och yrkesutbildning) är frivilliga.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ISCMAP_PROGR | Kartläggning av nationella utbildningsprogram |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Kolumnrubriker | Kol. 1 | Programnummer (prog.<ISCED-nivå>.<nummer inom nivån>) |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ISCMAP_PROGR

Kartläggning av nationella utbildningsprogram

Uppdelning

Specifikationer

Kolumnrubriker

Kol. 1

Programnummer (prog.<ISCED-nivå>.<nummer inom nivån>)

| Kol. 2 | År då programmet tillkom |
| --- | --- |

Kol. 2

År då programmet tillkom

| Kol. 3 | ISCED-nivå |
| --- | --- |

Kol. 3

ISCED-nivå

| Kol. 4 | Studieinriktning |
| --- | --- |

Kol. 4

Studieinriktning

| Kol. 5 | Programorientering |
| --- | --- |

Kol. 5

Programorientering

| Kol. 6 | Teoretisk sammanlagd studietid ISCED 5 |
| --- | --- |

Kol. 6

Teoretisk sammanlagd studietid ISCED 5

| Kol. 7 | Position i den nationella examens-/kvalifikationsstrukturen |
| --- | --- |

Kol. 7

Position i den nationella examens-/kvalifikationsstrukturen

| Kol. 8 | Position i den högre utbildningsstrukturen (grundnivå-avancerad nivå-forskarnivå) |
| --- | --- |

Kol. 8

Position i den högre utbildningsstrukturen (grundnivå-avancerad nivå-forskarnivå)

| Kol. 9 | Kommentarer om program som omfattar flera ISCED-nivåer eller underkategorier |
| --- | --- |

Kol. 9

Kommentarer om program som omfattar flera ISCED-nivåer eller underkategorier

| Kol. 10 | Programmets nationella namn |
| --- | --- |

Kol. 10

Programmets nationella namn

| Kol. 11 | Beskrivande engelsk benämning på programmet |
| --- | --- |

Kol. 11

Beskrivande engelsk benämning på programmet

| Kol. 12 | Minimikrav för antagning (ISCED-nivå eller annat) |
| --- | --- |

Kol. 12

Minimikrav för antagning (ISCED-nivå eller annat)

| Kol. 13 | Huvudsakliga diplom, betyg och intyg som utfärdas |
| --- | --- |

Kol. 13

Huvudsakliga diplom, betyg och intyg som utfärdas

| Kol. 14 | Betygskod i ISCMAP-QUAL |
| --- | --- |

Kol. 14

Betygskod i ISCMAP-QUAL

| Kol. 15 | Teoretisk startålder |
| --- | --- |

Kol. 15

Teoretisk startålder

| Kol 16. | Teoretisk studietid |
| --- | --- |

Kol 16.

Teoretisk studietid

| Kol 17. | Teoretiskt sammanlagt antal studieår efter genomgånget program |
| --- | --- |

Kol 17.

Teoretiskt sammanlagt antal studieår efter genomgånget program

| Kol 18. | Har programmet praktiska inslag? (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol 18.

Har programmet praktiska inslag? (ja/nej)

| Kol 19. | Är programmet särskilt utformat för vuxna? (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol 19.

Är programmet särskilt utformat för vuxna? (ja/nej)

| Kol 20. | Är programmet särskilt utformat för deltidsstudier? (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol 20.

Är programmet särskilt utformat för deltidsstudier? (ja/nej)

| Kol 21. | Rapporteras i UOE-datainsamlingen (ja/nej/delvis) |
| --- | --- |

Kol 21.

Rapporteras i UOE-datainsamlingen (ja/nej/delvis)

| Kol 22. | Rapporteras i UOE FINANCE-tabellerna (ja/nej/delvis) |
| --- | --- |

Kol 22.

Rapporteras i UOE FINANCE-tabellerna (ja/nej/delvis)

| Kol 23. | Inskrivningar |
| --- | --- |

Kol 23.

Inskrivningar

| Kol 24. | Anmärkningar |
| --- | --- |

Kol 24.

Anmärkningar

Frivilligt.

| Tabellnamn och uppdelning | Rubrik och specifikationer |
| --- | --- |
| ISCMAP_QUAL | Kartläggning av nationella utbildningskvalifikationer |
| Uppdelning | Specifikationer |
| Kolumnrubriker | Kol. 1 | Kvalifikationsnummer (kval.<nummer inom nivån>) |

Tabellnamn och uppdelning

Rubrik och specifikationer

ISCMAP_QUAL

Kartläggning av nationella utbildningskvalifikationer

Uppdelning

Specifikationer

Kolumnrubriker

Kol. 1

Kvalifikationsnummer (kval.<nummer inom nivån>)

| Kol. 2 | År då kvalifikationen infördes |
| --- | --- |

Kol. 2

År då kvalifikationen infördes

| Kol. 3 | Kvalifikationens ISCED-nivå |
| --- | --- |

Kol. 3

Kvalifikationens ISCED-nivå

| Kol. 4 | Inriktning (A/B/C) |
| --- | --- |

Kol. 4

Inriktning (A/B/C)

| Kol. 5 | Nationell beteckning |
| --- | --- |

Kol. 5

Nationell beteckning

| Kol. 6 | Engelsk beteckning |
| --- | --- |

Kol. 6

Engelsk beteckning

| Kol. 7 | Förberedande program |
| --- | --- |

Kol. 7

Förberedande program

| Kol. 8 | Slutexamen (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol. 8

Slutexamen (ja/nej)

| Kol. 9 | Examenssekvens under programmet (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol. 9

Examenssekvens under programmet (ja/nej)

| Kol. 10 | Fastställt antal kurstimmar OCH examen (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol. 10

Fastställt antal kurstimmar OCH examen (ja/nej)

| Kol. 11 | Uppskattning av andelen examinerade studerande |
| --- | --- |

Kol. 11

Uppskattning av andelen examinerade studerande

| Kol. 12 | Endast fastställt antal kurstimmar (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol. 12

Endast fastställt antal kurstimmar (ja/nej)

| Kol. 13 | Kurstimmar |
| --- | --- |

Kol. 13

Kurstimmar

| Kol. 14 | Särskilda krav |
| --- | --- |

Kol. 14

Särskilda krav

| Kol. 15 | Kan den erhållas utan inskrivning i särskilt program? (ja/nej) |
| --- | --- |

Kol. 15

Kan den erhållas utan inskrivning i särskilt program? (ja/nej)

| Kol. 16 | På vilka villkor? |
| --- | --- |

Kol. 16

På vilka villkor?

| Kol. 17 | Tilldelande organisation/organisationer |
| --- | --- |

Kol. 17

Tilldelande organisation/organisationer

| Kol. 18 | Programnummer |
| --- | --- |

Kol. 18

Programnummer

| Kol. 19 | Antal examinerade |
| --- | --- |

Kol. 19

Antal examinerade

| Kol. 20 | Programnummer |
| --- | --- |

Kol. 20

Programnummer

| Kol. 21 | Antal examinerade |
| --- | --- |

Kol. 21

Antal examinerade

| Kol. 22 | Anmärkningar |
| --- | --- |

Kol. 22

Anmärkningar

Frivilligt.

---

BILAGA II

Krav på uppgiftskvalitet och kvalitetsrapportering

Krav på uppgiftskvalitet

Kraven på kvaliteten på uppgifterna om utbildningssystemen avser kvalitetsaspekterna (eller kvalitetskriterierna) relevans, tillförlitlighet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet och samstämmighet.

Uppgifterna ska överensstämma med definitionerna och begreppen i de detaljerade riktlinjerna för datainsamling om utbildningssystem av Unesco/OECD/Eurostat.

Kvalitetsrapportering

Kommissionen (Eurostat) ska årligen, tre månader före den tidsfrist som anges i artikel 4.2, förse medlemsstaterna med utkast till den årliga kvalitetsrapporten. Dessa ska vara delvis ifyllda med redan tillgängliga kvantitativa indikatorer och andra uppgifter som kommissionen (Eurostat) har tillgång till. Medlemsstaterna ska inlämna den ifyllda kvalitetsrapport som avses i artikel 4.2 till kommissionen (Eurostat).

Kvalitetsrapporten ska omfatta följande sju kapitel: inskrivna studerande, nyinskrivna, personal, examinerade/avlagda examina, finansiering, studerade främmande språk och regionala inskrivningsuppgifter.

Kvalitetsrapporten ska dokumentera efterlevnaden av kraven på relevans, tillförlitlighet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet och samstämmighet.

Kvalitetsrapporten ska särskilt dokumentera överensstämmelsen med definitionerna och begreppen i de detaljerade riktlinjerna för datainsamling om utbildningssystem av Unesco/OECD/Eurostat.

Avvikelser från definitionerna och begreppen i de detaljerade riktlinjerna för datainsamling om utbildningssystem av Unesco/OECD/Eurostat ska dokumenteras och förklaras samt om möjligt kvantifieras.

Medlemsstaterna ska tillhandahålla en beskrivning av använda källor på tabellnivå i enlighet med bilaga I och användningen av skattningar och revideringar ska tydligt anges i tabeller och uppdelningar.

