# Euroopa Liidu C 124/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 124 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide5. juuni 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 124

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide5. juuni 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 124/01 | Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta Struktuurifondid 2000–2006, koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 124/01

Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta Struktuurifondid 2000–2006, koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 5.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 124/1

---

ERIARUANNE nr 1/2007

programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta Struktuurifondid 2000–2006, koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 124/01)

SISUKORD

| I–V | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–V

| 1–12 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–12

| 1–2 | Struktuurifondid |
| --- | --- |

1–2

| 3–6 | Struktuurifondid 2000–2006 |
| --- | --- |

3–6

| 7–10 | Struktuurifondide hindamine |
| --- | --- |

7–10

| 11–12 | Vahehindamine ja vahekokkuvõte ning tulemusreservi jaotamine |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | AUDITI ULATUS |
| --- | --- |

13–15

| 16–17 | AJAKAVA |
| --- | --- |

16–17

| 18–27 | HINNANG VAHEHINDAMISELE |
| --- | --- |

18–27

| 20 | Hindamiste tulemused |
| --- | --- |

20

| 21–22 | Komisjoni hinnang hindamistele |
| --- | --- |

21–22

| 23–27 | Kontrollikoja hinnang |
| --- | --- |

23–27

| 28–36 | TULEMUSRESERVI JAOTAMINE |
| --- | --- |

28–36

| 30–36 | Liikmesriikide hinnangud ja tulemusreservi jaotamine |
| --- | --- |

30–36

| 37–44 | VAHEKOKKUVÕTTE MÕJU |
| --- | --- |

37–44

| 45–46 | PROGRAMMIPERIOODI 2007–2013 KORRALDUS |
| --- | --- |

45–46

| 47–52 | JÄRELDUSED |
| --- | --- |

47–52

| 53 | SOOVITUSED |
| --- | --- |

53

Komisjoni vastused

KOKKUVÕTE

| I. | Struktuurifondide määrusega sätestati erinevate menetluste läbiviimine umbes programmiperioodi 2000–2006 keskpaigas:






  — | programmide vahehindamine; |
| --- | --- | --- |

I.

Struktuurifondide määrusega sätestati erinevate menetluste läbiviimine umbes programmiperioodi 2000–2006 keskpaigas:

—

programmide vahehindamine;

| — | tulemusreservi jaotamine; |
| --- | --- |

—

tulemusreservi jaotamine;

| — | kavandatud kulude vahekokkuvõte. |
| --- | --- |

—

kavandatud kulude vahekokkuvõte.

| II. | Kontrollikoja auditi käigus analüüsiti, kas need kolm vaheetapi menetlust viidi läbi tõhusalt ja milline oli nende mõju struktuurifondide vahenditest tehtavatele kulutustele. Nimelt:






  — | kas vahehindamised annavad asjakohase ja kasuliku hinnangu struktuurifondide kulude kohta; |
| --- | --- | --- |

II.

Kontrollikoja auditi käigus analüüsiti, kas need kolm vaheetapi menetlust viidi läbi tõhusalt ja milline oli nende mõju struktuurifondide vahenditest tehtavatele kulutustele. Nimelt:

—

kas vahehindamised annavad asjakohase ja kasuliku hinnangu struktuurifondide kulude kohta;

| — | kas tulemusreserv jaotati tõhusaid ja hästi juhitud kuluprogramme soosival põhimõttel; |
| --- | --- |

—

kas tulemusreserv jaotati tõhusaid ja hästi juhitud kuluprogramme soosival põhimõttel;

| — | kas vahekokkuvõttega ajakohastati prioriteete ja parandati kuluprogrammide eesmärgistatust. |
| --- | --- |

—

kas vahekokkuvõttega ajakohastati prioriteete ja parandati kuluprogrammide eesmärgistatust.

| III. | Kontrollikoda tegi järgmised järeldused:






  — | Vahehindamine võimaldas kontrollida struktuurifondide programmide rakendamise edenemist ning selle põhjal saadi kinnitus, et rakendussüsteemid on varasema struktuurifondide perioodiga võrreldes märkimisväärselt paranenud. Teisalt oli paljudel juhtudel programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju veel liiga vara hinnata. |
| --- | --- | --- |

III.

Kontrollikoda tegi järgmised järeldused:

—

Vahehindamine võimaldas kontrollida struktuurifondide programmide rakendamise edenemist ning selle põhjal saadi kinnitus, et rakendussüsteemid on varasema struktuurifondide perioodiga võrreldes märkimisväärselt paranenud. Teisalt oli paljudel juhtudel programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju veel liiga vara hinnata.

| — | Tulemusreservi kasutati peamiselt kulude maksimeerimiseks selle asemel, et suunata vahendeid eriti tõhusaks osutunud valdkondadesse. Komisjon rõhutas vahendite kasutamise suutlikkuse tähtsust. |
| --- | --- |

—

Tulemusreservi kasutati peamiselt kulude maksimeerimiseks selle asemel, et suunata vahendeid eriti tõhusaks osutunud valdkondadesse. Komisjon rõhutas vahendite kasutamise suutlikkuse tähtsust.

| — | Mitmel juhul edendati struktuurifondi programmide vahekokkuvõttega poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamist rakenduskavades (nt nagu need kajastuvad Lissabonis ja Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu istungitel langetatud otsustes) või täiustati tegevusnäitajaid. Vahekokkuvõtte oluliseks mõjuks oli seada prioriteediks tegevused, kuhu vahendeid suunata. |
| --- | --- |

—

Mitmel juhul edendati struktuurifondi programmide vahekokkuvõttega poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamist rakenduskavades (nt nagu need kajastuvad Lissabonis ja Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu istungitel langetatud otsustes) või täiustati tegevusnäitajaid. Vahekokkuvõtte oluliseks mõjuks oli seada prioriteediks tegevused, kuhu vahendeid suunata.

| IV. | Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada struktuurifondidega sarnastesse kuluprogrammidesse võimalus programmi eesmärkide, meetmete ja eelarveeraldiste läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Auditi käigus leiti aga probleeme, mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised ning millega tuleks arvestada vahehindamiste ja -kokkuvõtete korra loomisel ja rakendamisel.






  — | Kulutused peaksid olema mõjusad, tõhusad ja säästlikud. Teisalt on need struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide raames kokku lepitud ja järgmistes ELi finantsperspektiivides määratletud kulukohustuste kogusummad nii eesmärgiks kui ka ülempiiriks. Vahendite kasutamise suutlikkus on ühtekuuluvusega seotud ELi kulutuste enesestmõistetav eesmärk. |
| --- | --- | --- |

IV.

Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada struktuurifondidega sarnastesse kuluprogrammidesse võimalus programmi eesmärkide, meetmete ja eelarveeraldiste läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Auditi käigus leiti aga probleeme, mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised ning millega tuleks arvestada vahehindamiste ja -kokkuvõtete korra loomisel ja rakendamisel.

—

Kulutused peaksid olema mõjusad, tõhusad ja säästlikud. Teisalt on need struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide raames kokku lepitud ja järgmistes ELi finantsperspektiivides määratletud kulukohustuste kogusummad nii eesmärgiks kui ka ülempiiriks. Vahendite kasutamise suutlikkus on ühtekuuluvusega seotud ELi kulutuste enesestmõistetav eesmärk.

| — | N + 2 reegel loodi kulude planeerituse tagamiseks ning samas motiveerib see liikmesriike ja komisjoni toetama selliseid tegevusi, mille vahendite suunamine on suhteliselt lihtne. |
| --- | --- |

—

N + 2 reegel loodi kulude planeerituse tagamiseks ning samas motiveerib see liikmesriike ja komisjoni toetama selliseid tegevusi, mille vahendite suunamine on suhteliselt lihtne.

| — | Vahekokkuvõttega kaasneb ajastamisprobleem. Mida hiljem seda tehakse, seda väiksem on võimalus programmi muudatusi sisse viia. Mida varem vahekokkuvõtteid tehakse, seda raskem on kujundada põhjalikku arvamust kavandatavate kulutuste tõhususe ja mõju kohta. |
| --- | --- |

—

Vahekokkuvõttega kaasneb ajastamisprobleem. Mida hiljem seda tehakse, seda väiksem on võimalus programmi muudatusi sisse viia. Mida varem vahekokkuvõtteid tehakse, seda raskem on kujundada põhjalikku arvamust kavandatavate kulutuste tõhususe ja mõju kohta.

| V. | Kontrollikoda annab mitmeid soovitusi, mille eesmärk on parandada vahekokkuvõtete ja hindamiste kasulikkust struktuurifonde paindlikumalt reguleerivas korras programmiperioodil 2007–2013:






  — | perioodi 2000–2006 programmide kiire ja mõjus lõpuleviimine; |
| --- | --- | --- |

V.

Kontrollikoda annab mitmeid soovitusi, mille eesmärk on parandada vahekokkuvõtete ja hindamiste kasulikkust struktuurifonde paindlikumalt reguleerivas korras programmiperioodil 2007–2013:

—

perioodi 2000–2006 programmide kiire ja mõjus lõpuleviimine;

| — | paremad tulemusnäitajad; |
| --- | --- |

—

paremad tulemusnäitajad;

| — | kulutuste hindamise hoolikas ajastamine (kasutades ära uuendatud süsteemi suurendatud paindlikkust); |
| --- | --- |

—

kulutuste hindamise hoolikas ajastamine (kasutades ära uuendatud süsteemi suurendatud paindlikkust);

| — | lühem ja kiirem vahekokkuvõte; |
| --- | --- |

—

lühem ja kiirem vahekokkuvõte;

| — | õigeaegsed ja asjakohased suunised komisjonilt; |
| --- | --- |

—

õigeaegsed ja asjakohased suunised komisjonilt;

| — | erilise tähelepanu pööramine ELi poliitiliste prioriteetide kulutuste programmidele ja halduskorrale. |
| --- | --- |

—

erilise tähelepanu pööramine ELi poliitiliste prioriteetide kulutuste programmidele ja halduskorrale.

SISSEJUHATUS

Struktuurifondid

| 1. | Struktuurifondid on ELi peamine poliitikavahend, millega toetatakse asutamislepingus sätestatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

1.

Struktuurifondid on ELi peamine poliitikavahend, millega toetatakse asutamislepingus sätestatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamist.

| 2. | Euroopa Liidul on neli struktuurifondi: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastu. Kulutusi kavandatakse ja rakendatakse mitme aasta jooksul programmiperioodide kaupa. Selle abil toetatakse füüsilisse ja inimkapitali tehtavaid investeeringuid liikmesriikides. Liikmesriigid kannavad (kaasrahastavad) osa nimetatud investeerimisprojektide kuludest. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidul on neli struktuurifondi: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastu. Kulutusi kavandatakse ja rakendatakse mitme aasta jooksul programmiperioodide kaupa. Selle abil toetatakse füüsilisse ja inimkapitali tehtavaid investeeringuid liikmesriikides. Liikmesriigid kannavad (kaasrahastavad) osa nimetatud investeerimisprojektide kuludest.

Struktuurifondid 2000–2006

| 3. | 1999. aasta märtsis Berliinis toimunud istungil otsustas Euroopa Ülemkogu, et programmitöö perioodil 2000–2006 võetakse struktuurifondide vahenditest kasutusele 195 miljardit eurot (219 miljardit eurot 2005. aasta hindades). Üle 90 % fondide vahenditest tuleks seejuures kasutada järgmise kolme eesmärgi saavutamiseks:






  — | Eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandamise edendamine (piirkonnad, mille SKT inimese kohta on alla 75 % ELi keskmisest). Ligikaudu 70 % kõikidest vahenditest määratakse eesmärgile 1. |
| --- | --- | --- |

3.

1999. aasta märtsis Berliinis toimunud istungil otsustas Euroopa Ülemkogu, et programmitöö perioodil 2000–2006 võetakse struktuurifondide vahenditest kasutusele 195 miljardit eurot (219 miljardit eurot 2005. aasta hindades). Üle 90 % fondide vahenditest tuleks seejuures kasutada järgmise kolme eesmärgi saavutamiseks:

—

Eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandamise edendamine (piirkonnad, mille SKT inimese kohta on alla 75 % ELi keskmisest). Ligikaudu 70 % kõikidest vahenditest määratakse eesmärgile 1.

| — | Eesmärk 2: struktuuriliste raskustega piirkondade (piirkonnad, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad) majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (tööstus-, maa- ja linnapiirkonnad ning kalatööstusest sõltuvad piirkonnad). |
| --- | --- |

—

Eesmärk 2: struktuuriliste raskustega piirkondade (piirkonnad, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad) majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (tööstus-, maa- ja linnapiirkonnad ning kalatööstusest sõltuvad piirkonnad).

| — | Eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ja -süsteemide kohandamise ja uuendamise toetamine (piirkondades, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad). |
| --- | --- |

—

Eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ja -süsteemide kohandamise ja uuendamise toetamine (piirkondades, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad).

| 4. | Berliini istungil kokkulepitud kogusummad eraldati umbes 400 riiklikule ja piirkondlikule programmile (1) keerulise programmitööprotsessi tulemusel, mille põhiosad olid järgmised (2):






  — | komisjon koostas (3) esialgse programmitöö ja hilisema vahekokkuvõtte tarbeks soovituslikud programmitöö suunised vastavalt fondide eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

4.