---

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 89/2011

av den 2 februari 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 februari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 85,0 |
| MA | 59,8 |
| TN | 125,1 |
| TR | 100,8 |
| ZZ | 97,4 |
| 0707 00 05 | JO | 86,2 |
| MA | 100,1 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 120,6 |
| 0709 90 70 | MA | 56,6 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,9 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,1 |
| IL | 67,8 |
| MA | 52,0 |
| TN | 54,5 |
| TR | 70,6 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 162,8 |
| MA | 77,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 57,9 |
| EG | 57,7 |
| IL | 98,7 |
| JM | 91,5 |
| MA | 88,7 |
| PK | 51,1 |
| TR | 67,0 |
| US | 79,6 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 41,5 |
| TR | 56,6 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 47,2 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 126,3 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | CN | 76,0 |
| US | 108,9 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

116,3

JO

85,0

MA

59,8

TN

125,1

TR

100,8

ZZ

97,4

0707 00 05

JO

86,2

MA

100,1

TR

175,4

ZZ

120,6

0709 90 70

MA

56,6

TR

133,1

ZZ

94,9

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,1

IL

67,8

MA

52,0

TN

54,5

TR

70,6

ZA

41,5

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

162,8

MA

77,2

TR

79,6

ZZ

106,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

57,9

EG

57,7

IL

98,7

JM

91,5

MA

88,7

PK

51,1

TR

67,0

US

79,6

ZZ

74,0

0805 50 10

AR

45,3

EG

41,5

TR

56,6

UY

45,3

ZZ

47,2

0808 10 80

BR

55,2

CA

96,6

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

126,3

ZZ

82,9

0808 20 50

CN

76,0

US

108,9

ZA

96,8

ZZ

93,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 februari 2011

om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett mycelextrakt från Lentinula edodes (shiitakesvamp) som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2011) 442]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2011/73/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 december 2007 ansökte företaget GlycaNova Norge AS hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut ett mycelextrakt från shiitakesvamp (Lentinula edodes, tidigare kallad Lentinus edodes) på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 december 2007 ansökte företaget GlycaNova Norge AS hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut ett mycelextrakt från shiitakesvamp (Lentinula edodes, tidigare kallad Lentinus edodes) på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Den 3 november 2008 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att det är godtagbart att använda mycelextrakt från Lentinula edodes som livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 november 2008 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att det är godtagbart att använda mycelextrakt från Lentinula edodes som livsmedelsingrediens.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 7 januari 2009. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 7 januari 2009.

| (4) | Inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med den bestämmelsen motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med den bestämmelsen motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 24 september 2009 att yttra sig i frågan. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 24 september 2009 att yttra sig i frågan.

| (6) | Den 9 juli 2010 avgav Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier sitt vetenskapliga yttrande ”Lentinula edodes extract” as a novel food ingredient
   (2). Panelen kom där till slutsatsen att mycelextrakt från Lentinula edodes är säkert under de föreslagna användningsbetingelserna och om det intas i avsedd mängd. |
| --- | --- |

(6)

Den 9 juli 2010 avgav Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier sitt vetenskapliga yttrande ”Lentinula edodes extract” as a novel food ingredient
   (2). Panelen kom där till slutsatsen att mycelextrakt från Lentinula edodes är säkert under de föreslagna användningsbetingelserna och om det intas i avsedd mängd.

| (7) | På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att mycelextrakt från Lentinula edodes uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att mycelextrakt från Lentinula edodes uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mycelextrakt från Lentinula edodes enligt specifikationen i bilaga I får släppas ut på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens för de användningar som anges i bilaga II.

Artikel 2

Benämningen på det mycelextrakt från Lentinula edodes som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel där det ingår vara ”extrakt från svampen Lentinula edodes” eller ”extrakt från shiitakesvamp”.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till GlycaNova Norge AS, Oraveien 2, 1630 Gamle Fredrikstad, Norge.

Utfärdat i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 8(2010):7, artikelnr 1685.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA I

Specifikationer för mycelextrakt från Lentinula edodes

Beskrivning:

Den nya livsmedelsingrediensen är ett sterilt vätskeextrakt som erhålls från mycel av Lentinula edodes som odlas genom nedsänkt fermentering. Det är en ljusbrun, lätt grumlig vätska.

Lentinan är en β-(1-3) β-(1-6)-D-glukan med en molekylvikt på ca 5 × 105 Dalton, en grad av förgrening på 2/5 och en tertiärstruktur i form av en trippelhelix.

| Sammansättning av mycelextrakt från Lentinula edodes |
| --- |
| Vatten | 98 % |
| Torrsubstans | 2 % |
| Fri glukos | mindre än 20 mg/ml |
| Sammanlagt proteininnehåll (1) | mindre än 0,1 mg/ml |
| Kvävehaltiga beståndsdelar (2) | mindre än 10 mg/ml |
| Lentinan | 0,8–1,2 mg/ml |

Sammansättning av mycelextrakt från Lentinula edodes

Vatten

98 %

Torrsubstans

2 %

Fri glukos

mindre än 20 mg/ml

Sammanlagt proteininnehåll (1)

mindre än 0,1 mg/ml

Kvävehaltiga beståndsdelar (2)

mindre än 10 mg/ml

Lentinan

0,8–1,2 mg/ml

---

(1)  Bradfordmetoden

(2)  Kjeldahl-analys

---

BILAGA II

Användningar av mycelextrakt från Lentinula edodes

| Användningsgrupp | Högsta gränsvärde för mycelextrakt från Lentinula edodes |
| --- | --- |
| Brödprodukter | 2 ml/100 g |
| Läskedrycker | 0,5 ml/100 ml |
| Färdiglagade maträtter | 2,5 ml per måltid |
| Yoghurtbaserade livsmedel | 1,5 ml/100 ml |
| Kosttillskott (enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG (1)) | 2,5 ml-dos per daglig dos |

Användningsgrupp

Högsta gränsvärde för mycelextrakt från Lentinula edodes

Brödprodukter

2 ml/100 g

Läskedrycker

0,5 ml/100 ml

Färdiglagade maträtter

2,5 ml per måltid

Yoghurtbaserade livsmedel

1,5 ml/100 ml

Kosttillskott (enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG (1))

2,5 ml-dos per daglig dos

---

(1)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

---

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 februari 2011

om ändring av beslut 2003/248/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina

[delgivet med nr K(2011) 447]

(2011/74/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG får växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i unionen. Direktivet tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG får växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i unionen. Direktivet tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare.

| (2) | I kommissionens beslut 2003/248/EG (2) tillåts medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för att tillåta import av växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2003/248/EG (2) tillåts medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för att tillåta import av växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina.

| (3) | De omständigheter som motiverade tillståndet som fastställs i beslut 2003/248/EG har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren. |
| --- | --- |

(3)

De omständigheter som motiverade tillståndet som fastställs i beslut 2003/248/EG har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren.

| (4) | Genom kommissionens direktiv 2008/64/EG (3) togs Colletotrichum acutatum Simmonds bort från del A avsnitt II rubrik c i bilaga II till direktiv 2000/29/EG. Denna organism bör därför inte längre tas med i bilagan till beslut 2003/248/EG. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens direktiv 2008/64/EG (3) togs Colletotrichum acutatum Simmonds bort från del A avsnitt II rubrik c i bilaga II till direktiv 2000/29/EG. Denna organism bör därför inte längre tas med i bilagan till beslut 2003/248/EG.

| (5) | Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av beslut 2003/248/EG är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för tillståndet med tio år. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av beslut 2003/248/EG är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för tillståndet med tio år.

| (6) | Beslut 2003/248/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2003/248/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/248/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 andra stycket i beslut 2003/248/EG ska ersättas med följande:
  ”För tillståndet att bevilja undantag enligt första stycket (nedan kallat tillståndet) ska, utöver villkoren i bilagorna I, II och IV till direktiv 2000/29/EG, de villkor gälla som föreskrivs i bilagan till det här beslutet, och tillståndet ska bara tillämpas på växter som förs in till unionen under perioden 1 juni–30 september varje år.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 andra stycket i beslut 2003/248/EG ska ersättas med följande:

”För tillståndet att bevilja undantag enligt första stycket (nedan kallat tillståndet) ska, utöver villkoren i bilagorna I, II och IV till direktiv 2000/29/EG, de villkor gälla som föreskrivs i bilagan till det här beslutet, och tillståndet ska bara tillämpas på växter som förs in till unionen under perioden 1 juni–30 september varje år.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  Detta beslut upphör att gälla den 30 september 2020.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

Detta beslut upphör att gälla den 30 september 2020.”

| 3. | Punkt 1 c andra strecksatsen i bilagan ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Punkt 1 c andra strecksatsen i bilagan ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 28.

2

(3)  EUT L 168, 28.6.2008, s. 31.

3

---

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 februari 2011

om ändring av beslut 2003/249/EG vad gäller förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile

[delgivet med nr K(2011) 477]

(2011/75/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i unionen. Direktivet tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i unionen. Direktivet tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare.

| (2) | I kommissionens beslut 2003/249/EG (2) tillåts medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för att tillåta import av jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2003/249/EG (2) tillåts medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för att tillåta import av jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile.

| (3) | De omständigheter som motiverade tillståndet som fastställs i beslut 2003/249/EG har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren. |
| --- | --- |

(3)

De omständigheter som motiverade tillståndet som fastställs i beslut 2003/249/EG har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren.

| (4) | Genom kommissionens direktiv 2008/64/EG (3) togs Colletotrichum acutatum Simmonds bort från del A avsnitt II rubrik c i bilaga II till direktiv 2000/29/EG. Denna organism bör därför inte längre tas med i bilagan till beslut 2003/249/EG. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens direktiv 2008/64/EG (3) togs Colletotrichum acutatum Simmonds bort från del A avsnitt II rubrik c i bilaga II till direktiv 2000/29/EG. Denna organism bör därför inte längre tas med i bilagan till beslut 2003/249/EG.

| (5) | Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av beslut 2003/249/EG är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för tillståndet med tio år. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av beslut 2003/249/EG är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för tillståndet med tio år.

| (6) | Beslut 2003/249/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2003/249/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/249/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 andra stycket i beslut 2003/249/EG ska ersättas med följande:
  ”För tillståndet att bevilja undantag enligt första stycket (nedan kallat tillståndet) ska, utöver villkoren i bilagorna I, II och IV till direktiv 2000/29/EG, de villkor gälla som föreskrivs i bilagan till det här beslutet, och tillståndet ska bara tillämpas på plantor som förs in till unionen under perioden 1 juni–30 september varje år.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 andra stycket i beslut 2003/249/EG ska ersättas med följande:

”För tillståndet att bevilja undantag enligt första stycket (nedan kallat tillståndet) ska, utöver villkoren i bilagorna I, II och IV till direktiv 2000/29/EG, de villkor gälla som föreskrivs i bilagan till det här beslutet, och tillståndet ska bara tillämpas på plantor som förs in till unionen under perioden 1 juni–30 september varje år.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  Detta beslut upphör att gälla den 30 september 2020.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

Detta beslut upphör att gälla den 30 september 2020.”

| 3. | Punkt 1 c andra strecksatsen i bilagan ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Punkt 1 c andra strecksatsen i bilagan ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 32.

2

(3)  EUT L 168, 28.6.2008, s. 31.

3

---

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 februari 2011

om tillstånd för utsläppande på marknaden av en kitinglukan från Aspergillus niger som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2011) 480]

(Endast den franska texten är giltig)

(2011/76/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 januari 2008 ansökte företaget Kitozyme SA hos de behöriga myndigheterna i Belgien om att få släppa ut en kitinglukan från Aspergillus niger på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 januari 2008 ansökte företaget Kitozyme SA hos de behöriga myndigheterna i Belgien om att få släppa ut en kitinglukan från Aspergillus niger på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Den 5 november 2008 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Belgien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att ytterligare en utvärdering krävdes. |
| --- | --- |

(2)

Den 5 november 2008 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Belgien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att ytterligare en utvärdering krävdes.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 12 mars 2009. Flera medlemsstater lämnade ytterligare kommentarer. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 12 mars 2009. Flera medlemsstater lämnade ytterligare kommentarer.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 27 augusti 2009 att yttra sig i frågan. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 27 augusti 2009 att yttra sig i frågan.

| (5) | Den 9 juli 2010 avgav Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier sitt vetenskapliga yttrande Scientific opinion on the safety of ”Chitin-Glucan” as a novel food ingredient
   (2). Panelen kom där till slutsatsen att kitinglukan från Aspergillus niger är säkert under de föreslagna användningsvillkoren och om det intas i avsedd mängd. |
| --- | --- |

(5)

Den 9 juli 2010 avgav Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier sitt vetenskapliga yttrande Scientific opinion on the safety of ”Chitin-Glucan” as a novel food ingredient
   (2). Panelen kom där till slutsatsen att kitinglukan från Aspergillus niger är säkert under de föreslagna användningsvillkoren och om det intas i avsedd mängd.

| (6) | På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att kitinglukan från Aspergillus niger uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att kitinglukan från Aspergillus niger uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kitinglukan från Aspergillus niger enligt specifikationen i bilagan får släppas ut på marknaden i unionen som ny livsmedelsingrediens för användning i kosttillskott med en högsta dos på 5 g per dag.

Artikel 2

Den nya livsmedelsingrediens som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel där den ingår benämnas ”kitinglukan från Aspergillus niger”.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Kitozyme SA, Rue Haute Claire, 4, Parc Industriel des Hauts-Sarts, Zone 2, 4040 Herstal, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 2 februari 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 8(2010):7, artikelnr 1687.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

SPECIFIKATIONER FÖR KITINGLUKAN FRÅN MYCEL AV ASPERGILLUS NIGER

Beskrivning

Kitinglukan framställs av mycel av Aspergillus niger; det är ett lätt gulfärgat, luktfritt, friflytande pulver. Det har ett torrsubstansinnehåll på minst 90 %.

Kitinglukan består till största delen av följande två polysackarider:

| — | Kitin, bestående av upprepade enheter av N-acetyl-D-glukosamin (CAS-nr: 1398-61-4). |
| --- | --- |

—

Kitin, bestående av upprepade enheter av N-acetyl-D-glukosamin (CAS-nr: 1398-61-4).

| — | Beta(1,3)-glukan, bestående av upprepade enheter av D-glukos (CAS-nr: 9041-22-9). |
| --- | --- |

—

Beta(1,3)-glukan, bestående av upprepade enheter av D-glukos (CAS-nr: 9041-22-9).

| Specifikation för kitinglukan från Aspergillus niger |
| --- |
| Förlust vid torkning | ≤ 10 % |
| Kitinglukan | ≥ 90 % |
| Mängd kitin i förhållande till glukan | 30:70 till 60:40 |
| Aska | ≤ 3 % |
| Lipider | ≤ 1 % |
| Proteiner | ≤ 6 % |

Specifikation för kitinglukan från Aspergillus niger

Förlust vid torkning

≤ 10 %

Kitinglukan

≥ 90 %

Mängd kitin i förhållande till glukan

30:70 till 60:40

Aska

≤ 3 %

Lipider

≤ 1 %

Proteiner

≤ 6 %

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 3.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/36

---

BESLUT AV EFTASÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 205/09/KOL

av den 8 maj 2009

avseende en stödordning för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin (Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR FATTAT DETTA BESLUT (1)

MED beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

MED beaktande av artikel 1.3 i del I och artikel 4.3 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet (4),

MED beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet (5), särskilt kapitlet om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (6),

MED beaktande av övervakningsmyndighetens beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de genomförandebestämmelser som avses i artikel 27 i del II av protokoll 3 (7), och

AV FÖLJANDE SKÄL:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   Förfarande

Den 28 april 2009 anmälde de norska myndigheterna i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 en stödordning för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin (diarienr 516522) (8).

2.   Syftet med stödåtgärden

De norska myndigheterna har förklarat att det råder avsevärd osäkerhet kring den norska ekonomins utveckling och utvecklingen av bankernas policy och verksamhet när det gäller utlåning. Det finns ett starkt ömsesidigt beroende mellan realekonomin och finanssystemet. Önskan att minska riskerna inför hotet av ökande förluster kan leda till att bankerna beviljar färre krediter. Effekten av den minskade externa efterfrågan på den norska ekonomin förvärras i och med att utlåningsvillkoren skärps för företag och hushåll, vilket i sin tur hämmar investeringarna och aktiviteterna i realekonomin och förvärrar de negativa följderna av den allmänna ekonomiska nedgången.

De norska myndigheterna har uppgett att undersökningar om utlåning som genomförts av den norska centralbanken (Norges Bank) och finansinspektionen (Kredittilsynet) visar att bankerna har skärpt kreditvillkoren avsevärt, särskilt för företagslån. Undersökningarna visar även att kapitaltäckningen är en viktig fråga för bankerna när de ser över sin utlåningspolicy. De norska bankerna är för närvarande finansiellt sunda, men de måste stärka sitt kärnkapital för att kunna upprätthålla en normal kreditgivning.

I december 2008 rekommenderade Norges Bank att regeringen skulle vidta åtgärder för att förbättra bankernas soliditet i syfte att öka utlåningen till realekonomin. Denna rekommendation fick stöd av Kredittilsynet.

De norska myndigheterna har förklarat att några av de större norska bankerna har relativt låga kärnkapitaltäckningskvoter och måste rekapitaliseras för att kunna fortsätta sin utlåning till realekonomin (9). Mindre banker med höga kapitaltäckningskvoter kan också behöva extra kärnkapital för att kunna upprätthålla eller öka utlåningen i enlighet med den anmälda stödordningen. De norska myndigheterna uppskattar att vissa små banker kan ha mer begränsade möjligheter att finansiera sig själva och att de kan ha en relativt snäv utlåningsportfölj. Följaktligen är de mer exponerade för likviditetsrisker än banker med en bredare affärsbas. Även om dessa mindre banker ursprungligen hade högre kapitaltäckningskvoter kan detta leda till att deras kärnkapital urholkas lättare än andra bankers. De norska myndigheterna anser följaktligen att både situationen inom banksektorn och utsikterna för den norska ekonomin kräver ett statligt ingripande för att rekapitalisera finansiellt sunda banker i syfte att återupprätta finansiell stabilitet och främja utlåningen till realekonomin.