Berliini istungil kokkulepitud kogusummad eraldati umbes 400 riiklikule ja piirkondlikule programmile (1) keerulise programmitööprotsessi tulemusel, mille põhiosad olid järgmised (2):

—

komisjon koostas (3) esialgse programmitöö ja hilisema vahekokkuvõtte tarbeks soovituslikud programmitöö suunised vastavalt fondide eesmärkidele;

| — | liikmesriigid pidasid komisjoniga läbirääkimisi ühenduse abi raamprogrammide osas, millega määrati kindlaks fondide ja liikmesriikide strateegiad ja tegevusprioriteedid; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid pidasid komisjoniga läbirääkimisi ühenduse abi raamprogrammide osas, millega määrati kindlaks fondide ja liikmesriikide strateegiad ja tegevusprioriteedid;

| — | iga ühenduse abi raamprogrammi rakendati komisjoni heaks kiidetud rakenduskavade (4) abil; |
| --- | --- |

—

iga ühenduse abi raamprogrammi rakendati komisjoni heaks kiidetud rakenduskavade (4) abil;

| — | seejärel kiitsid piirkonnad või liikmesriigid heaks rakenduskavade elluviimise üksikprojektid; |
| --- | --- |

—

seejärel kiitsid piirkonnad või liikmesriigid heaks rakenduskavade elluviimise üksikprojektid;

| — | sätestati programmide kokkuvõtete tegemine programmiperioodi keskpaigas (vahekokkuvõtted) (5). |
| --- | --- |

—

sätestati programmide kokkuvõtete tegemine programmiperioodi keskpaigas (vahekokkuvõtted) (5).

| 5. | Kulutuste järelevalve määrati ülesandeks asjaomase liikmesriigi poolt loodud seirekomisjonidele, kuhu kuuluvad ka komisjoni esindajad (6) (nõuandva pädevusega). |
| --- | --- |

5.

Kulutuste järelevalve määrati ülesandeks asjaomase liikmesriigi poolt loodud seirekomisjonidele, kuhu kuuluvad ka komisjoni esindajad (6) (nõuandva pädevusega).

| 6. | Programmiperioodi 2000–2006 struktuurifondide juhtimises tehti käesoleva aruande seisukohalt kaks olulist uuendust, nimelt tulemusreserv ja n + 2 reegel (7) (vt 1. ja 2. selgitus).

  1. selgitusTulemusreservProgrammiperioodi 2000–2006 struktuurifondide määruses sätestatakse, et komisjon peab struktuurifondide vahendite eraldamisel iga rakenduskava puhul 4 % vahenditest kinni pidama. Ühenduse vahendite mõjusa ja tõhusa kasutamise tagamiseks seati eesmärgiks reservi jagamine 2004. aastal liikmesriikide rakenduskavade siseselt ja nende vahel, lähtuvalt programmide võrreldavast edukusest.Tulemusreserv oli piiratud ulatusega meede. Vahendeid ei olnud võimalik liikmesriikide ega erinevate eesmärkide alla kuuluvate programmide vahel vahetada ega ka kauemaks reservi jätta. |
| --- | --- |

6.

Programmiperioodi 2000–2006 struktuurifondide juhtimises tehti käesoleva aruande seisukohalt kaks olulist uuendust, nimelt tulemusreserv ja n + 2 reegel (7) (vt 1. ja 2. selgitus).

1. selgitusTulemusreservProgrammiperioodi 2000–2006 struktuurifondide määruses sätestatakse, et komisjon peab struktuurifondide vahendite eraldamisel iga rakenduskava puhul 4 % vahenditest kinni pidama. Ühenduse vahendite mõjusa ja tõhusa kasutamise tagamiseks seati eesmärgiks reservi jagamine 2004. aastal liikmesriikide rakenduskavade siseselt ja nende vahel, lähtuvalt programmide võrreldavast edukusest.Tulemusreserv oli piiratud ulatusega meede. Vahendeid ei olnud võimalik liikmesriikide ega erinevate eesmärkide alla kuuluvate programmide vahel vahetada ega ka kauemaks reservi jätta.

2. selgitusN + 2 reegelN + 2 reegli eesmärk on vältida rakenduskavade kasutamata kulukohustuste ülemäärast kuhjumist, mis võib raskendada sulgemist ja segada järgmiste programmide läbiviimist, soodustades vahendite kasutamist vastavalt eesmärkidele. Reegel näeb ette, et kulukohustus tühistatakse (vabastatakse) ega asendata uuega, kui kulukohustuse tulemusel ei ole tehtud makseid kahe aasta jooksul pärast eelarvesse kandmist, (8) st kulutused on väiksemad Berliinis Euroopa Ülemkogu istungil kehtestatud kogusummadest.

Struktuurifondide hindamine

| 7. | Finantsmäärus, milles sätestatakse ühenduse eelarve halduskord, näeb ette, et ELi kulutused peavad olema säästlikud, tõhusad ja mõjusad. Kõikidele eelarvest rahastatavatele valdkondadele tuleb määrata selged eesmärgid ning nende saavutamist tuleb jälgida tulemusnäitajate alusel. Ühtlasi kuuluvad tehtavad kulutused eel- ja järelhindamisele (9). |
| --- | --- |

7.

Finantsmäärus, milles sätestatakse ühenduse eelarve halduskord, näeb ette, et ELi kulutused peavad olema säästlikud, tõhusad ja mõjusad. Kõikidele eelarvest rahastatavatele valdkondadele tuleb määrata selged eesmärgid ning nende saavutamist tuleb jälgida tulemusnäitajate alusel. Ühtlasi kuuluvad tehtavad kulutused eel- ja järelhindamisele (9).

| 8. | Programmiperioodi 2000–2006 struktuurifondide määrustes sätestatakse, kuidas nimetatud põhimõtteid struktuurifondide osas rakendada. Eelkõige tuleb läbi viia:






  — | kõikide liikmesriikides rakendatavate ühenduse abi raamprogrammide või rakenduskavade eelhindamine, mis on aluseks arengukavade koostamisele (10); |
| --- | --- | --- |

8.

Programmiperioodi 2000–2006 struktuurifondide määrustes sätestatakse, kuidas nimetatud põhimõtteid struktuurifondide osas rakendada. Eelkõige tuleb läbi viia:

—

kõikide liikmesriikides rakendatavate ühenduse abi raamprogrammide või rakenduskavade eelhindamine, mis on aluseks arengukavade koostamisele (10);

| — | vahehindamine, mille viib läbi sõltumatu hindaja korraldusasutuse vastutusel koostöös komisjoni ja liikmesriigiga; vahehindamise eesmärk on eelhindamist arvesse võttes hinnata esialgseid tulemusi, nende olulisust, eesmärkide saavutamist, rahaliste vahendite kasutamist, seiret ja rakendamist (11); |
| --- | --- |

—

vahehindamine, mille viib läbi sõltumatu hindaja korraldusasutuse vastutusel koostöös komisjoni ja liikmesriigiga; vahehindamise eesmärk on eelhindamist arvesse võttes hinnata esialgseid tulemusi, nende olulisust, eesmärkide saavutamist, rahaliste vahendite kasutamist, seiret ja rakendamist (11);

| — | järelhindamine, mis hõlmab vahendite kasutamist ning sekkumise tõhusust ja mõjusust. Järelhindamise viib läbi komisjon koostöös liikmesriigi ja asjaomaseid kulusid haldava korraldusasutusega (12). |
| --- | --- |

—

järelhindamine, mis hõlmab vahendite kasutamist ning sekkumise tõhusust ja mõjusust. Järelhindamise viib läbi komisjon koostöös liikmesriigi ja asjaomaseid kulusid haldava korraldusasutusega (12).

| 9. | Kontrollikoja audit eelhindamise ja perioodi 2000–2006 struktuurifondide programmitöö korralduse kohta on esitatud kontrollikoja eriaruandes nr 7/2003 (13). Kontrollikoda tõi muu hulgas välja, et:






  — | eelarveeraldised sõltusid vähem hästi koostatud arengustrateegiast ja struktuurifondide tõhususest kui vahendite eeldatava kasutuse maksimeerimisest; |
| --- | --- | --- |

9.

Kontrollikoja audit eelhindamise ja perioodi 2000–2006 struktuurifondide programmitöö korralduse kohta on esitatud kontrollikoja eriaruandes nr 7/2003 (13). Kontrollikoda tõi muu hulgas välja, et:

—

eelarveeraldised sõltusid vähem hästi koostatud arengustrateegiast ja struktuurifondide tõhususest kui vahendite eeldatava kasutuse maksimeerimisest;

| — | järelhindamine avaldas programmitöö protsessile vähest mõju. Hindamine piirdus liikmesriikide esitatud programmitöö põhjendamisega ning vaid harvadel juhtudel käsitleti selle õigsust ja alusstrateegiat. Alternatiivsete strateegiate osas ei viidud läbi kriitilist hindamist ega analüüsi. |
| --- | --- |

—

järelhindamine avaldas programmitöö protsessile vähest mõju. Hindamine piirdus liikmesriikide esitatud programmitöö põhjendamisega ning vaid harvadel juhtudel käsitleti selle õigsust ja alusstrateegiat. Alternatiivsete strateegiate osas ei viidud läbi kriitilist hindamist ega analüüsi.

| 10. | Lisaks auditeeris kontrollikoda komisjoni poolt läbi viidud struktuurifondide eelmise programmiperioodi (1994–1999) enamiku kulutuste järelhindamisi (14). Auditi käigus leidis kontrollikoda läbiviidud hindamistes ja komisjoni poolt teostatud hindamisprotsessi järelevalves mitmeid märkimisväärseid puudusi ning soovitas tulevaste hindamiste puhul tagada, et olemasolevad andmed ja eraldatud ressursid vastavad eesmärkidele, mis peaksid olema realistlikud, ning ühtlasi teha mõningaid muudatusi ulatuse ja lähenemisviisi osas. |
| --- | --- |

10.

Lisaks auditeeris kontrollikoda komisjoni poolt läbi viidud struktuurifondide eelmise programmiperioodi (1994–1999) enamiku kulutuste järelhindamisi (14). Auditi käigus leidis kontrollikoda läbiviidud hindamistes ja komisjoni poolt teostatud hindamisprotsessi järelevalves mitmeid märkimisväärseid puudusi ning soovitas tulevaste hindamiste puhul tagada, et olemasolevad andmed ja eraldatud ressursid vastavad eesmärkidele, mis peaksid olema realistlikud, ning ühtlasi teha mõningaid muudatusi ulatuse ja lähenemisviisi osas.

Vahehindamine ja vahekokkuvõte ning tulemusreservi jaotamine

| 11. | Struktuurifondide määrusega sätestati erinevate menetluste läbiviimine umbes programmiperioodi 2000–2006 keskpaigas.






  — | Liikmesriigid pidid läbi viima programmide vahehindamise ning esitama hindamise tulemused komisjonile 2003. aasta lõpuks (15). |
| --- | --- | --- |

11.

Struktuurifondide määrusega sätestati erinevate menetluste läbiviimine umbes programmiperioodi 2000–2006 keskpaigas.

—

Liikmesriigid pidid läbi viima programmide vahehindamise ning esitama hindamise tulemused komisjonile 2003. aasta lõpuks (15).

| — | Vastavalt tulemusreservi korrale pidid liikmesriigid samaks tähtajaks hindama rakenduskavade tulemus. (16). |
| --- | --- |

—

Vastavalt tulemusreservi korrale pidid liikmesriigid samaks tähtajaks hindama rakenduskavade tulemus. (16).

| — | Komisjon pidi jaotama tulemusreservi vahendid 31. märtsiks 2004 vastavalt asjaomase liikmesriigi ettepanekule (17). |
| --- | --- |

—

Komisjon pidi jaotama tulemusreservi vahendid 31. märtsiks 2004 vastavalt asjaomase liikmesriigi ettepanekule (17).

| — | Vajadusel võisid kuluplaanid kuuluda hilisemale vahekokkuvõtete tegemisele. (18) |
| --- | --- |

—

Vajadusel võisid kuluplaanid kuuluda hilisemale vahekokkuvõtete tegemisele. (18)

| 12. | Struktuurifondide määruse kohaselt oli vahehindamiste eesmärk saada hinnang nii tulemusreservi jaotamise kui ka programmide vahekokkuvõtete kohta: seega lasus komisjonil kohustus analüüsida, kas vahehindamine on sobiv nende eesmärkide saavutamiseks (19). |
| --- | --- |

12.