Syftet med stödordningen är att skjuta till klass 1-kapital (10) till bankerna för att stärka dem och förbättra deras förmåga att upprätthålla ordinarie utlåningsverksamhet. Stödordningen är endast öppen för banker som är sunda i grunden och har enligt de norska myndigheterna utformats för att nå målet att säkra utlåningen till realekonomin och samtidigt minimera snedvridningen av konkurrensen.

Enligt rekapitaliseringsordningen har en statlig finansfond (Statens finansfond) (11) inrättats för att tillfälligt skjuta till klass 1-kapital till norska banker (12). Enskilda banker måste ansöka om tillskott från fonden av antingen hybridsäkerheter eller preferenskapitalinstrument. Villkoren ska fastställas i ett avtal mellan fonden och den enskilda banken, där de exakta villkoren för rekapitaliseringen anges (t.ex. nominellt värde, belopp, ersättning och incitament).

3.   Nationell rättslig grund för stödåtgärden

Den nationella rättsliga grunden för inrättandet av fonden är Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond. En genomförandeföreskrift om fonden och dess verksamhet kommer också att antas (13).

4.   Budget och varaktighet

Under 2008 genomförde Norges Bank ett makroekonomiskt stresstest av de sex största norska bankerna. Testet visade ett negativt scenario där resultatet var att bankerna skulle göra förluster på i genomsnitt 2,3 % av sina riskvägda tillgångar. På grundval av detta test uppskattade Norges Bank att behovet av rekapitalisering av de tio största bankerna skulle uppgå till 34 miljarder norska kronor. Baserat på resultaten av testet har tillräckliga medel (50 miljarder norska kronor, omkring 5,1 miljarder euro) anslagits för fonden.

Stödordningen ska vara tillfällig och reglerna planeras träda i kraft i maj 2009, med en period på sex månader för fonden att sluta avtal med de banker som ansöker om rekapitalisering. Sista datum för att inlämna ansökningar till fonden kommer att sättas 6 veckor före utgången av denna sexmånadersperiod för att ge fonden tid att ingå avtal med de sökande bankerna innan perioden löper ut i november 2009. Under denna tid kommer de norska myndigheterna även att överväga om åtgärden kommer att behövas för en längre tidsperiod, och om så blir nödvändigt kommer ordningen att anmälas på nytt.

5.   Rekapitaliseringsordningen

5.1   Stödmottagare

De norska myndigheterna har förklarat att endast norska banker som är finansiellt sunda är stödberättigade enligt den anmälda ordningen.

Kredittilsynet kommer att fungera som en ”spärr” och bedöma om en bank är stödberättigad enligt ordningen (14). Som en del av sina ordinarie tillsynsfunktioner kommer Kredittilsynet att motta information från varje bank om låneportföljer och andra faktorer i bankernas balansräkningar, affärsplaner samt bankens egna bedömningar av framtida riskfaktorer. När en bank ansöker till fonden om ett kapitaltillskott kommer Kredittilsynet att bedöma om banken är stödberättigad enligt ordningen. Enligt paragraf 2 i föreskriften består detta test i att ”banken uppfyller kravet på kärnkapitaltäckning med god marginal, även med beaktande av den sannolika utvecklingen inom en nära framtid”. Enligt de norska myndigheterna kommer Kredittilsynet att förutsätta att detta krav är uppfyllt om banken i fråga har en kärnkapitaltäckning på 6 % eller mer, dvs. 2 procentenheter över det lagstadgade minimikravet. Kredittilsynet ska alltid grunda sin analys på aktuell information och ta hänsyn till bankens olika riskexponeringar, kvaliteten på dess tillgångar, affärsutsikter och formell kapitaltäckning för att dra slutsatsen att banken är sund i grunden även mot bakgrund av den sannolika utvecklingen inom en nära framtid.

5.2   Maximala kapitalökningar

De högsta gränserna för ökningar av kärnkapitaltäckningen genom kapitaltillskott från fonden beräknas bli följande:

| a) | Banker med en kärnkapitaltäckning under 7 % kan rekapitaliseras upp till en maximal kärnkapitaltäckning på 10 %. |
| --- | --- |

a)

Banker med en kärnkapitaltäckning under 7 % kan rekapitaliseras upp till en maximal kärnkapitaltäckning på 10 %.

| b) | Banker med en kärnkapitaltäckning på mellan 7 och 10 % kan rekapitaliseras med upp till 3 procentenheter, men inte över en kärnkapitaltäckning på 12 %. |
| --- | --- |

b)

Banker med en kärnkapitaltäckning på mellan 7 och 10 % kan rekapitaliseras med upp till 3 procentenheter, men inte över en kärnkapitaltäckning på 12 %.

| c) | Banker med en kärnkapitaltäckning på över 10 % kan rekapitaliseras med högst 2 procentenheter (15). |
| --- | --- |

c)

Banker med en kärnkapitaltäckning på över 10 % kan rekapitaliseras med högst 2 procentenheter (15).

Banker som kommer att ha en kärnkapitaltäckning över 12 % efter statens kapitaltillskott ska styrka sitt behov av ett kapitalbidrag. Fonden kommer sedan att bedöma ärendet med hänsyn till bankens situation och hur utlåningen till realekonomin kan stimuleras.

En ansökan om en ökning av kärnkapitalet på över 2 procentenheter måste likaså styrkas med lämpliga dokument för att motivera behovet av ett så stort kapitaltillskott.

Fonden kommer att besluta om det faktiska belopp som ska tilldelas på grundval av en bedömning av olika riskfaktorer, affärsplaner och utsikter. De norska myndigheterna har förklarat att fonden kommer att avslå ansökan om den inte är övertygad om att det finns behov av statligt stöd enligt ordningen på grundval av de bevis som har inlämnats. Banker som är placerade i den högsta riskkategorin och som ansöker om en kapitalökning på över 2 procentenheter kommer att kontrolleras särskilt.

Fall där rekapitaliseringen kommer att uppgå till mer än 2 % av kärnkapitaltäckningen kommer att rapporteras till myndigheten.

5.3   Placering i riskklasser

Fonden ska placera varje bank i en av tre riskklasser, på grundval av objektiva kriterier (16). Riskklassen kommer att avgöra den ränta som ska betalas på kapitaltillskottet från fonden och kommer att vara fast under löptiden för avtalet mellan banken och fonden.

I föreskriften fastställs att banker med ett externt kreditbetyg från ett auktoriserat kreditvärderingsinstitut ska placeras i en riskklass enligt följande:

| Riskklass | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreditbetyg | AA- eller högre | Från A- till A+ | BBB+ eller lägre |

Riskklass

1

2

3

Kreditbetyg

AA- eller högre

Från A- till A+

BBB+ eller lägre

De norska myndigheterna har uppgett att få norska banker är värderade av internationella kreditvärderingsinstitut. Andra banker kreditvärderas emellertid regelbundet av de största norska bankerna. Banker som inte är kreditvärderade av ett auktoriserat kreditvärderingsinstitut kommer att bedömas enligt liknande principer som de som tillämpas av officiella kreditvärderingsinstitut (17).

De norska myndigheterna uppskattar att mycket få norska banker kommer att falla inom riskklass 1, att ett antal banker kommer att falla inom riskklass 2 och att de flesta bankerna kommer att placeras i riskklass 3 (omkring tre fjärdedelar av alla norska banker).

5.4   Rekapitaliseringsinstrument

Enligt lagstiftningen kan två alternativa kapitalinstrument användas, en klass 1-hybridsäkerhet (”fondsobligasjon”) och ett klass 1-preferenskapitalinstrument (”preferansekapitalinstrument”). Båda instrumenten uppfyller villkoren för klass 1-kapital och kommer inte att vara förenade med rösträtt. Instrumenten ska ha preferensrätt till ett icke-kumulativt krav på årlig ränta om det blir överskott och om kapitaltäckningen är minst 0,2 % över de lägsta kraven på kapitaltäckning vid en given tidpunkt. Räntan ska täckas tills den antingen har betalats till fullo eller så långt överskottet räcker.

Kostnaden för rekapitaliseringen kommer att fastställas individuellt för varje bank på grundval av den tillämpliga räntesatsen. Dessutom kommer det att finnas ett påslag beroende på varje banks riskkategori och valt instrument.

De norska myndigheterna anser att systemet för att beräkna ersättningen för varje bank motsvarar den metod som fastställts av Europeiska centralbanken (18) i dess rekommendation av den 20 november 2008 (19) och att det följaktligen överensstämmer med riktlinjerna för rekapitalisering.

De norska myndigheterna har förklarat att de norska bankernas tillgångar i stor utsträckning är utelöpande räntetillgångar. För att minimera risken när det gäller räntesatsen kommer bankerna generellt sett att försöka ha samma förfallotid för räntesatskontrakten på båda sidor av balansräkningen. Om förfallotiden ska kunna anpassas måste de norska bankerna ha övervägande utelöpande ränteansvar. Mot bakgrund av detta har de norska myndigheterna föreslagit att ersättningen för en rekapitalisering grundas på avkastningen för antingen kortfristiga statliga värdepapper med sex månaders bindningstid eller statsobligationer med fem års bindningstid.

Enligt uppgift från de norska myndigheterna kommer bankernas kostnader för rekapitaliseringen under en femårsperiod att vara densamma oavsett vilket alternativ de väljer. Myndigheterna åskådliggör detta genom att jämföra den aktuella nettokostnaden för rekapitalisering för banker som utnyttjar det alternativ som grundas på avkastningen av femåriga statsobligationer och nettokostnaden för rekapitalisering för de banker som utnyttjar alternativet med avkastning på sexmånaders statliga värdepapper under en period på fem år (20).

De norska myndigheterna anser därför att även om avkastningen för statliga värdepapper med sex månaders bindningstid är lägre i dag än avkastningen för de femåriga statsobligationerna kommer kostnaden för rekapitaliseringen för bankerna under en femårsperiod att bli densamma oavsett vilket alternativ de väljer.

5.4.1   Klass 1-hybridsäkerheten

Klass 1-hybridsäkerheten ska absorbera förluster efter stamaktiekapitalet (preferens med avseende på förlustabsorbering). Den är utformad som en inlösbar obligation utan fast löptid, med en fast ränta med utgångspunkt i räntan för norska statsobligationer, med följande påslag:

| — | 5,0 % för banker i riskklass 1. |
| --- | --- |

—

5,0 % för banker i riskklass 1.

| — | 5,5 % för banker i riskklass 2. |
| --- | --- |

—

5,5 % för banker i riskklass 2.

| — | 6,0 % för banker i riskklass 3 (21). |
| --- | --- |

—

6,0 % för banker i riskklass 3 (21).

I linje med ECB-rekommendationen beräknas det minsta påslaget som den utfärdande bankens femåriga CDS-spreadar (marknadspris för kreditswappar) på efterställda fordringar under referensperioden den 1 januari 2007 till den 31 augusti 2008 plus 200 räntepunkter för driftskostnader plus ytterligare 100 räntepunkter för att avspegla hybridens överordnade ställning i förhållande till efterställda fordringar. Ett påslag tillämpas sedan för banker i riskklasserna 2 och 3.

De norska myndigheterna har uppgett att Norges Bank har uppskattat medianvärdet för efterställda kontrakt för CDS-spreadar för DnB NOR (22), den enda norska bank som handlar med kreditswappar, till 100 räntepunkter för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 augusti 2008 (23).

För att stimulera återbetalning höjs räntan med 1 procentenhet efter det fjärde och femte året. Den högre räntan kommer att behållas för instrumentet till dess att återbetalning sker. För återbetalning krävs det tillstånd från Kredittilsynet, som måste kontrollera att kapitaltäckningskraven kommer att fortsätta att vara uppfyllda efter inlösen.

5.4.2   Klass 1-preferenskapital

Klass 1-preferenskapital ska klassificeras pari passu (förlusterna ska absorberas parallellt) som stamaktier. Det kan återköpas efter tre år. Instrumentet är utformat som en obligatorisk konvertibel och kommer att konverteras till stamaktier efter fem år, om det inte köps ut eller konverteras före detta. Instrumentet ska ha en fast ränta som räknas som den norska statsobligationssatsen med följande påslag:

| — | 6,0 % för banker i riskklass 1. |
| --- | --- |

—

6,0 % för banker i riskklass 1.

| — | 6,5 % för banker i riskklass 2. |
| --- | --- |

—

6,5 % för banker i riskklass 2.

| — | 7,0 % för banker i riskklass 3 (24). |
| --- | --- |

—

7,0 % för banker i riskklass 3 (24).

I linje med ECB-rekommendationen fastställs det minsta påslaget till 600 räntepunkter (500 räntepunkter för stamaktieriskpremier och 100 räntepunkter för att täcka driftskostnader). Ett påslag tillämpas för banker i riskklasserna 2 och 3.

Såsom konstateras ovan kan instrumentet köpas ut efter tre år. Metoden för att beräkna återbetalningsvärdet ska anges i avtalet med respektive bank och får inte vara lägre än det nominella värdet (25). Tidig återbetalning ska t.ex. stimuleras genom en bestämmelse i avtalet om en ökning av återbetalningssatsen under det fjärde och femte året, vilket innebär att tidig återbetalning blir billigare jämfört med sen återbetalning.

Dessutom ska incitament för återbetalning i stället för obligatorisk konvertering garanteras genom att en konverteringssats fastställs vid slutet av femårsperioden. Denna konverteringssats är mer gynnsam för fonden än konvertering till det då rådande marknadspriset, och även mer gynnsam för fonden jämfört med återbetalning före utgången av femårsperioden (med andra ord ska den metod som används leda till en avsevärd minskning av antalet befintliga aktieägare).

De norska myndigheterna har förklarat att fonden ska ha rätt att konvertera instrumentet till stamaktier/primärkapital om preferenskapitalet utgör en betydande andel av bankens bokförda aktier. Fonden ska ange i avtalet med respektive bank vad som utgör en betydande andel. Gränsvärdet för en betydande andel får inte vara högre än 50 % (26).

De enskilda avtalen kan även innehålla ett alternativ för banken att konvertera instrumentet till stamaktier/primärkapital om det ”egna kapitalet” har skrivits ned avsevärt (med över 20 %). Metoden för att beräkna hur många aktier fonden ska motta vid konvertering ska anges i avtalet med respektive bank och ska garantera ett rimligt förhållande mellan återbetalningsvärdet och den potentiella vinsten å ena sidan och konverteringsvärdet och den potentiella förlusten å andra sidan (27).

5.5   Beteenderegler

Enligt de norska myndigheterna kompletteras stödordningen av ett antal beteenderegler.

När det gäller kapitalbidrag ska fonden ställa villkoret att de används i linje med stödordningens syften, och att de inte får användas på ett sätt som motverkar dessa syften. Banken ska avstå från att utnyttja kapitalbidraget i sin marknadsföring eller för att bedriva expansiva affärsstrategier (28).

Det finns även ytterligare begränsningar, t.ex. i) ett förbud mot löneökningar och andra förmåner för ledningspersonal fram till den 31 december 2010, ii) ett nästan totalt förbud mot bonusar för budgetåren 2009 och 2010 med ett förbud mot att betala ut upplupna bonusar efter detta, iii) ett förbud mot att ledningspersonal mottar aktier eller liknande till förmånliga villkor, och iv) ett förbud mot att inleda nya aktieoptionsprogram eller förlänga eller förnya befintliga sådana.

II.   BEDÖMNING

1.   Förekomst av statligt stöd

Följande fastställs i artikel 61.1 i EES-avtalet:

”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

För att utgöra statligt stöd måste åtgärden först beviljas av staten eller genom statliga medel. Den anmälda stödordningen består av kapitaltillskott från fonden med medel från den nationella budgeten. För detta ändamål har en sammanlagd budget på 50 miljarder norska kronor anslagits till fonden.

Vidare ges stödmottagarna genom rekapitaliseringsåtgärderna möjlighet att säkra det kapital som de behöver till mer gynnsamma villkor än vad som annars skulle vara möjligt mot bakgrund av de rådande villkoren på finansmarknaderna. Med tanke på de nuvarande svårigheterna på kapitalmarknaderna anser övervakningsmyndigheten att den norska staten gör denna investering eftersom ingen marknadsekonomisk aktör skulle ha varit villig att investera till liknande villkor. Dessutom är den anmälda åtgärden selektiv eftersom endast norska banker som är sunda i grunden och inga andra finansinstitut eller företag är stödberättigade enligt ordningen. Detta ger stödmottagarna en ekonomisk fördel och stärker deras ställning jämfört med deras konkurrenter i Norge och i andra EES-stater. Stödordningen måste därför anses snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna.

Av dessa skäl anser övervakningsmyndigheten att den anmälda rekapitaliseringsordningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

2.   Procedurbestämmelser

Procedurbestämmelser

Enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 ”ska Eftas övervakningsmyndighet informeras i så god tid att den bereds tillfälle att inkomma med synpunkter om eventuella planer att bevilja eller ändra stöd [...]”. Vidare fastställs det att ”den berörda Efta-statens åtgärder ska inte träda i kraft innan övervakningsmyndigheten har fattat eller kan anses ha fattat ett beslut om att godkänna detta stöd”.

Genom att anmäla rekapitaliseringsordningen den 28 april 2009 uppfyllde de norska myndigheterna kravet på anmälan. De har åtagit sig att inte genomföra ordningen förrän övervakningsmyndigheten har godkänt åtgärden, och uppfyller därför även frysningsskyldigheten.

Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att de norska myndigheterna har fullgjort sina åtaganden enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3.