Struktuurifondide määruse kohaselt oli vahehindamiste eesmärk saada hinnang nii tulemusreservi jaotamise kui ka programmide vahekokkuvõtete kohta: seega lasus komisjonil kohustus analüüsida, kas vahehindamine on sobiv nende eesmärkide saavutamiseks (19).

AUDITI ULATUS

| 13. | Kontrollikoja auditis analüüsiti, kas nimetatud kolm vaheetapi menetlust viidi läbi tõhusalt ja kuidas need mõjutasid struktuurifondide vahenditest tehtud kulutusi. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja auditis analüüsiti, kas nimetatud kolm vaheetapi menetlust viidi läbi tõhusalt ja kuidas need mõjutasid struktuurifondide vahenditest tehtud kulutusi.

| 14. | Auditi eesmärk oli eelkõige välja selgitada, kas:






  — | vahehindamised annavad asjakohase ja kasuliku hinnangu struktuurifondide kulude kohta; |
| --- | --- | --- |

14.

Auditi eesmärk oli eelkõige välja selgitada, kas:

—

vahehindamised annavad asjakohase ja kasuliku hinnangu struktuurifondide kulude kohta;

| — | tulemusreserv jaotati tõhusaid ja hästi juhitud kuluprogramme soosival põhimõttel; |
| --- | --- |

—

tulemusreserv jaotati tõhusaid ja hästi juhitud kuluprogramme soosival põhimõttel;

| — | vahekokkuvõttega ajakohastati prioriteete ja parandati kuluprogrammide eesmärgistatust. |
| --- | --- |

—

vahekokkuvõttega ajakohastati prioriteete ja parandati kuluprogrammide eesmärgistatust.

| 15. | Audit keskendus ERFile ja ESFile kui peamistele struktuurifondidele. Auditi käigus kontrollikoda:






  — | vaatas läbi nimetatud kolme menetlusega seotud komisjoni suunised; |
| --- | --- | --- |

15.

Audit keskendus ERFile ja ESFile kui peamistele struktuurifondidele. Auditi käigus kontrollikoda:

—

vaatas läbi nimetatud kolme menetlusega seotud komisjoni suunised;

| — | analüüsis viie ühenduse abi raamprogrammi ja 20 rakenduskava/ühtse programmdokumendi (20) hindamisi ning ettepanekuid tulemusreservi ja vahekokkuvõtte kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

analüüsis viie ühenduse abi raamprogrammi ja 20 rakenduskava/ühtse programmdokumendi (20) hindamisi ning ettepanekuid tulemusreservi ja vahekokkuvõtte kasutamiseks;

| — | võttis arvesse komisjoni antud hinnangut vahehindamistele; |
| --- | --- |

—

võttis arvesse komisjoni antud hinnangut vahehindamistele;

| — | analüüsis tulemusreservi jaotamist ning vahekokkuvõtte mõju. |
| --- | --- |

—

analüüsis tulemusreservi jaotamist ning vahekokkuvõtte mõju.

AJAKAVA

| 16. | Nimetatud vaheetapi menetlused viidi kulutuste osas läbi programmiperioodi 2000–2006 varajases etapis.






  — | Alates 2000. aastast on ühenduse eelarve olnud vastavuses Euroopa Ülemkogu Berliini istungi kokkuleppega, mille kohaselt peaks ühendus perioodil 2000–2006 võtma struktuurifondide vahenditest 195 miljardi euro ulatuses kulukohustusi. Kuid nagu mitmeaastaste programmide puhul tavaks, on maksed ehk kulutused, kulukohustuste võtmisest maha jäänud. |
| --- | --- | --- |

16.

Nimetatud vaheetapi menetlused viidi kulutuste osas läbi programmiperioodi 2000–2006 varajases etapis.

—

Alates 2000. aastast on ühenduse eelarve olnud vastavuses Euroopa Ülemkogu Berliini istungi kokkuleppega, mille kohaselt peaks ühendus perioodil 2000–2006 võtma struktuurifondide vahenditest 195 miljardi euro ulatuses kulukohustusi. Kuid nagu mitmeaastaste programmide puhul tavaks, on maksed ehk kulutused, kulukohustuste võtmisest maha jäänud.

| — | Rakenduskavade vastuvõtmine võttis kavandatust rohkem aega (vt eriaruande nr 7/2003 punktid 18–24): enamik kinnitati 2001. aastal, mõni alles 2002. aastal. |
| --- | --- |

—

Rakenduskavade vastuvõtmine võttis kavandatust rohkem aega (vt eriaruande nr 7/2003 punktid 18–24): enamik kinnitati 2001. aastal, mõni alles 2002. aastal.

| — | 2000. ja 2001. aastal oli liikmesriikide ja piirkondade peamiseks mureks programmitöö perioodi 1994–1999 struktuurifondide programmide lõpuleviimine, mis aeglustas uute programmide rakendamist. |
| --- | --- |

—

2000. ja 2001. aastal oli liikmesriikide ja piirkondade peamiseks mureks programmitöö perioodi 1994–1999 struktuurifondide programmide lõpuleviimine, mis aeglustas uute programmide rakendamist.

| — | Kuna liikmesriigid pidid vahehindamise esitama 2003. aasta lõpuks, olid hindajad kohustatud hindamise aluseks võtma 2002. aasta lõpu või hiljemalt 2003. aasta sügise teabe ja andmed. |
| --- | --- |

—

Kuna liikmesriigid pidid vahehindamise esitama 2003. aasta lõpuks, olid hindajad kohustatud hindamise aluseks võtma 2002. aasta lõpu või hiljemalt 2003. aasta sügise teabe ja andmed.

| 17. | 2002. aasta lõpuks olid peaaegu kõik ülemkogu Berliini istungil kokku lepitud kogusummad määratud programmidele, kuid kulutatud oli vaid 20 miljardit eurot (umbes kümnendik kogusummast). Isegi 2003. aasta lõpus oli kulutatud ainult 60 miljardit eurot (ligikaudu kolmandik). |
| --- | --- |

17.

2002. aasta lõpuks olid peaaegu kõik ülemkogu Berliini istungil kokku lepitud kogusummad määratud programmidele, kuid kulutatud oli vaid 20 miljardit eurot (umbes kümnendik kogusummast). Isegi 2003. aasta lõpus oli kulutatud ainult 60 miljardit eurot (ligikaudu kolmandik).

HINNANG VAHEHINDAMISELE

| 18. | Vastavalt 8. punktis selgitatule seati juba struktuurifondide määruses vahehindamistele piiratud eesmärgid. Komisjoni töödokumendis (töödokument nr 8: Struktuurifondide sekkumise vahehindamine, 5.12.2000) esitatakse liikmesriikidele vahehindamiseks põhjalikumaid suuniseid ja kõrgemaid eesmärke. Hindamise põhiosana pidi hinnatama, kui hästi toimis abi andmise vorm tegelikkuses, võttes aluseks selle jätkuva asjakohasuse ning rakendamise mõjususe ja tõhususe. Töödokumendis tuuakse välja hindamise aluseks olevad küsimused ning nende sisu (vt 3. selgitus).

  3. selgitusTöödokumendis nr 8 sätestatud vahehindamise roll





  — | Hinnata, kas abi üldine vorm on asjakohane viis vastava piirkonna või sektori probleemidega tegelemiseks. |
| --- | --- | --- |

18.

Vastavalt 8. punktis selgitatule seati juba struktuurifondide määruses vahehindamistele piiratud eesmärgid. Komisjoni töödokumendis (töödokument nr 8: Struktuurifondide sekkumise vahehindamine, 5.12.2000) esitatakse liikmesriikidele vahehindamiseks põhjalikumaid suuniseid ja kõrgemaid eesmärke. Hindamise põhiosana pidi hinnatama, kui hästi toimis abi andmise vorm tegelikkuses, võttes aluseks selle jätkuva asjakohasuse ning rakendamise mõjususe ja tõhususe. Töödokumendis tuuakse välja hindamise aluseks olevad küsimused ning nende sisu (vt 3. selgitus).

3. selgitusTöödokumendis nr 8 sätestatud vahehindamise roll





  —

Hinnata, kas abi üldine vorm on asjakohane viis vastava piirkonna või sektori probleemidega tegelemiseks.

| — | Kontrollida, kas strateegilised teljed, prioriteedid ja eesmärgid on ühtsed ja endiselt asjaomased, milliseid edusamme on tehtud nende eesmärkide saavutamiseks ning millises ulatuses on neid võimalik reaalselt saavutada. |
| --- | --- |

—

Kontrollida, kas strateegilised teljed, prioriteedid ja eesmärgid on ühtsed ja endiselt asjaomased, milliseid edusamme on tehtud nende eesmärkide saavutamiseks ning millises ulatuses on neid võimalik reaalselt saavutada.

| — | Hinnata seatud eesmärkide kvantifitseerimist, täpsemalt seda, millises ulatuses need aitavad kaasa seiretegevusele ja hindamisele. |
| --- | --- |

—

Hinnata seatud eesmärkide kvantifitseerimist, täpsemalt seda, millises ulatuses need aitavad kaasa seiretegevusele ja hindamisele.

| — | Hinnata seda, kuidas on horisontaalsed prioriteedid — eriti võrdsed võimalused ja keskkond — integreeritud abi eri vormidesse. |
| --- | --- |

—

Hinnata seda, kuidas on horisontaalsed prioriteedid — eriti võrdsed võimalused ja keskkond — integreeritud abi eri vormidesse.

| — | Analüüsida rakendamis- ja järelevalvekorra asjakohasust. |
| --- | --- |

—

Analüüsida rakendamis- ja järelevalvekorra asjakohasust.

| — | Esitada tulemused kõrvutatuna tulemusreservi osas kokku lepitud näitajatega. |
| --- | --- |

—

Esitada tulemused kõrvutatuna tulemusreservi osas kokku lepitud näitajatega.

| 19. | Samas komisjoni töödokumendis toodi esile asjaolu, et hindamise ulatus (ja seega selle kulud) peaks olema proportsionaalne programmi ulatusega. Näitena toodi, et makromajanduslik modelleerimine oleks sobilik suuremahulistele eesmärgi 1 ühenduse abi raamprogrammidele, kuid samas mitte väiksemahulistele eesmärgi 2 või 3 programmidele. Hindamist rahastati osaliselt ELi vahenditest. Hindamise lõppmaksumuseks kujunes 40 miljonit eurot, mis jäi seega alla 0,1 % struktuurifondide aastastest kulutustest. (Komisjonile kaasnesid hindamistega ka halduskulud, kuid nende arvulist väärtust on raske hinnata.) |
| --- | --- |

19.

Samas komisjoni töödokumendis toodi esile asjaolu, et hindamise ulatus (ja seega selle kulud) peaks olema proportsionaalne programmi ulatusega. Näitena toodi, et makromajanduslik modelleerimine oleks sobilik suuremahulistele eesmärgi 1 ühenduse abi raamprogrammidele, kuid samas mitte väiksemahulistele eesmärgi 2 või 3 programmidele. Hindamist rahastati osaliselt ELi vahenditest. Hindamise lõppmaksumuseks kujunes 40 miljonit eurot, mis jäi seega alla 0,1 % struktuurifondide aastastest kulutustest. (Komisjonile kaasnesid hindamistega ka halduskulud, kuid nende arvulist väärtust on raske hinnata.)

Hindamiste tulemused

| 20. | Peaaegu kõikides hindamisaruannetes jõuti järeldusele, et esialgne arengustrateegia on endiselt asjakohane, kuid selle tõhusust oli veel liiga vara hinnata. Komisjoni koostatud kokkuvõttes kasutati komisjoni aruandes “Vahehindamine eesmärkide 1 ja 2 piirkondades: kasvav hindamisvõime” (november 2004) esitatud hindamist puudutavaid leide. Komisjoni koostatud kokkuvõte on esitatud 4. selgituses.

  4. selgitusHindajate vastused hindamisküsimustele





  — | Peaaegu kõikidel juhtudel jõudsid hindajad järeldusele, et programmide elluviimiseks rakendatud strateegiad olid jätkuvalt asjakohased. |
| --- | --- | --- |

20.

Peaaegu kõikides hindamisaruannetes jõuti järeldusele, et esialgne arengustrateegia on endiselt asjakohane, kuid selle tõhusust oli veel liiga vara hinnata. Komisjoni koostatud kokkuvõttes kasutati komisjoni aruandes “Vahehindamine eesmärkide 1 ja 2 piirkondades: kasvav hindamisvõime” (november 2004) esitatud hindamist puudutavaid leide. Komisjoni koostatud kokkuvõte on esitatud 4. selgituses.

4. selgitusHindajate vastused hindamisküsimustele





  —

Peaaegu kõikidel juhtudel jõudsid hindajad järeldusele, et programmide elluviimiseks rakendatud strateegiad olid jätkuvalt asjakohased.

| — | Paljudel juhtudel oli veel liiga vara hinnata tõhusust, arvestades programmide hilist või aeglast algatust. Probleeme tekitas seiresüsteem, mis vajas sageli näitajate määratlemise ja nende eesmärkide läbivaatamist. |
| --- | --- |

—

Paljudel juhtudel oli veel liiga vara hinnata tõhusust, arvestades programmide hilist või aeglast algatust. Probleeme tekitas seiresüsteem, mis vajas sageli näitajate määratlemise ja nende eesmärkide läbivaatamist.

| — | Ühtlasi oli veel liiga vara hinnata mõju, kuigi hindajad soovitasid teatud juhtudel eesmärkide läbivaatamist rakendamise algusaastate kogemuse põhjal. Suuremahuliste ühenduse abi raamprogrammide hindamiseks kasutatud makromajanduslik modelleerimine viitab sellele, et programmide üldeesmärgid on täitumas. |
| --- | --- |

—

Ühtlasi oli veel liiga vara hinnata mõju, kuigi hindajad soovitasid teatud juhtudel eesmärkide läbivaatamist rakendamise algusaastate kogemuse põhjal. Suuremahuliste ühenduse abi raamprogrammide hindamiseks kasutatud makromajanduslik modelleerimine viitab sellele, et programmide üldeesmärgid on täitumas.

| — | Tõhusust määratleti pigem rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusena kui kuluna väljundi või saavutatud tulemuse kohta. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus on selgelt paranenud (st raha kulutatakse kiiremini kui varasematel aastatel), ajendatuna n + 2 reegli nõuetest. |
| --- | --- |

—

Tõhusust määratleti pigem rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusena kui kuluna väljundi või saavutatud tulemuse kohta. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus on selgelt paranenud (st raha kulutatakse kiiremini kui varasematel aastatel), ajendatuna n + 2 reegli nõuetest.

| — | Hindamise tulemusena avastati tungiv vajadus parandada eesmärkide kvantifitseerimist. |
| --- | --- |

—

Hindamise tulemusena avastati tungiv vajadus parandada eesmärkide kvantifitseerimist.

| — | Leiti, et rakendussüsteemid vastavad seatud nõuetele ja nende kvaliteet on võrreldes varasemate aastatega märkimisväärselt paranenud. |
| --- | --- |

—

Leiti, et rakendussüsteemid vastavad seatud nõuetele ja nende kvaliteet on võrreldes varasemate aastatega märkimisväärselt paranenud.

Komisjoni hinnang hindamistele

| 21. | Liikmesriikidel, seirekomisjonidel ja komisjonil oli kõigil oma osa vahehindamiste kvaliteedi hindamisel. Komisjoni talitused kontrollisid hindamisaruandeid nii kavandamis- kui ka lõppetapis. Komisjon pidi tegutsema määruses sätestatud ambitsioonikaid tähtaegu järgides ja hindama samaaegselt ligikaudu 400 programmi hindamisaruandeid ajavahemikus 2004. aasta jaanuarist märtsini. Et ülesandega õigeaegselt toime tulla, palkas komisjon lisaks oma töötajatele ka koosseisuväliseid hindajaid. |
| --- | --- |

21.

Liikmesriikidel, seirekomisjonidel ja komisjonil oli kõigil oma osa vahehindamiste kvaliteedi hindamisel. Komisjoni talitused kontrollisid hindamisaruandeid nii kavandamis- kui ka lõppetapis. Komisjon pidi tegutsema määruses sätestatud ambitsioonikaid tähtaegu järgides ja hindama samaaegselt ligikaudu 400 programmi hindamisaruandeid ajavahemikus 2004. aasta jaanuarist märtsini. Et ülesandega õigeaegselt toime tulla, palkas komisjon lisaks oma töötajatele ka koosseisuväliseid hindajaid.

| 22. | Komisjoni koostatud hindajate leidude kokkuvõte (21) esitati aruandes “Kasvav hindamisvõime”. Komisjon leidis, et:






  — | hindamine põhines üldjuhul sobival metoodikal; |
| --- | --- | --- |

22.

Komisjoni koostatud hindajate leidude kokkuvõte (21) esitati aruandes “Kasvav hindamisvõime”. Komisjon leidis, et:

—

hindamine põhines üldjuhul sobival metoodikal;

| — | puudulikud seiresüsteemid takistasid mitmeid hindamisi; |
| --- | --- |

—

puudulikud seiresüsteemid takistasid mitmeid hindamisi;

| — | programmide tegeliku olukorra esialgsed uuringud vajavad parandamist; |
| --- | --- |

—

programmide tegeliku olukorra esialgsed uuringud vajavad parandamist;

| — | mõnes hindamisaruandes sisalduv analüüs oli puudulik või ei olnud hindamiste põhjal võimalik teha piisaval määral tegevusega seotud järeldusi või anda soovitusi; |
| --- | --- |

—

mõnes hindamisaruandes sisalduv analüüs oli puudulik või ei olnud hindamiste põhjal võimalik teha piisaval määral tegevusega seotud järeldusi või anda soovitusi;

| — | peamiselt suuremahuliste programmide puhul kasutatud majandusliku modelleerimise tulemused ei olnud võrreldavad, kuna kasutatud oli mitmeid erinevaid lähenemisi; |
| --- | --- |

—

peamiselt suuremahuliste programmide puhul kasutatud majandusliku modelleerimise tulemused ei olnud võrreldavad, kuna kasutatud oli mitmeid erinevaid lähenemisi;

| — | mõni hindaja rõhutas ülemäära finantsanalüüsi ja pööras vähem tähelepanu programmide raames saavutatule. See tulenes osaliselt nii seireandmete kättesaadamatusest kui ka asjaolust, et n + 2 reegli nõuetest lähtuvalt pööratakse kulutustele kõrgendatud tähelepanu. Selle tulemusena esitati mitmeid soovitusi, mis olid oma olemuselt rahastamisele suunatud ega andnud ülevaadet selliste ümberjagamiste strateegilistest mõjudest (22). |
| --- | --- |

—

mõni hindaja rõhutas ülemäära finantsanalüüsi ja pööras vähem tähelepanu programmide raames saavutatule. See tulenes osaliselt nii seireandmete kättesaadamatusest kui ka asjaolust, et n + 2 reegli nõuetest lähtuvalt pööratakse kulutustele kõrgendatud tähelepanu. Selle tulemusena esitati mitmeid soovitusi, mis olid oma olemuselt rahastamisele suunatud ega andnud ülevaadet selliste ümberjagamiste strateegilistest mõjudest (22).

Kontrollikoja hinnang

| 23. | Kontrollikoda tuvastas auditi käigus mitmeid hindajate poolt välja toodud probleeme ja raskusi vastuse otsimisel küsimusele, kas abi üldine vorm on jätkuvalt sobivaim teatud piirkonna või sektori probleemide käsitlemiseks ning kas need eesmärgid on üldse saavutatavad.






  — | Kõik hindajad pidid kohanema probleemiga, et hindamise ajaks oli kulutusi tehtud üksnes piiratud mahus. |
| --- | --- | --- |

23.

Kontrollikoda tuvastas auditi käigus mitmeid hindajate poolt välja toodud probleeme ja raskusi vastuse otsimisel küsimusele, kas abi üldine vorm on jätkuvalt sobivaim teatud piirkonna või sektori probleemide käsitlemiseks ning kas need eesmärgid on üldse saavutatavad.

—

Kõik hindajad pidid kohanema probleemiga, et hindamise ajaks oli kulutusi tehtud üksnes piiratud mahus.

| — | Peaaegu pool kontrollikoja läbivaadatud programmide hindajatest tõid esile olulisi murettekitavaid küsimusi, mis olid seotud konkreetsete arenguvajadustega, ning soovitasid põhjalikumat keskendumist teatud poliitikavaldkondadele, eriti nendele, mis on seotud Lissaboni ja Göteborgi strateegiatega. |
| --- | --- |

—

Peaaegu pool kontrollikoja läbivaadatud programmide hindajatest tõid esile olulisi murettekitavaid küsimusi, mis olid seotud konkreetsete arenguvajadustega, ning soovitasid põhjalikumat keskendumist teatud poliitikavaldkondadele, eriti nendele, mis on seotud Lissaboni ja Göteborgi strateegiatega.

| — | Teised hindajad juhtisid tähelepanu hindamise loomupärasele keerukusele, nt teedeehituse lisainvesteeringu mõju kindlaksmääramine või ESFi sekkumise mõju tööhõivele. Näiteks teedeehitusse suunatud investeeringute osas märkis üks Saksa hindaja, et headesse olemasolevatesse infrastruktuuridesse lisainvesteeringute tegemine, mitte tegemata jätmine võib isegi aeglustada kasvutempot (23). Ühendkuningriigi ja Gibraltari programmide hindajad märkisid, et analüüsides ESFi mõju tööhõivele, oli võimalik jälgida ainult uute töökohtade loomist. |
| --- | --- |

—

Teised hindajad juhtisid tähelepanu hindamise loomupärasele keerukusele, nt teedeehituse lisainvesteeringu mõju kindlaksmääramine või ESFi sekkumise mõju tööhõivele. Näiteks teedeehitusse suunatud investeeringute osas märkis üks Saksa hindaja, et headesse olemasolevatesse infrastruktuuridesse lisainvesteeringute tegemine, mitte tegemata jätmine võib isegi aeglustada kasvutempot (23). Ühendkuningriigi ja Gibraltari programmide hindajad märkisid, et analüüsides ESFi mõju tööhõivele, oli võimalik jälgida ainult uute töökohtade loomist.

| 24. | Komisjoni koondaruandes “Kasvav hindamisvõime” pöörati nendele probleemidele ja raskustele vähem tähelepanu kui positiivsematele hindamistulemustele. |
| --- | --- |

24.

Komisjoni koondaruandes “Kasvav hindamisvõime” pöörati nendele probleemidele ja raskustele vähem tähelepanu kui positiivsematele hindamistulemustele.

| 25. | Mõni hindaja tuvastas olulisi probleeme ka programmide tegevuspraktikas. Näiteks:






  — | Itaalia rakenduskava PONSIL (finantsabi ettevõtetele) hindaja hindas tühimõju (24) 50 protsendile; |
| --- | --- | --- |

25.

Mõni hindaja tuvastas olulisi probleeme ka programmide tegevuspraktikas. Näiteks:

—

Itaalia rakenduskava PONSIL (finantsabi ettevõtetele) hindaja hindas tühimõju (24) 50 protsendile;

| — | Ühendkuningriigi hindajad märkisid, et programmi osas saavutatud edu seoses eelnevalt tööturul mitteolevate isikute märkimisväärse netoliikumise tekitamisega tööturul oli vägagi tagasihoidlik, ning tõdesid, et ESFi toetus kaldub kinnistama olemasolevaid ettevõttesiseseid koolitusskeeme, mille kohaselt kvalifitseeritud inimesed saavad üldjuhul rohkem koolitust. Aruandes märgitakse siiski, et programmil oli ebaproportsionaalne edukus kõige ebasoodsamas olukorras olevate abisaajate töö leidmisel abistamisel; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi hindajad märkisid, et programmi osas saavutatud edu seoses eelnevalt tööturul mitteolevate isikute märkimisväärse netoliikumise tekitamisega tööturul oli vägagi tagasihoidlik, ning tõdesid, et ESFi toetus kaldub kinnistama olemasolevaid ettevõttesiseseid koolitusskeeme, mille kohaselt kvalifitseeritud inimesed saavad üldjuhul rohkem koolitust. Aruandes märgitakse siiski, et programmil oli ebaproportsionaalne edukus kõige ebasoodsamas olukorras olevate abisaajate töö leidmisel abistamisel;

| — | Austria Burgenlandi rakenduskava hindajad leidsid, et n + 2 reegel soodustas suurte kulutuste tegemist, mitte aga tõhusat vahendite jaotust; |
| --- | --- |

—

Austria Burgenlandi rakenduskava hindajad leidsid, et n + 2 reegel soodustas suurte kulutuste tegemist, mitte aga tõhusat vahendite jaotust;

| — | makromajanduslikku modelleerimist (Saksamaal, Hispaanias, Portugalis ja Itaalias) kasutanud hindajate hinnangul oli vahendite mõju (eriti rahvamajanduse kogutoodangu määra kasvule) eelhindamisega võrreldes sageli oluliselt vähenenud, viidates asjaolule, et programmid tõenäoliselt oma eesmärke ei saavuta; |
| --- | --- |