3.   Förenlighet

Förenlighet

3.1   Tillämpning av artikel 61.3 b i EES-avtalet och riktlinjerna för rekapitalisering

Tillämpning av artikel 61.3 b i EES-avtalet och riktlinjerna för rekapitalisering

Enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet är ”stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” (understrykning tillagd) förenligt med bestämmelserna i EES-avtalet.

avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi

Övervakningsmyndigheten bestrider inte de norska myndigheternas analys att den rådande globala finanskrisen har lett till att utlåningen till realekonomin på nationell nivå har begränsats. Om man inte gör något åt denna situation skulle det ha en systemeffekt på hela den norska ekonomin. Övervakningsmyndigheten anser därför att syftet med den anmälda stödordningen är att avhjälpa en allvarlig störning i den norska ekonomin.

På grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet antog övervakningsmyndigheten i januari 2009 riktlinjer för rekapitalisering, där reglerna för bedömning av stöd som beviljas i form av rekapitalisering inom ramen för den rådande finanskrisen fastställs. Övervakningsmyndigheten bedömer därför den anmälda stödordningen på grundval av bestämmelserna i riktlinjerna för rekapitalisering.

I riktlinjerna för rekapitalisering fastställs följande: ”I det rådande läget på finansmarknaderna kan rekapitalisering av banker tjäna flera syften. För det första bidrar rekapitaliseringar till att återställa den finansiella stabiliteten och till att återställa det förtroende som behövs för att utlåningen mellan banker (interbankutlåningen) ska återhämta sig. [...] För det andra kan rekapitaliseringar bidra till att säkra utlåningen till realekonomin” (29). Dessutom ”måste bankerna ha tillgång till kapital på tillräckligt förmånliga villkor för att rekapitaliseringen ska bli så effektiv som möjligt. Å andra sidan bör de villkor som en rekapitaliseringsåtgärd är förenad med garantera lika konkurrensvillkor och på längre sikt en återgång till normala marknadsvillkor. Statliga ingripanden bör därför vara proportionerliga och tillfälliga och utformade så att de ger bankerna ett incitament att köpa ut staten så snart marknadsförhållandena tillåter det [...]. Medlemsstaterna bör i alla lägen se till att rekapitaliseringen av en bank grundar sig på ett reellt behov” (understrykning tillagd) (30).

flera syften

29

proportionerliga

tillfälliga

grundar sig på ett reellt behov

30

De anmälda åtgärderna måste därför uppfylla följande villkor:

—   Lämplighet (om åtgärden är lämplig för att uppnå de fastställda målen): stödåtgärden måste vara välriktad för att uppnå målet att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin.

—   Nödvändighet: stödåtgärdens belopp och utformning måste vara nödvändiga för att nå det fastställda målet (31).

31

—   Proportionalitet: de positiva effekterna av stödåtgärden måste avvägas på lämpligt sätt mot snedvridningen av konkurrensen, så att snedvridningen begränsas till minsta möjliga för att uppnå åtgärdens syften.

3.2   Lämplighet

Lämplighet

Övervakningsmyndigheten måste först bedöma om den föreslagna åtgärden, dvs. statlig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden, är en lämplig åtgärd för att nå det fastställda målet att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin.

Övervakningsmyndigheten inser att kreditinstitut kan behöva extra kapital under de nuvarande marknadsförhållandena för att garantera ett tillräckligt kreditflöde till hela ekonomin, och därigenom förhindra att krisen fördjupas ytterligare. Dessutom har osäkerhetsfaktorerna för de ekonomiska utsikterna försvagat förtroendet för finansinstitutens långsiktiga soliditet. Rekapitalisering av banker som sunda i grunden bör bidra till att garantera att finansinstituten är tillräckligt starkt kapitaliserade för att bättre stå emot eventuella förluster och upprätthålla normal utlåningsverksamhet.

Att tillföra kapital till banker som är sunda i grunden kan därför anses vara en lämplig åtgärd för att se till att det råder gynnsamma förhållanden för utlåningen till realekonomin enligt kravet i riktlinjerna för kapitalisering.

3.3   Nödvändighet

Nödvändighet

Stödåtgärdens belopp och utformning måste vara nödvändiga för att nå det fastställda målet, med hänsyn till de rådande exceptionella omständigheterna. Det kan därför anses att endast stöd till banker som är sunda i grunden är nödvändigt för att nå de fastställda målen.

De norska myndigheterna räknar med att den anmälda stödordningen kommer att träda i kraft i maj 2009 och löpa i 6 månader. Sista datumet för inlämnande av ansökningar om kapitaltillskott kommer att fastställas 6 veckor före utgången av sexmånadersperioden (ungefär i slutet av september 2009).

Dessutom är kapitaltillskotten avsedda att vara tillfälliga. Ordningen innehåller incitament för att uppmuntra bankerna att betala tillbaka det tillskjutna kapitalet och ett antal viktiga beteenderegler har fastställts, vilka utgör ett ytterligare incitament för en återgång till normala marknadsförhållanden.

Eftersom de norska myndigheterna har begränsat ordningens räckvidd genom att besluta att den ska vara tillfällig anser övervakningsmyndigheten att de har begränsat det eventuella statliga stödet till den rådande situationen på finansmarknaderna och de allvarliga störningar som för närvarande finns i den norska ekonomin.

I riktlinjerna för rekapitalisering betonas att det är viktigt att göra en distinktion mellan i grunden sunda, välpresterande banker och nödlidande, mindre presterande banker (32).

32

De norska myndigheterna har förklarat att endast banker som är sunda i grunden är berättigade att delta i den anmälda stödordningen. På grundval av den information som lämnas av bankerna när de ansöker om kapitaltillskott och på objektiva kriterier (formella kapitaltäckningskvoter, analys av varje banks olika riskexponeringar, kvalitet på tillgångar, affärsutsikter etc.), kommer Kredittilsynet att fungera som en ”spärr” och bedöma om banken i fråga är sund i grunden. Stödordningen kommer endast att vara öppen för banker som Kredittilsynet anser uppfylla kraven för klass 1-kapital ”med god marginal, även med beaktande av den sannolika utvecklingen inom en nära framtid” (33).

33

Man kan därför dra slutsatsen att den anmälda stödordningen uppfyller den distinktion som görs i riktlinjerna för rekapitalisering och att den inte kommer att användas för att rekapitalisera banker som inte är sunda i grunden.

Eftastaterna ska garantera att rekapitaliseringar av banker grundas på ett reellt behov (34). I december 2008 genomförde Norges Bank ett stresstest av de sex största norska bankerna. Testet visade ett negativt scenario där resultatet var att bankerna skulle göra förluster på i genomsnitt 2,3 % av sina riskvägda tillgångar. Enligt den simulerade negativa utvecklingen uppskattade Norges Bank att behovet av rekapitalisering av de tio största bankerna skulle uppgå till omkring 34 miljarder norska kronor. På grundval av dessa slutsatser har de norska myndigheterna uppskattat att 50 miljarder norska kronor kommer att vara tillräckligt för att möjliggöra en ökning av kärnkapitalet hos alla norska banker med i genomsnitt 2,3 %. Stödordningens budget uppgår därför till 50 miljarder norska kronor.

34

Storleken på det kapitaltillskott som har föreslagits av de norska myndigheterna har följaktligen samband med de specifika förhållandena på den norska bankmarknaden. De norska myndigheterna har fastställt maxgränser för ökningen av kärnkapitaltäckningskvoterna genom kapitaltillskott från fonden, som är kopplade till storleken på den berörda bankens befintliga kärnkapital före ett eventuellt statligt ingripande. Banker med en kärnkapitaltäckningskvot under 7 % kan således ansöka om rekapitalisering för att komma upp till en kärnkapitaltäckningskvot på högst 10 % (35). Banker med en kärnkapitaltäckningskvot mellan 7 och 10 % kan rekapitaliseras med upp till 3 procentenheter, men inte över en kärnkapitaltäckningskvot på 12 %. Banker med en kärnkapitaltäckningskvot över 10 % kan endast ansöka om ett maximalt tillskott av kärnkapital på upp till 2 procentenheter.

35

Såsom konstateras ovan kommer det faktiska beloppet för ett kapitaltillskott att beslutas av fonden och anges i avtalet med den sökande banken. Dessutom kommer sökande banker som är viktiga systemmässigt sett att ges förtur, och därigenom garanterar man att även målet att återupprätta finansiell stabilitet beaktas (36). Dessutom kommer fonden att kräva ytterligare bestyrkanden när det gäller ansökningar om kapitaltillskott på över 2 procentenheter för att kontrollera behovet av ett så stort kapitaltillskott.

36

Alla fall där ett kapitaltillskott på över 2 % har gjorts kommer att rapporteras till övervakningsmyndigheten.

Fonden kommer även att kräva ytterligare bestyrkanden för alla ansökningar där det föreslagna kapitaltillskottet kommer att leda till att den sökande bankens kärnkapitaltäckningskvot överstiger 12 %. Fonden kommer följaktligen att kunna kontrollera om en bank är i behov av ett statligt ingripande trots att den redan har en hög kapitaliseringsnivå. Övervakningsmyndigheten konstaterar att denna situation främst rör små sparbanker som har begränsade möjligheter att finansiera sig själva. Dessa banker utgör en liten andel av marknaden (endast 11 % av de sammanlagda banktillgångarna), och är främst aktiva på lokala marknader. Om en banks särskilda behov inte bestyrks tillräckligt kommer fonden att avslå ansökan.