—

makromajanduslikku modelleerimist (Saksamaal, Hispaanias, Portugalis ja Itaalias) kasutanud hindajate hinnangul oli vahendite mõju (eriti rahvamajanduse kogutoodangu määra kasvule) eelhindamisega võrreldes sageli oluliselt vähenenud, viidates asjaolule, et programmid tõenäoliselt oma eesmärke ei saavuta;

| — | 25st valitud ühenduse abi raamprogrammist, rakenduskavast ja ühtsest programmdokumendist toodi rohkem kui poolte vahehindamiste raames puudustena välja projekti valik ja horisontaalsete põhimõtete (nt keskkond, võrdsed võimalused ja infoühiskond) integreerimine. Paljudel juhtudel kirjeldati hindamistes vaid puudusi, andmata tegevusega seotud soovitusi. |
| --- | --- |

—

25st valitud ühenduse abi raamprogrammist, rakenduskavast ja ühtsest programmdokumendist toodi rohkem kui poolte vahehindamiste raames puudustena välja projekti valik ja horisontaalsete põhimõtete (nt keskkond, võrdsed võimalused ja infoühiskond) integreerimine. Paljudel juhtudel kirjeldati hindamistes vaid puudusi, andmata tegevusega seotud soovitusi.

| 26. | Teatud osas kontrollikoja audit siiski kinnitas komisjoni analüüsi. Hindajad vastasid suurele hulgale töödokumendis nr 8 esitatud küsimustele ning üritasid hinnata ühenduse abi raamprogrammide ja rakenduskavade aluseks olevate strateegiate ühtsust ja õigsust (enamikul juhtudel uurides sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid ning koostades uuendatud analüüse programmide tugevate külgede, nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude kohta). Kontrollikoja audit näitas, et programmide rakendamise hindamine oli põhjalikum kui mõjususe, tõhususe ja mõju hindamine:






  — | hindamisaruanded sisaldasid selgeid hinnanguid rakenduskavade ja ühenduse abi raamprogrammide praktiliste ja finantsalaste edusammude kohta; |
| --- | --- | --- |

26.

Teatud osas kontrollikoja audit siiski kinnitas komisjoni analüüsi. Hindajad vastasid suurele hulgale töödokumendis nr 8 esitatud küsimustele ning üritasid hinnata ühenduse abi raamprogrammide ja rakenduskavade aluseks olevate strateegiate ühtsust ja õigsust (enamikul juhtudel uurides sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid ning koostades uuendatud analüüse programmide tugevate külgede, nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude kohta). Kontrollikoja audit näitas, et programmide rakendamise hindamine oli põhjalikum kui mõjususe, tõhususe ja mõju hindamine:

—

hindamisaruanded sisaldasid selgeid hinnanguid rakenduskavade ja ühenduse abi raamprogrammide praktiliste ja finantsalaste edusammude kohta;

| — | tõhususe ja mõju hinnanguid seevastu ei viidud alati läbi või tehti seda vaid osaliselt (nt ERFi ja ESFi meetmete puhul püüti brutotöökohtade loomist peaaegu alati näidata mõjuna tööhõivele); |
| --- | --- |

—

tõhususe ja mõju hinnanguid seevastu ei viidud alati läbi või tehti seda vaid osaliselt (nt ERFi ja ESFi meetmete puhul püüti brutotöökohtade loomist peaaegu alati näidata mõjuna tööhõivele);

| — | tühimõju ja asendusefekti võeti harva arvesse; sageli ei üritatud hindamisaruannetes neid mõjusid otseselt hinnata; |
| --- | --- |

—

tühimõju ja asendusefekti võeti harva arvesse; sageli ei üritatud hindamisaruannetes neid mõjusid otseselt hinnata;

| — | tõhususe kohta ei koostatud alati analüüsi ja kui see koostati, ei toodud selles välja järeldusi või võrdlusnäitajaid ega soovitusi poliitikakujundamise osas; |
| --- | --- |

—

tõhususe kohta ei koostatud alati analüüsi ja kui see koostati, ei toodud selles välja järeldusi või võrdlusnäitajaid ega soovitusi poliitikakujundamise osas;

| — | mõnel juhul ei käsitletud alusstrateegia õigsust nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

mõnel juhul ei käsitletud alusstrateegia õigsust nõuetekohaselt.

| 27. | Kontrollikoja üldhinnangu kohaselt pakkus hindamismenetlus võimaluse programmide raames saavutatud edusammude kontrollimiseks ja kinnitas, et rakendussüsteemid on struktuurifondide eelmise programmitöö perioodiga võrreldes paranenud. Teisalt leiti seires mitmeid puudusi ning paljudel juhtudel oli programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju veel liiga vara hinnata. |
| --- | --- |

27.

Kontrollikoja üldhinnangu kohaselt pakkus hindamismenetlus võimaluse programmide raames saavutatud edusammude kontrollimiseks ja kinnitas, et rakendussüsteemid on struktuurifondide eelmise programmitöö perioodiga võrreldes paranenud. Teisalt leiti seires mitmeid puudusi ning paljudel juhtudel oli programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju veel liiga vara hinnata.

TULEMUSRESERVI JAOTAMINE

| 28. | Määrusega sätestati algusest peale piiratud hulk kvantitatiivseid näitajaid. Komisjon andis 1999. aastal koostatud töödokumendis (25) liikmesriikidele suunised programmide hindamiseks tulemusreservi kolme jaotuskriteeriumi — tõhusus, juhtimise kvaliteet ja rahastamine — alusel. Tulemuslikkuse hindamine pidi põhinema seirenäitajatel, mille alusel võrreldakse vahehindamise tulemusi nende esialgsete eesmärkidega. |
| --- | --- |

28.

Määrusega sätestati algusest peale piiratud hulk kvantitatiivseid näitajaid. Komisjon andis 1999. aastal koostatud töödokumendis (25) liikmesriikidele suunised programmide hindamiseks tulemusreservi kolme jaotuskriteeriumi — tõhusus, juhtimise kvaliteet ja rahastamine — alusel. Tulemuslikkuse hindamine pidi põhinema seirenäitajatel, mille alusel võrreldakse vahehindamise tulemusi nende esialgsete eesmärkidega.

| 29. | Komisjoni töödokument sisaldas näiteid näitajatest, (26) mida tuleks arvestada tulemuslikkuse analüüsi käigus.
  Tõhususe näitajad:






  — | väljundikogum, mis katab vähemalt poole programmi väärtusest; |
| --- | --- | --- |

29.

Komisjoni töödokument sisaldas näiteid näitajatest, (26) mida tuleks arvestada tulemuslikkuse analüüsi käigus.

Tõhususe näitajad:

—

väljundikogum, mis katab vähemalt poole programmi väärtusest;

| — | kavandatud ja tegelike tulemuste võrdlus tööhõive valdkonnas (loodud või säilitatud ajutised/alalised töökohad) või sihtrühmade tööalane konkurentsivõime. |
| --- | --- |

—

kavandatud ja tegelike tulemuste võrdlus tööhõive valdkonnas (loodud või säilitatud ajutised/alalised töökohad) või sihtrühmade tööalane konkurentsivõime.

Juhtimise kvaliteedi näitajad:

| — | nelja tüüpi näitajad, millega mõõdetakse seiret, finantskontrolli, projektide valikut ja hindamissüsteeme. |
| --- | --- |

—

nelja tüüpi näitajad, millega mõõdetakse seiret, finantskontrolli, projektide valikut ja hindamissüsteeme.

Rahastamise tulemuslikkuse näitajad:

| — | erasektori finantseeringu kasutamise suutlikkus ja osakaal. |
| --- | --- |

—

erasektori finantseeringu kasutamise suutlikkus ja osakaal.

Liikmesriikide hinnangud ja tulemusreservi jaotamine

| 30. | Liikmesriikidelt nõuti perioodi tulemuste hindamist ajal, kui tehtud oli keskmiselt ainult 20 % kulutustest. Mõni hindaja juhtis sellele probleemile tähelepanu, nt Itaalia hindaja märkis, et tõhususe üldanalüüsi oli veel liiga vara teha. Programmide prioriteetide rakendamise kiiruses esines aga märkimisväärseid erinevusi. Kontrollikoja auditeeritud programmide vahendite kasutus füüsilise infrastruktuuri osas oli rakendamisperioodi keskpaigas kiirem kui Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidega seonduvate prioriteetide ja meetmete osas. |
| --- | --- |

30.

Liikmesriikidelt nõuti perioodi tulemuste hindamist ajal, kui tehtud oli keskmiselt ainult 20 % kulutustest. Mõni hindaja juhtis sellele probleemile tähelepanu, nt Itaalia hindaja märkis, et tõhususe üldanalüüsi oli veel liiga vara teha. Programmide prioriteetide rakendamise kiiruses esines aga märkimisväärseid erinevusi. Kontrollikoja auditeeritud programmide vahendite kasutus füüsilise infrastruktuuri osas oli rakendamisperioodi keskpaigas kiirem kui Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidega seonduvate prioriteetide ja meetmete osas.

| 31. | Liikmesriigid üritasid hinnata tulemusi näitajate alusel, kuigi perioodi 2000–2006 programmide eelhindamise käigus loodud osa näitajate piiratus takistas hindamiste läbiviimist. Näiteks Saksamaa ja Itaalia programmide puhul kasutati mõjususe seireks ainult väljundite indikaatoreid (27). |
| --- | --- |

31.

Liikmesriigid üritasid hinnata tulemusi näitajate alusel, kuigi perioodi 2000–2006 programmide eelhindamise käigus loodud osa näitajate piiratus takistas hindamiste läbiviimist. Näiteks Saksamaa ja Itaalia programmide puhul kasutati mõjususe seireks ainult väljundite indikaatoreid (27).

| 32. | Liikmesriikide ettepanekud põhinesid tulemusreservi jaotamiseks punktis 29 loetletud kriteeriumidel. Hispaania, Portugali ja Iirimaa ühenduse abi raamprogrammide osas kasutasid liikmesriigid tulemuslikkuse hindamisel isegi suuremat näitajate hulka, kui komisjon oli soovitanud. |
| --- | --- |

32.

Liikmesriikide ettepanekud põhinesid tulemusreservi jaotamiseks punktis 29 loetletud kriteeriumidel. Hispaania, Portugali ja Iirimaa ühenduse abi raamprogrammide osas kasutasid liikmesriigid tulemuslikkuse hindamisel isegi suuremat näitajate hulka, kui komisjon oli soovitanud.

| 33. | Sellele vaatamata piiras ELi finantsvahendite võimalikult suure kasutamise vajadus oluliselt liikmesriikide ettepanekuid tulemusreservi jaotamiseks. Finantsvahendite kasutamise suutlikkuse olulisust rõhutas ka komisjon. Näiteks 16. oktoobril 2003. aastal edastas komisjon piirkondade arengu ja ümberkorraldamise komitee (CDCR) liikmetele teatise ettevalmistuste kohta tulemusreservi jaotamiseks (edastati ka liikmesriikidele), milles rõhutati, et n + 2 reegli märkimisväärsete puudujääkide ja vahehindamise tulemuse kvaliteedi alusel pöörab komisjon erilist tähelepanu vahendite kasutamise suutlikkusele (28). Näited vahendite kasutamise maksimeerimise kohta:






  — | Saksamaa transpordi rakenduskava eesmärk oli investeerida enam-vähem võrdsetes kogustes nii maantee- kui ka raudteetranspordi arendamisse. Lähtuvalt finantsvahendite kasutamise suutlikkusest tehti aga ettepanek suunata kõik tulemusreservi vahendid maantee-ehitusse. Komisjonile ettepanekut esitades märkis kohalik rakendusasutus, et tulemusreservi vahendeid ei kasutatud keskkonna- või transpordipoliitika eesmärkidest lähtuvalt, vaid vastavalt vahendite kasutuses täheldatud edenemisele. |
| --- | --- | --- |

33.

Sellele vaatamata piiras ELi finantsvahendite võimalikult suure kasutamise vajadus oluliselt liikmesriikide ettepanekuid tulemusreservi jaotamiseks. Finantsvahendite kasutamise suutlikkuse olulisust rõhutas ka komisjon. Näiteks 16. oktoobril 2003. aastal edastas komisjon piirkondade arengu ja ümberkorraldamise komitee (CDCR) liikmetele teatise ettevalmistuste kohta tulemusreservi jaotamiseks (edastati ka liikmesriikidele), milles rõhutati, et n + 2 reegli märkimisväärsete puudujääkide ja vahehindamise tulemuse kvaliteedi alusel pöörab komisjon erilist tähelepanu vahendite kasutamise suutlikkusele (28). Näited vahendite kasutamise maksimeerimise kohta:

—

Saksamaa transpordi rakenduskava eesmärk oli investeerida enam-vähem võrdsetes kogustes nii maantee- kui ka raudteetranspordi arendamisse. Lähtuvalt finantsvahendite kasutamise suutlikkusest tehti aga ettepanek suunata kõik tulemusreservi vahendid maantee-ehitusse. Komisjonile ettepanekut esitades märkis kohalik rakendusasutus, et tulemusreservi vahendeid ei kasutatud keskkonna- või transpordipoliitika eesmärkidest lähtuvalt, vaid vastavalt vahendite kasutuses täheldatud edenemisele.

| — | Réunioni ühtne programmdokument: mõni keskkonna- ja võrdseid võimalusi propageeriv meede ei saanud tulemusreservist üldse vahendeid. Korraldusasutus rõhutas, et teatud juhtumitel on keeruline kooskõlastada mõnd ühenduse eesmärki finantsvahendite kasutamise vajadusega. |
| --- | --- |

—

Réunioni ühtne programmdokument: mõni keskkonna- ja võrdseid võimalusi propageeriv meede ei saanud tulemusreservist üldse vahendeid. Korraldusasutus rõhutas, et teatud juhtumitel on keeruline kooskõlastada mõnd ühenduse eesmärki finantsvahendite kasutamise vajadusega.

| — | Brandenburgi ettepanekus, mis esitati peamiselt finantsvahendite kasutamise suutlikkuse analüüsi põhjal, ei võetud jaotamisel arvesse keskkonnaalaseid investeerimismeetmeid. Kõige rohkem vahendeid sai transpordi infrastruktuuri programm. Programmi hindajad jõudsid samuti järeldusele, et komisjoni näitajad põhinesid pigem finantsvahendite kasutamise suutlikkusel kui tõhususel. |
| --- | --- |

—

Brandenburgi ettepanekus, mis esitati peamiselt finantsvahendite kasutamise suutlikkuse analüüsi põhjal, ei võetud jaotamisel arvesse keskkonnaalaseid investeerimismeetmeid. Kõige rohkem vahendeid sai transpordi infrastruktuuri programm. Programmi hindajad jõudsid samuti järeldusele, et komisjoni näitajad põhinesid pigem finantsvahendite kasutamise suutlikkusel kui tõhususel.

| 34. | Lisaks eraldati tulemusreservi vahendeid eranditult ERFile, viidates peamiselt finantsvahendite kasutamise suutlikkusele, nt Saksamaal (Saksimaa rakenduskava), Iirimaal (kõikide Iirimaa rakenduskavade tulemusreservi vahendid määrati täies ulatuses ühele ERFi vahenditest rahastatavale programmile), Itaalias (rakenduskava Sviluppo Imprenditoriale Locale) ning mõned eesmärgi 2 rakenduskavad Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal, Hispaanias ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

34.

Lisaks eraldati tulemusreservi vahendeid eranditult ERFile, viidates peamiselt finantsvahendite kasutamise suutlikkusele, nt Saksamaal (Saksimaa rakenduskava), Iirimaal (kõikide Iirimaa rakenduskavade tulemusreservi vahendid määrati täies ulatuses ühele ERFi vahenditest rahastatavale programmile), Itaalias (rakenduskava Sviluppo Imprenditoriale Locale) ning mõned eesmärgi 2 rakenduskavad Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

| 35. | Tulemusreservi jaotamise ajakava oli tihe. Ettepanekud laekusid 2004. aasta jaanuariks ja kokkulepe tuli põhimõtteliselt saavutada veebruari alguseks. |
| --- | --- |

35.

Tulemusreservi jaotamise ajakava oli tihe. Ettepanekud laekusid 2004. aasta jaanuariks ja kokkulepe tuli põhimõtteliselt saavutada veebruari alguseks.

| 36. | Tulemusreservi kasutati ka teatud määral vahendite jagamiseks programmidele lähtuvalt tõhususest ning juhtimise kvaliteedist. Üldiselt kasutati tulemusreservi vahendeid siiski kulutuste maksimeerimiseks, selle asemel et keskenduda tegevustele, mida hinnatakse eriti tõhusateks. |
| --- | --- |

36.

Tulemusreservi kasutati ka teatud määral vahendite jagamiseks programmidele lähtuvalt tõhususest ning juhtimise kvaliteedist. Üldiselt kasutati tulemusreservi vahendeid siiski kulutuste maksimeerimiseks, selle asemel et keskenduda tegevustele, mida hinnatakse eriti tõhusateks.

VAHEKOKKUVÕTTE MÕJU

| 37. | Struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 reform muutis ja tugevdas fondide eesmärke. Eesmärk oli edendada majanduskasvu ja tööhõivet viisil, mis arvestaks ja kombineeriks omavahel seotud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid poliitilisi eesmärke (29). Eelkõige fondidest tehtud kulutuste osas tuleks arvesse võtta uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni, teadusuuringuid, infoühiskonda, puhast ja tõhusat energiatarbimist (sh taastuv energia), paremat keskkonnakaitset, sotsiaalset hõlvamist ja elukestvat õpet. |
| --- | --- |

37.

Struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 reform muutis ja tugevdas fondide eesmärke. Eesmärk oli edendada majanduskasvu ja tööhõivet viisil, mis arvestaks ja kombineeriks omavahel seotud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid poliitilisi eesmärke (29). Eelkõige fondidest tehtud kulutuste osas tuleks arvesse võtta uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni, teadusuuringuid, infoühiskonda, puhast ja tõhusat energiatarbimist (sh taastuv energia), paremat keskkonnakaitset, sotsiaalset hõlvamist ja elukestvat õpet.

| 38. | Tulemusreservi jaotamine ning pärast vahekokkuvõtet tehtav struktuurifondide vahendite ümberjaotamine pidi lähtuma komisjoni programmitöö suunistes sätestatud programmitöö põhimõtetest (30). Komisjon aga avaldas parandatud programmitöö suunised alles 2003. aasta augustis, mis oli enamiku liikmesriikide ja piirkondade jaoks liiga hilja, et suuniseid vahekokkuvõttes arvesse võtta. Teisalt hõlmasid muudetud suunised vaid üksikuid kvalitatiivseid muudatusi võrreldes esialgsete suunistega, nt Lissaboni strateegia konsolideerimist, transporti (rõhuasetusteks ühitamine, üleminek maanteetranspordilt raudteetranspordile ja veetranspordile) ja energia valdkonda. |
| --- | --- |

38.

Tulemusreservi jaotamine ning pärast vahekokkuvõtet tehtav struktuurifondide vahendite ümberjaotamine pidi lähtuma komisjoni programmitöö suunistes sätestatud programmitöö põhimõtetest (30). Komisjon aga avaldas parandatud programmitöö suunised alles 2003. aasta augustis, mis oli enamiku liikmesriikide ja piirkondade jaoks liiga hilja, et suuniseid vahekokkuvõttes arvesse võtta. Teisalt hõlmasid muudetud suunised vaid üksikuid kvalitatiivseid muudatusi võrreldes esialgsete suunistega, nt Lissaboni strateegia konsolideerimist, transporti (rõhuasetusteks ühitamine, üleminek maanteetranspordilt raudteetranspordile ja veetranspordile) ja energia valdkonda.

| 39. | Tulemusreservi jaotamise tulemusel tuli kõik rakenduskavad ja ühenduse abi raamprogrammid läbi vaadata. See hõlmas iga programmi kohandamist esialgse programmitööga sarnase protsessi kaudu, millega kaasnesid konsultatsioonid pädevate komisjoni peadirektoraatidega ja programmi ametlik kinnitamine komisjonis. |
| --- | --- |

39.

Tulemusreservi jaotamise tulemusel tuli kõik rakenduskavad ja ühenduse abi raamprogrammid läbi vaadata. See hõlmas iga programmi kohandamist esialgse programmitööga sarnase protsessi kaudu, millega kaasnesid konsultatsioonid pädevate komisjoni peadirektoraatidega ja programmi ametlik kinnitamine komisjonis.

| 40. | Liikmesriigid kohustusid oma rakenduskavasid või ühenduse abi raamprogramme läbi vaatama ainult tulemusreservi vahendite jaotamise korral. Kontrollikoja auditeeritud 25 rakenduskavast ja ühenduse abi raamprogrammist tehti muudel põhjustel muudatusi 15 juhtumi puhul. |
| --- | --- |

40.

Liikmesriigid kohustusid oma rakenduskavasid või ühenduse abi raamprogramme läbi vaatama ainult tulemusreservi vahendite jaotamise korral. Kontrollikoja auditeeritud 25 rakenduskavast ja ühenduse abi raamprogrammist tehti muudel põhjustel muudatusi 15 juhtumi puhul.

| 41. | Mitmel juhul aitas vahekokkuvõte kaasa poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamisele rakenduskavades. Teatud juhtudel parandati tulemusnäitajaid ning muudeti juhtimisstruktuure. Sedalaadi muudatusi tehti nt Iirimaal, Portugalis ja Itaalias. |
| --- | --- |

41.

Mitmel juhul aitas vahekokkuvõte kaasa poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamisele rakenduskavades. Teatud juhtudel parandati tulemusnäitajaid ning muudeti juhtimisstruktuure. Sedalaadi muudatusi tehti nt Iirimaal, Portugalis ja Itaalias.

| 42. | Nagu tulemusreservi osas mainiti, seati prioriteediks tegevused, millesse oli võimalik investeerida, nt:






  — | Burgenlandi (Austria) ühtne programmdokument: peamised muudatused: uuringutele, tehnoloogiale, arendustegevusele ja maastiku säilitamiseks kavandatud kulutuste vähendamine tulenevalt finantsvahendite kasutamise suutlikkuse probleemidest. |
| --- | --- | --- |

42.

Nagu tulemusreservi osas mainiti, seati prioriteediks tegevused, millesse oli võimalik investeerida, nt:

—

Burgenlandi (Austria) ühtne programmdokument: peamised muudatused: uuringutele, tehnoloogiale, arendustegevusele ja maastiku säilitamiseks kavandatud kulutuste vähendamine tulenevalt finantsvahendite kasutamise suutlikkuse probleemidest.

| — | “Hainaut” (Belgia) ühtne programmdokument: finantsvahendite kasutamise suutlikkus mängis olulist rolli ning näiteks kavandatud keskkonnajuhtimise osakaalu vähendati märgatavalt madala finantsvahendite kasutamise suutlikkuse tõttu ning abi suunati tööstuspiirkondade ümberarendamisse. |
| --- | --- |

—

“Hainaut” (Belgia) ühtne programmdokument: finantsvahendite kasutamise suutlikkus mängis olulist rolli ning näiteks kavandatud keskkonnajuhtimise osakaalu vähendati märgatavalt madala finantsvahendite kasutamise suutlikkuse tõttu ning abi suunati tööstuspiirkondade ümberarendamisse.

| — | Brandenburgi (Saksamaa) rakenduskava: keskkonnameetmetele kavandatud eelarvevahendeid vähendati märgatavalt, taastuva energia meetmest loobuti. |
| --- | --- |

—

Brandenburgi (Saksamaa) rakenduskava: keskkonnameetmetele kavandatud eelarvevahendeid vähendati märgatavalt, taastuva energia meetmest loobuti.

| — | Transpordi rakenduskava (Saksamaa): tulemusreservi vahendeid eraldati ainult maanteeprojektidele, mis muutis märgatavalt maanteedele ja raudteedele tehtavate kulutuste tasakaalu. |
| --- | --- |

—

Transpordi rakenduskava (Saksamaa): tulemusreservi vahendeid eraldati ainult maanteeprojektidele, mis muutis märgatavalt maanteedele ja raudteedele tehtavate kulutuste tasakaalu.

| — | Calabria rakenduskava: suur osa muudetud programmist puudutab nn ühilduvaid projekte. Need on avalikud projektid, mida rahastati riiklikest vahenditest juba enne käesoleva programmiperioodi algust. Neid projekte ei olnud ette nähtud esialgses programmis. Nimetatud lähenemisviisi kasutati peamiselt selleks, et vältida kohustustest vabastamist. |
| --- | --- |

—

Calabria rakenduskava: suur osa muudetud programmist puudutab nn ühilduvaid projekte. Need on avalikud projektid, mida rahastati riiklikest vahenditest juba enne käesoleva programmiperioodi algust. Neid projekte ei olnud ette nähtud esialgses programmis. Nimetatud lähenemisviisi kasutati peamiselt selleks, et vältida kohustustest vabastamist.

| — | Itaalia ühenduse abi raamprogramm, Iirimaa lõuna- ja idapiirkonna rakenduskava: programmide rahastamiskavasid muudeti olulisel määral, kuna erakapitali esialgu kavandatud osakaalu vähendati (Itaalia ühenduse abi raamprogrammis 95 % ja Iirimaa lõuna- ja idapiirkonna rakenduskavas 70 %) ning asendati osaliselt riiklike eelarvevahenditega. Selle tulemusel sooviti suurendada riigieelarvelisi kulutusi ja vältida kohustustest vabastamist. |
| --- | --- |

—

Itaalia ühenduse abi raamprogramm, Iirimaa lõuna- ja idapiirkonna rakenduskava: programmide rahastamiskavasid muudeti olulisel määral, kuna erakapitali esialgu kavandatud osakaalu vähendati (Itaalia ühenduse abi raamprogrammis 95 % ja Iirimaa lõuna- ja idapiirkonna rakenduskavas 70 %) ning asendati osaliselt riiklike eelarvevahenditega. Selle tulemusel sooviti suurendada riigieelarvelisi kulutusi ja vältida kohustustest vabastamist.

| 43. | Kontrollikoda leidis, et vahendite ümberjaotamised tehti keskkonnameetmete arvelt ja peamiselt läksid need vahendid ettevõtete ning transpordi infrastruktuuri (eelkõige maanteede) projektide toetuseks. Seda tehti nt Saksamaa, Hispaania, Itaalia ja Belgia puhul kokku ligikaudu 800 miljoni euro ulatuses (umbes 1 % nendele liikmesriikidele ette nähtud struktuurifondide eraldistest). |
| --- | --- |

43.