På grundval av dessa överväganden drar övervakningsmyndigheten slutsatsen att den anmälda stödordningen är utformad på ett sådant sätt att det garanteras att kapitaltillskott grundas på ett reellt behov.

3.4   Proportionalitet

Proportionalitet

Avslutningsvis måste övervakningsmyndigheten bedöma om villkoren för kapitaltillskotten är sådana att de leder till att stöden begränsas för att konkurrensen ska snedvridas så lite som möjligt så att de fastställda målen uppnås.

Enligt riktlinjerna för rekapitalisering är den bästa garantin för att konkurrenssnedvridningarna begränsas att ersättningen ligger nära marknadspriserna (37). Härav följer att rekapitaliseringen bör utformas så att hänsyn tas till varje finansinstituts marknadsställning. Dessutom bör ersättningsvillkoren vara sådana att banken har ett incitament att köpa ut staten så snart som möjligt. Bedömningen av den övergripande utformningen av rekapitaliseringsåtgärderna bör därför omfatta följande faktorer: syftet med rekapitaliseringen, den mottagande bankens soliditet, ersättningen, incitament till utträde ur stödordningen och skyddsåtgärder mot stödmissbruk och konkurrenssnedvridningar.

37

Syftet med åtgärden och bankernas soliditet har behandlats ovan. Vid fastställandet av den totala ersättningen måste följande faktorer beaktas på lämpligt sätt:

| — | Den mottagande bankens riskprofil. |
| --- | --- |

—

Den mottagande bankens riskprofil.

| — | Det valda instrumentets egenskaper. |
| --- | --- |

—

Det valda instrumentets egenskaper.

| — | Utträdesincitament. |
| --- | --- |

—

Utträdesincitament.

| — | Lämpligt referensvärde för riskfri räntesats (38). |
| --- | --- |

—

Lämpligt referensvärde för riskfri räntesats (38).

38

I riktlinjerna fastställs en lämplig metod för att beräkna kostnaden för rekapitaliseringar genom hänvisning till den metod som anges i ECB-rekommendationen. Denna metod omfattar beräkning av en ”priskorridor” på grundval av olika faktorer, där ersättningskravet för efterställd skuld utgör den nedre gränsen och ersättningskravet för stamaktier utgör den övre gränsen. Både den lägre och den högre gränsen är sammansatta av en kombination av avkastning på statsobligationer och påslag. Särförhållandena hos enskilda finansinstitut och Eftastaterna bör avspeglas när man beräknar priskorridoren i ett givet läge. Övervakningsmyndigheten kommer även att godta alternativa beräkningsmetoder under förutsättning att de leder till högre ersättningar än ECB:s metod (39).

39

Den fastställda avkastningen på efterställda skulder beräknas följaktligen som avkastning på statsobligationer plus CDS-spreadar för de utfärdande bankerna plus 200 räntepunkter för att täcka driftskostnader och tillhandahålla incitament till utträde. För andra hybridinstrument som har liknande ekonomiska egenskaper som efterställda skulder avspeglas dessa instruments företräde genom att inbegripa ytterligare 100 räntepunkter.

De norska myndigheterna har fastställt att klass 1-hybridsäkerheten faller inom ovannämnda beskrivning och har beräknat ersättningen för detta instrument som avkastningen på statsobligationer plus 5,0 % för banker som har placerats i riskklass 1 (påslaget är 5,5 % respektive 6,0 % för riskklass 2 och riskklass 3). De har uppgett att Norges Bank har uppskattat DnB NOR:s CDS-spreadar (den största norska banken och den enda norska bank som det finns CDS-uppgifter för) till 100 räntepunkter. Eftersom de relevanta uppgifterna inte finns för de övriga norska bankerna har myndigheterna tillämpat samma påslag för alla banker. Om man tillämpar ECB-metoden ger det ett minsta påslag på 400 räntepunkter. Som det konstateras ovan är det minsta påslaget i den anmälda stödordningen 500 räntepunkter, och den uppfyller därför riktlinjerna i detta avseende.

Den erforderliga ersättningen för stamaktier beräknas som avkastningen på statsobligationer plus en aktieriskpremie på 500 räntepunkter plus 100 räntepunkter för att täcka driftskostnader och tillhandahålla incitament till utträde. För andra instrument med liknande ekonomiska egenskaper som stamaktier (inklusive instrument utan fast löptid som konverteras till stamaktier) ska den erforderliga ersättningen ligga nära den som gäller för stamaktier.

De norska myndigheterna har fastställt att klass 1-preferenskapitalinstrument faller inom ovannämnda beskrivning och har beräknat ersättningen för detta instrument som avkastningen på statsobligationer plus 6,0 % för banker som har placerats i riskklass 1 (påslaget är 6,5 % respektive 7,0 % för riskklasserna 2 och 3). Om man tillämpar ECB-metoden ger det ett minsta påslag på nära 600 räntepunkter och man kan därför dra slutsatsen att påslaget för preferenskapitalinstrumentet är i linje med riktlinjerna för rekapitalisering.

Den andra komponenten i ersättningen är avkastningen på statsobligationer (40). Den anmälda stödordningen grundas på den norska femåriga statsobligationen. Enligt ordningen ges emellertid sökande banker alternativet att binda ersättningen till sexmånaders statliga värdepapper. Övervakningsmyndigheten konstaterar att den sexmånaders rörliga räntan för närvarande är cirka 1 procentenhet lägre än den femåriga fasta räntesatsen för statsobligationer. Ersättningen skulle följaktligen i dag bli cirka 1 procentenhet lägre för en bank som utnyttjar alternativet med ersättning som grundas på den rörliga sexmånadersräntan.

40

De norska myndigheterna har hävdat att de två sätten att prissätta kapitaltillskotten normalt sett är likvärdiga. De åskådliggör detta genom att beräkna ersättningen baserat på både den femåriga norska räntesatsen för statsobligationer och den aktuella nettokostnaden för sexmånaders statliga värdepapper på den framtida marknaden under en femårsperiod. Detta bygger på teorin att pariteten mellan fast och rörlig ränta kommer att garanteras med tiden.

Även om beräkningarna bygger på förväntningar och det inte kan garanteras att räntan alltid kommer att stämma med prognoserna drar övervakningsmyndigheten slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter är sannolikt att den ersättning som är bunden till sexmånaders statliga värdepapper kommer att ligga inom den priskorridor som fastställts enligt den metod som beskrivs ovan. Övervakningsmyndigheten har även beaktat det faktum att påslagen ligger över det minimum som krävs enligt riktlinjerna för rekapitalisering.

När de erforderliga referensvärdena för räntesatser och de aktuella instrumentens egenskaper har behandlats är nästa steg i bedömningen av ersättningen att avgöra stödmottagarnas riskprofil.

Såsom konstateras ovan ska fonden placera varje bank i en av tre riskklasser på grundval av objektiva kriterier (41). Riskklassen kommer att avgöra den ränta som ska betalas för kapitaltillskottet. I bilaga 1 till riktlinjerna för rekapitalisering ges mer information om hur stödmottagarnas riskprofil ska bedömas och där anges även kapitaltäckning, storleken på rekapitaliseringen, nuvarande CDS-spreadar, kreditvärdering och utsikter för den sökande banken som relevanta indikatorer.

41

Övervakningsmyndigheten anser att tillräcklig hänsyn tas till dessa olika indikatorer i den bedömningsmetod som fonden har valt och som beskrivs ovan i punkt I.5.3, och att den följaktligen leder till en lämplig klassificering av den sökande banken när det gäller risker.

De norska myndigheterna har inbegripit ytterligare 50 räntepunkter i ersättningen för banker i riskklass 2 och ytterligare 100 räntepunkter för de banker som är placerade i riskklass 3. De förklarar att detta beror på de skillnader som har observerats mellan kreditspridningen för DnB NOR:s efterställda skulder och andra norska bankers efterställda skulder som påslag på DnB NOR:s uppskattade CDS-spreadar. Spridningen mellan den lägsta och den högsta avkastningen befanns inte vara större än cirka 100 räntepunkter och påslagen för medium- och högriskklasserna fastställdes därför till 50 respektive 100 räntepunkter.

Den sista komponenten i ersättningen som fastställs i riktlinjerna är inbyggda incitament för utträde ur ordningen. I detta avseende konstaterar övervakningsmyndigheten att ersättningen för klass 1-hybridsäkerheten (som kan köpas ut när som helst) ökas med 1 procentenhet per år under det fjärde och femte året och bibehåller denna högre ränta till återbetalningen. När det gäller klass 1-preferenskapitalinstrumentet är återbetalning endast möjlig efter 3 år, och i slutet av det femte året konverteras instrumentet automatiskt till stamaktier. I föreskriften fastställs det emellertid att 1. återbetalningen inte får vara lägre än det nominella värdet och ska öka under det fjärde och femte året, och 2. att konvertering till aktier i slutet av det femte året ska ske på villkor som ger banken incitament för att köpa ut instrumenten innan den automatiska konverteringen sker. De norska myndigheterna har också uppgett att konverteringssystemet, som ett ytterligare incitament för återbetalning, även ska vara mer gynnsamt för fonden än en konvertering till det då rådande marknadspriset, vilket kräver en avsevärd minskning av antalet aktieägare.