Kontrollikoda leidis, et vahendite ümberjaotamised tehti keskkonnameetmete arvelt ja peamiselt läksid need vahendid ettevõtete ning transpordi infrastruktuuri (eelkõige maanteede) projektide toetuseks. Seda tehti nt Saksamaa, Hispaania, Itaalia ja Belgia puhul kokku ligikaudu 800 miljoni euro ulatuses (umbes 1 % nendele liikmesriikidele ette nähtud struktuurifondide eraldistest).

| 44. | Üldiselt leidis kontrollikoda, et struktuurifondide mitme programmi osas aitasid vahekokkuvõtted kaasa parenemisele (nt poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamisel või tulemusnäitajate osas). Praktikas oli oluliseks mõjuks eelarvevahendite ümbersuunamine sellistest meetmetest, mille vahendeid ei kasutatud. |
| --- | --- |

44.

Üldiselt leidis kontrollikoda, et struktuurifondide mitme programmi osas aitasid vahekokkuvõtted kaasa parenemisele (nt poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamisel või tulemusnäitajate osas). Praktikas oli oluliseks mõjuks eelarvevahendite ümbersuunamine sellistest meetmetest, mille vahendeid ei kasutatud.

PROGRAMMIPERIOODI 2007–2013 KORRALDUS

| 45. | Järgmiseks struktuurifondide programmitöö perioodiks on kokku lepitud programmide hindamise, läbivaatamise ja kontrolli muudetud kord. Uus kord erineb paljuski programmiperioodist 2000–2006. Üldiselt tehti muudatusi nendes aspektides, mis vajasid suuremat paindlikkust, kui 2000–2006 kord lubas, ning see peaks kaasa aitama vahehindamiste ja kulukavade vahekokkuvõtete sobitamisele iga üksikprogrammi eripärast lähtuvalt.






  — | Hindamise tegemine on endiselt kohustuslik enne programmiperioodi, selle kestel ja pärast seda. Hindamisel peab esmajoones lähtuma säästva arengu eesmärgist ning asjakohastest ühenduse õigusaktidest, mis puudutavad keskkonnamõju ja strateegilist keskkonnamõju hindamist (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Järgmiseks struktuurifondide programmitöö perioodiks on kokku lepitud programmide hindamise, läbivaatamise ja kontrolli muudetud kord. Uus kord erineb paljuski programmiperioodist 2000–2006. Üldiselt tehti muudatusi nendes aspektides, mis vajasid suuremat paindlikkust, kui 2000–2006 kord lubas, ning see peaks kaasa aitama vahehindamiste ja kulukavade vahekokkuvõtete sobitamisele iga üksikprogrammi eripärast lähtuvalt.

—

Hindamise tegemine on endiselt kohustuslik enne programmiperioodi, selle kestel ja pärast seda. Hindamisel peab esmajoones lähtuma säästva arengu eesmärgist ning asjakohastest ühenduse õigusaktidest, mis puudutavad keskkonnamõju ja strateegilist keskkonnamõju hindamist (31).

| — | Teisalt ei ole kõikide programmide puhul kohustuslik teatud programmiperioodi hetkel vahekokkuvõtet koostada. |
| --- | --- |

—

Teisalt ei ole kõikide programmide puhul kohustuslik teatud programmiperioodi hetkel vahekokkuvõtet koostada.

| — | Hindamisel lähtutakse nn proportsionaalse sekkumise põhimõttest. Komisjoni ja liikmesriikide poolt fondide rakendamisel kasutatavad finants- ja haldusressursid, mis puudutavad näitajate valikut, hindamist, juhtimis- ja kontrollisüsteemi ning aruandlust, peavad olema proportsionaalsed rakenduskavale eraldatud vahendite kogumahuga (32). |
| --- | --- |

—

Hindamisel lähtutakse nn proportsionaalse sekkumise põhimõttest. Komisjoni ja liikmesriikide poolt fondide rakendamisel kasutatavad finants- ja haldusressursid, mis puudutavad näitajate valikut, hindamist, juhtimis- ja kontrollisüsteemi ning aruandlust, peavad olema proportsionaalsed rakenduskavale eraldatud vahendite kogumahuga (32).

| — | Tulemusreserv ei ole kohustuslik. Selle asemel võivad liikmesriigid luua riikliku ettenägematute kulude reservi või riikliku tulemusreservi (33). (Riikliku tulemusreservi vahendite jaotamise kord on sarnane programmitöö perioodi 2000–2006 tulemusreservi kohta kehtinud nõuetega). |
| --- | --- |

—

Tulemusreserv ei ole kohustuslik. Selle asemel võivad liikmesriigid luua riikliku ettenägematute kulude reservi või riikliku tulemusreservi (33). (Riikliku tulemusreservi vahendite jaotamise kord on sarnane programmitöö perioodi 2000–2006 tulemusreservi kohta kehtinud nõuetega).

| — | 2000–2006 programmide vahekokkuvõte ei ole kõikide programmide puhul kohustuslik. (Nõukoguga kokku lepitud programmitöö üldsuuniste läbivaatus ei kohusta liikmesriike muutma oma rakenduskavasid või riiklikke strateegilisi raamistikke.) Sellegipoolest sätestab määrus kaks juhtu, kus liikmesriigid võivad otsustada vahekokkuvõtte kasuks: 1) märkimisväärsed sotsiaalmajanduslikud muutused ja ühenduse, riiklike või piirkondlike prioriteetides toimunud oluliste muudatuste suuremal määral või erineval viisil arvesse võtmine; 2) märkimisväärsete kõrvalekallete esinemisel esialgsetest eesmärkidest või rakendamisega seonduvate raskuste puhul. |
| --- | --- |

—

2000–2006 programmide vahekokkuvõte ei ole kõikide programmide puhul kohustuslik. (Nõukoguga kokku lepitud programmitöö üldsuuniste läbivaatus ei kohusta liikmesriike muutma oma rakenduskavasid või riiklikke strateegilisi raamistikke.) Sellegipoolest sätestab määrus kaks juhtu, kus liikmesriigid võivad otsustada vahekokkuvõtte kasuks: 1) märkimisväärsed sotsiaalmajanduslikud muutused ja ühenduse, riiklike või piirkondlike prioriteetides toimunud oluliste muudatuste suuremal määral või erineval viisil arvesse võtmine; 2) märkimisväärsete kõrvalekallete esinemisel esialgsetest eesmärkidest või rakendamisega seonduvate raskuste puhul.

| 46. | N + 2 reegel on endiselt jõus, kuid muutub (piiratud ajaks) n + 3 reegliks nende liikmesriikide jaoks, kelle SKT inimese kohta aastatel 2001–2003 oli alla 85 % EL-25 keskmisest. |
| --- | --- |

46.

N + 2 reegel on endiselt jõus, kuid muutub (piiratud ajaks) n + 3 reegliks nende liikmesriikide jaoks, kelle SKT inimese kohta aastatel 2001–2003 oli alla 85 % EL-25 keskmisest.

JÄRELDUSED

| 47. | Vahehindamine võimaldas kontrollida struktuurifondide programmide rakendamise edenemist ning selle põhjal saadi kinnitus, et rakendussüsteemid on varasema struktuurifondide perioodiga võrreldes märkimisväärselt paranenud. Teisalt oli paljude juhtude osas liiga vara hinnata programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju. |
| --- | --- |

47.

Vahehindamine võimaldas kontrollida struktuurifondide programmide rakendamise edenemist ning selle põhjal saadi kinnitus, et rakendussüsteemid on varasema struktuurifondide perioodiga võrreldes märkimisväärselt paranenud. Teisalt oli paljude juhtude osas liiga vara hinnata programmide tõhusust ja eelkõige nende mõju.

| 48. | Tulemusreservi kasutati peamiselt kulude maksimeerimiseks selle asemel, et suunata vahendeid eriti tõhusaks osutunud valdkondadesse. Komisjon rõhutas finantsvahendite kasutamise suutlikkuse olulisust (vt punkt 33). |
| --- | --- |

48.

Tulemusreservi kasutati peamiselt kulude maksimeerimiseks selle asemel, et suunata vahendeid eriti tõhusaks osutunud valdkondadesse. Komisjon rõhutas finantsvahendite kasutamise suutlikkuse olulisust (vt punkt 33).

| 49. | Mitmel juhul edendati struktuurifondi programmide vahekokkuvõtetega poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamist rakenduskavades (nt nagu need kajastuvad Lissabonis ja Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu istungitel langetatud otsustes) või täiustati tegevusnäitajaid. Vahekokkuvõtte oluline mõju oli seada prioriteediks tegevused, kuhu vahendeid suunata. |
| --- | --- |

49.

Mitmel juhul edendati struktuurifondi programmide vahekokkuvõtetega poliitiliste prioriteetide või ELi poliitika muudatuste arvestamist rakenduskavades (nt nagu need kajastuvad Lissabonis ja Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu istungitel langetatud otsustes) või täiustati tegevusnäitajaid. Vahekokkuvõtte oluline mõju oli seada prioriteediks tegevused, kuhu vahendeid suunata.

| 50. | Struktuurifondide määruses sätestatud vaheetapi menetluste läbiviimiseks tehti tõsiseid pingutusi. Teisalt saadi vahehindamiste ja vahekontrollide tulemusel vaid vähene kinnitus selle kohta, et struktuurifondide kulutustel on soovitud mõjud ja tagajärjed, kuna vahehindamised viidi läbi programmi võrdlemisi varajases etapis. Lisaks kasutasid liikmesriigid ja komisjon tulemusreservi ja vahekokkuvõtet, et edendada kulutusi, mis oleksid teostatavad lubatud ajaraamistikus. |
| --- | --- |

50.

Struktuurifondide määruses sätestatud vaheetapi menetluste läbiviimiseks tehti tõsiseid pingutusi. Teisalt saadi vahehindamiste ja vahekontrollide tulemusel vaid vähene kinnitus selle kohta, et struktuurifondide kulutustel on soovitud mõjud ja tagajärjed, kuna vahehindamised viidi läbi programmi võrdlemisi varajases etapis. Lisaks kasutasid liikmesriigid ja komisjon tulemusreservi ja vahekokkuvõtet, et edendada kulutusi, mis oleksid teostatavad lubatud ajaraamistikus.

| 51. | Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada struktuurifondidega sarnastesse kuluprogrammidesse võimalus eesmärkide, meetmete ja eelarveeraldiste läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada suuremahulistesse (kuni seitsmeaastased) kuluprogrammidesse võimalus programmi eesmärkide, meetmete ja eelarvevahendite läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Auditi käigus leiti aga probleeme, mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised ning millega tuleks arvestada vahehindamiste ja -kokkuvõtete korra loomisel ja rakendamisel.






  — | Kulutused peaksid olema tõhusad, mõjusad ja säästlikud. Teisalt on need struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide raames kokku lepitud ja järgmistes ELi finantsperspektiivides määratletud kulukohustuste kogusummad nii eesmärgiks kui ka ülempiiriks (34). Vahendite kasutamise suutlikkus on ühtekuuluvusega seotud ELi kulutuste enesestmõistetav eesmärk. |
| --- | --- | --- |

51.

Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada struktuurifondidega sarnastesse kuluprogrammidesse võimalus eesmärkide, meetmete ja eelarveeraldiste läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Kontrollikoja hinnangul oleks jätkuvalt asjakohane lisada suuremahulistesse (kuni seitsmeaastased) kuluprogrammidesse võimalus programmi eesmärkide, meetmete ja eelarvevahendite läbivaatamiseks programmi rakendamise ajal. Auditi käigus leiti aga probleeme, mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised ning millega tuleks arvestada vahehindamiste ja -kokkuvõtete korra loomisel ja rakendamisel.