Med hänsyn tagen till alla dessa faktorer anser övervakningsmyndigheten att den anmälda stödordningen ger en sammanlagd ersättning i linje med de principer som fastställs i riktlinjerna för rekapitalisering.

Förutom ersättning och incitament till utträde omfattar riktlinjerna för rekapitalisering skyddsåtgärder mot missbruk och konkurrenssnedvridningar. Eftastaterna är skyldiga att införa effektiva och genomförbara nationella skyddsåtgärder som garanterar att det tillskjutna kapitalet används till att upprätthålla utlåningen till realekonomin för att se till att stödet verkligen används för att finansiera realekonomin (42). I detta avseende konstaterar övervakningsmyndigheten att den anmälda stödordningen innehåller beteenderegler för de banker som beviljas kapitaltillskott för att se till att medlen inte används för andra ändamål än att stödja utlåningen till realekonomin. I paragraf 6 i föreskriften garanteras att fonden regelbundet informeras om de stödmottagande bankernas utlåningspolicy. Paragraf 8 innehåller ett krav på att banker som beviljas kapitaltillskott ska åta sig att endast använda detta enligt stödordningens syfte, vilket är att främja utlåningen till realekonomin, och i paragraf 14 ges fonden befogenhet att vidta åtgärder för att garantera att villkoren för kapitaltillskott efterlevs.

42

Avslutningsvis konstaterar övervakningsmyndigheten att de norska myndigheterna inte har infört några andra åtgärder som rör statligt stöd för banksektorn.

4.   Slutsatser

Slutsatser

På grundval av denna bedömning anser övervakningsmyndigheten att den stödordning för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin som de norska myndigheterna planerar att genomföra är förenlig med EES-avtalet i den mening som avses i artikel 61 i avtalet jämförd med riktlinjerna för rekapitalisering.

De norska myndigheterna påminns om sin skyldighet att inlämna årliga rapporter om genomförandet av ordningen enligt artikel 21 i del II i protokoll 3 jämförd med artikel 6 i beslut nr 195/04/KOL.

De norska myndigheterna påminns även om att alla planer på att ändra denna stödordning måste anmälas till övervakningsmyndigheten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot den anmälda stödordningen för tillfällig rekapitalisering av banker som är sunda i grunden för att främja finansiell stabilitet och utlåningen till realekonomin på grundval av artikel 61 i EES-avtalet jämförd med riktlinjerna för rekapitalisering.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 3

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 8 maj 2009.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Per SANDERUD

Ordförande

Kurt JÄGER

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervaknings- och domstolsavtalet.

3

övervaknings- och domstolsavtalet

(4)  Nedan kallat protokoll 3.

4

protokoll 3

(5)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplementet nr 32, 3.9.1994, s. 1. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd. Den uppdaterade versionen av riktlinjerna för statligt stöd offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

riktlinjerna för statligt stöd

(6)  Nedan kallade riktlinjerna för rekapitalisering.

6

riktlinjerna för rekapitalisering

(7)  Beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004, offentliggjort i EUT L 139, 25.5.2006, s. 37 och EES-supplementet nr 26, 25.5.2006, s. 1, ändrat genom beslut nr 319/05/KOL av den 14 december 2005, offentliggjort i EUT C 286, 23.11.2006, s. 9 och EES-supplementet nr 57, 23.11.2006, s. 31.

7

(8)  Nedan kallad rekapitaliseringsordningen.

8

rekapitaliseringsordningen

(9)  I slutet av 2008 fanns det 121 norska sparbanker och 18 norska kommersiella banker. Omkring 77 % av de norska bankerna hade kapitaltäckningskvoter på över 12 %. Dessa var emellertid främst mindre sparbanker och stod endast för cirka 11 % av de sammanlagda banktillgångarna. Däremot hade ett mycket begränsat antal banker en kapitaltäckningskvot under 7 %.

9

(10)  Ur tillsynsmyndigheternas synvinkel är klass 1-kapital (tier 1-kapital) den viktigaste åtgärden för att öka en banks finansiella styrka. Klass 1-kapital är sammansatt av kärnkapital, som främst består av stamaktier och reserver (eller kvarhållna vinstmedel), men kan även omfatta oinlösbara icke-kumulativa preferensaktier.

10

(11)  Nedan kallad fonden.

11

fonden

(12)  Begreppet ”norska banker” omfattar norska banker som ägs av utländska banker, men omfattar inte utländska bankers filialer i Norge, andra kreditinstitut än banker eller andra typer av finansinstitut.

12

(13)  Nedan kallad föreskriften.

13

föreskriften

(14)  Paragraf 2 i föreskriften.

14

(15)  Paragraf 2 i föreskriften.

15

(16)  Paragraf 10 i föreskriften.

16

(17)  Detta innebär att ett antal kriterier såsom kärnkapitaltäckning, total avkastning, sammansättning och kreditkvalitet för utlåningsportföljen, deposition av en lånesats, förluster och riskexponering (kreditrisk, likviditetsrisk, marknadsrisk och operativ risk) kommer att bedömas. Fonden eller experter som anlitas av fonden kan använda de kreditbetyg som lämnas av de största bankerna som är verksamma i Norge, t.ex. kreditanalysen från DnB NOR (Norges största finanstjänstkoncern) som en utgångspunkt för att fastställa lämplig riskklass.

17

(18)  Nedan kallad ECB.

18

ECB

(19)  Nedan kallad ECB-rekommendationen.

19

ECB-rekommendationen

(20)  Baserat på avkastningen på sexmånaders statliga värdepapper som inköpts på en terminsmarknad.

20

(21)  Paragraf 11 i föreskriften.

21

(22)  De norska myndigheterna har beräknat denna siffra baserat på summan av alla spreadar för ordinarie prioriterade bankobligationer (”senior bank bonds”) i förhållande till statsobligationer och CDS-spreadar för efterställda lån i förhållande till prioriterade bankobligationer.

22

(23)  För euroområdet har ECB däremot uppskattat medianen för alla A CDS-spreadar för efterställda skulder till 73 räntepunkter.

23

(24)  Paragraf 12 i föreskriften.

24

(25)  Paragraf 13 i föreskriften.

25

(26)  Paragraf 12 i föreskriften.

26

(27)  Om konverteringssatsen skulle fastställas som genomsnittet av det ursprungliga marknadspriset och marknadspriset vid konvertering säkras fondens vinstmöjlighet genom en motsvarande ökning av återbetalningsvärdet, vilket skapar symmetri mellan förlustrisken och den potentiella vinsten. Om konverteringssatsen skulle fastställas till marknadspris vid tidpunkten för konverteringen deltar fonden inte i förluster av aktievärdet före konverteringen. I ett sådant fall blir fondens vinstmöjlighet också mer begränsad.

27

(28)  Paragraf 8 i föreskriften.

28

(29)  Punkterna 4 och 5 i riktlinjerna för kapitalisering.

29

(30)  Punkt 11 i riktlinjerna för kapitalisering.

30

(31)  Mål C-390/06 Nuova Agricast mot Ministero delle Attività Produttive, dom av den 15 april 2008 (ännu ej offentliggjord), punkt 68. Domstolen ansåg följande: ”Såsom framgår av dom i mål 730/79 [...] är ett stöd som skulle förbättra det gynnade företagets finansiella situation, men som inte är nödvändigt för att uppnå de mål som anges i artikel 87.3 EG, inte förenligt med den gemensamma marknaden.”

31

Nuova Agricast

Ministero delle Attività Produttive

(32)  Punkt 12 i riktlinjerna för rekapitalisering.

32

(33)  Paragraf 2 i föreskriften.

33

(34)  Punkt 11 i riktlinjerna för rekapitalisering.

34

(35)  Eftersom banker med en kapitaltäckningskvot under 6 % i allmänhet inte kommer att vara berättigade enligt ordningen kommer den högsta ökningen för banker i denna kategori att vara 4 procentenheter. Såsom nämns i fotnot 9 ovan finns det mycket få banker som har en kärnkapitaltäckningskvot under 7 %.

35

(36)  Paragraf 2 i föreskriften.

36

(37)  Punkt 19 i riktlinjerna för rekapitalisering.

37

(38)  Punkt 23 i riktlinjerna för rekapitalisering.

38

(39)  Punkt 30 i riktlinjerna för rekapitalisering.

39

(40)  Detta fastställs på följande sätt i ECB-rekommendationen: ”Summan av i) genomsnittlig avkastning på EMU:s femåriga referensobligation under 20 bankdagar före kapitaltillskottet, och ii) den genomsnittliga nationella avkastningsspridningen i finansinstitutets etableringsland under referensperioden den 1 januari 2007 till den 31 augusti 2008.”

40

(41)  Se fotnot 17.

41

(42)  Punkt 39 i riktlinjerna för rekapitalisering.

42

---