—

Kulutused peaksid olema tõhusad, mõjusad ja säästlikud. Teisalt on need struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide raames kokku lepitud ja järgmistes ELi finantsperspektiivides määratletud kulukohustuste kogusummad nii eesmärgiks kui ka ülempiiriks (34). Vahendite kasutamise suutlikkus on ühtekuuluvusega seotud ELi kulutuste enesestmõistetav eesmärk.

| — | N + 2 reegel loodi kulude planeerituse tagamiseks ning samas motiveerib see liikmesriike ja komisjoni toetama selliseid tegevusi, mille vahendite suunamine on suhteliselt lihtne. |
| --- | --- |

—

N + 2 reegel loodi kulude planeerituse tagamiseks ning samas motiveerib see liikmesriike ja komisjoni toetama selliseid tegevusi, mille vahendite suunamine on suhteliselt lihtne.

| — | Vahekokkuvõttega kaasneb ajastamisprobleem. Mida hiljem vahekokkuvõte tehakse, seda väiksem on võimalus programmi muudatusi sisse viia. Mida varem vahekokkuvõte tehakse, seda raskem on kujundada põhjalikku arvamust kavandatavate kulutuste tõhususest ja mõjust. Siit võib järeldada, et hindamine on oluline vahendite jaotamisel ning seetõttu on tähtis läbi viia kvaliteetne eelhindamine. |
| --- | --- |

—

Vahekokkuvõttega kaasneb ajastamisprobleem. Mida hiljem vahekokkuvõte tehakse, seda väiksem on võimalus programmi muudatusi sisse viia. Mida varem vahekokkuvõte tehakse, seda raskem on kujundada põhjalikku arvamust kavandatavate kulutuste tõhususest ja mõjust. Siit võib järeldada, et hindamine on oluline vahendite jaotamisel ning seetõttu on tähtis läbi viia kvaliteetne eelhindamine.

| 52. | Olemasolevaid probleeme süvendas programmiperioodi 2000–2006 eritaust. Perioodi 1994–1999 kulutuste osas ei rakendatud n + 2 reeglit ning kulutuste puhul tekkisid märkimisväärsed viivitused (perioodi 1994–1999 programme ei ole käesoleva ajani veel suletud). See oli üheks perioodi 2000–2006 programmide alustamise viibimise põhjuseks. Paljud vahehindamise piirangud on veelgi olulisemad: infrastruktuuriinvesteeringute või tööhõiveprogrammide netotulemuste hindamine on sisuliselt raske. |
| --- | --- |

52.

Olemasolevaid probleeme süvendas programmiperioodi 2000–2006 eritaust. Perioodi 1994–1999 kulutuste osas ei rakendatud n + 2 reeglit ning kulutuste puhul tekkisid märkimisväärsed viivitused (perioodi 1994–1999 programme ei ole käesoleva ajani veel suletud). See oli üheks perioodi 2000–2006 programmide alustamise viibimise põhjuseks. Paljud vahehindamise piirangud on veelgi olulisemad: infrastruktuuriinvesteeringute või tööhõiveprogrammide netotulemuste hindamine on sisuliselt raske.

SOOVITUSED

| 53. | Kontrollikoda soovitab järgmisi tegevusi vaheetapi menetluste kasulikkuse parandamiseks programmiperioodil 2007–2013 ja edaspidiseks:






  — | Programmide vahehindamise ja vahekokkuvõtte edukus sõltub sellest, kui suuri kulutusi tehakse programmiperioodi jooksul, selle asemel et need mõneks aastaks ootele jätta. Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama perioodi 2000–2006 programmide kiire ja tõhusa sulgemise, et vähendada viivitusi seoses perioodi 2007–2013 programmide alustamisega. |
| --- | --- | --- |

53.

Kontrollikoda soovitab järgmisi tegevusi vaheetapi menetluste kasulikkuse parandamiseks programmiperioodil 2007–2013 ja edaspidiseks:

—

Programmide vahehindamise ja vahekokkuvõtte edukus sõltub sellest, kui suuri kulutusi tehakse programmiperioodi jooksul, selle asemel et need mõneks aastaks ootele jätta. Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama perioodi 2000–2006 programmide kiire ja tõhusa sulgemise, et vähendada viivitusi seoses perioodi 2007–2013 programmide alustamisega.

| — | Perioodi 2000.–2006 programmide hindajate järeldusel oli eriliseks probleemiks seiresüsteemide puudulik toimimine. Komisjon peaks võtma meetmeid tulemusnäitajate seire tagamiseks alates uue programmiperioodi algusest. |
| --- | --- |

—

Perioodi 2000.–2006 programmide hindajate järeldusel oli eriliseks probleemiks seiresüsteemide puudulik toimimine. Komisjon peaks võtma meetmeid tulemusnäitajate seire tagamiseks alates uue programmiperioodi algusest.

| — | Kulutuste hindamine ja ümberhindamine peaks toimuma piisavalt hilja, et seda saaks teha edukal hindamiskogemusel, kuid siiski piisavalt vara, et vajadusel võimaldada prioriteetide muutmist. |
| --- | --- |

—

Kulutuste hindamine ja ümberhindamine peaks toimuma piisavalt hilja, et seda saaks teha edukal hindamiskogemusel, kuid siiski piisavalt vara, et vajadusel võimaldada prioriteetide muutmist.

| — | Programmiperioodi 2000–2006 vaheetapi menetlused moodustasid aeganõudva ja keerulise protsessi. Komisjon peaks tulevikus mõtlema sellele, kuidas seda protsessi kiiremaks ja paremini vajadustele vastavaks muuta. |
| --- | --- |

—

Programmiperioodi 2000–2006 vaheetapi menetlused moodustasid aeganõudva ja keerulise protsessi. Komisjon peaks tulevikus mõtlema sellele, kuidas seda protsessi kiiremaks ja paremini vajadustele vastavaks muuta.

| — | Kuigi komisjon peaks vältima ettekirjutusi hindamismeetodite valiku osas, tuleks siiski kindlaks määrata, kuidas programme täiendada selliselt, et mõju ühtekuuluvusele oleks eristatav, et hindamised oleksid aluseks parimatele tavadele. Kui tulemusreservid luuakse, tuleks neid kasutada selliselt, et need annaks vajalikku kaalu programmide tõhusale ja mõjusale rakendamisele. |
| --- | --- |

—

Kuigi komisjon peaks vältima ettekirjutusi hindamismeetodite valiku osas, tuleks siiski kindlaks määrata, kuidas programme täiendada selliselt, et mõju ühtekuuluvusele oleks eristatav, et hindamised oleksid aluseks parimatele tavadele. Kui tulemusreservid luuakse, tuleks neid kasutada selliselt, et need annaks vajalikku kaalu programmide tõhusale ja mõjusale rakendamisele.

| — | Kõik komisjoni suunised peaksid ilmuma õigeaegselt. |
| --- | --- |

—

Kõik komisjoni suunised peaksid ilmuma õigeaegselt.

| — | Komisjon ja liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ELi poliitiliste prioriteetide kulutuste programmitöö ja juhtimise korrale. |
| --- | --- |

—

Komisjon ja liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ELi poliitiliste prioriteetide kulutuste programmitöö ja juhtimise korrale.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. märtsi 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Umbes 200-le uute liikmesriikide programmile eraldati aastateks 2004–2006 ligikaudu 16 miljardi euro väärtuses struktuurifondide vahendeid.

1

(2)  Vt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, II jaotise (Programmeerimine)) artiklid 13–19 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 10 lõige 3.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklid 18 ja 19. Juhul kui ELi eraldis on alla miljardi euro, võib abi liigitada ühtse programmdokumendi alla, mis sisaldab samalaadset teavet kui ühenduse abi raamprogramm ja rakenduskava.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 14 lõige 2.

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 35 lõige 2.

6

(7)  Tulemusreserv, vt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 44; N + 2 reegel, vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 31 lõige 2.

7

(8)  Eesmärgi 1 programmile eraldatavate struktuurifondide vahendite kogusumma on vastavalt programmi rahastamiskavale aastatel 2000–2006 võetud aastaste osadena. Väljamakseid võib teha ettemaksetena (moodustades 7 % iga programmi maksete kogusummast, mis programmi alguses annab võrdlemisi pikaajalise kaitse n + 2 reegli rakendamise vastu) või lõplikele abisaajatele nende tegelike kulude põhjal tehtavate maksetena. Vältimaks kulukohustustest vabastamist, peavad liikmesriigid komisjonile esitama kulukohustuste võtmisele järgneva teise aasta lõpuks väljamaksetaotluse, mis hõlmab aastate lõikes rahastamiskavas ette nähtud summasid (nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 31 lõige 2 ja artikli 32 lõige 3).

8

(9)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikkel 27. Säästlikkus tähendab, et vahendid tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike. Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ning kavandatud tulemuste saavutamist; tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemustevahel. Struktuurifondide mõjususe hindamiseks vt ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 40.

9

(10)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 41.

10

(11)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 42.

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 43.

12

(13)  Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006 (ELT C 174, 23.7.2003).

13

(14)  Vt eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide järelhindamiste kohta.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 42 lõige 2.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 44 lõige 1.

16

(17)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 44 lõige 2.

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 14 lõige 2 koos II jaotisega programmeerimise kohta ning artikli 10 lõige 3.

18

(19)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 42 lõige 3.

19

(20)  Belgia ühtne programmdokument: Flandria eesmärk 3; Prantsusmaa: Korsika ja eesmärgi 3 ühtsed programmdokumendid; Saksamaa: Brandenburgi ühenduse abi raamprogramm ja rakenduskava, transport; Itaalia: ühenduse abi raamprogramm ja rakenduskava Calabria, Ponsil, transport; Lombardia ühtne programmdokument, eesmärk 3; Iirimaa: ühenduse abi raamprogramm ja Iirimaa kaguosa, tootmissektori rakenduskavad; Hispaania: ühenduse abi raamprogramm ning Andaluusia ja Galicia rakenduskavad; Ühendkuningriik: ühtne programmdokument Merseyside, eesmärgi 3 rakenduskava.

20

Komisjoni tasandil analüüsiti järgmisi vahetoiminguid: Portugali ühenduse abi raamprogramm ja Algarve (P) rakenduskava, Burgenlandi (A) ühtne programmdokument, Hainaut’ (B) ühtne programmdokument, Réunioni (F) ühtne programmdokument, Flevolandi (NL) ühtne programmdokument vahehindamise protsess, tulemusreservi jaotamine ning vahekokkuvõtete tegemine.

(21)  Kavandamisetapis hindas komisjon kolmandiku aruannetest heaks või suurepäraseks. Lõpparuannetele antud hinnang oli tunduvalt positiivsem: 2/3 aruannetest olid kas head või suurepärased. Leitud puuduste peamine põhjus oli see, et hindajate tööd aeglustas:

21

| — | hindamisküsimuste rohkus; |
| --- | --- |

—

hindamisküsimuste rohkus;

| — | hinnatavate projektide rohkus; |
| --- | --- |

—

hinnatavate projektide rohkus;

| — | mõne suuremahulise programmi keerukus ning osa hindajate vahendite piiratus. |
| --- | --- |

—

mõne suuremahulise programmi keerukus ning osa hindajate vahendite piiratus.

(22)  Koondaruanne “Kasvav hindamisvõime” (Growing Evaluation Capacity), Euroopa Komisjon, november 2004 (lk 35).

22

Growing Evaluation Capacity

(23)  Nende mõjude kohta on tehtud mitmeid empiirilisi uuringuid ja hindamisi. Üldiselt on tegelike vajaduste osas andmed puudulikud, sh infrastruktuuri kohta, mis on vajalik struktuurifondide mõju optimeerimiseks.

23

(24)  Tühimõju esineb olukordades, kus tegevus või investeering oleks toimunud ka ilma kõnealuse rahastamiseta.

24

(25)  Euroopa Komisjon, uus programmiperiood 2000–2006: metoodika töödokument nr 4 — tulemusreservi rakendamine.

25

(26)  Need näitajad on omavahel seotud: rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus ja väljund on tihedas korrelatsioonis.

26

(27)  Kontrollikoja eriaruandes nr 7/2003 märgiti, et tegelikkuses kaasnes tulemusreserviga keerukas vahendite ümberjaotamise protsess, mille tulemuseks võib olla vahendite ebaühtlane ja ebatõhus kasutamine.

27

(28)  Ühe juhtumi puhul, milleks oli Hollandi eesmärgi 3 programm, ei olnud komisjonil muud valikut, kui eraldada vahendid tulemusreservist, hoolimata sellest, et märkimisväärsed kulukohustustest vabastamised olid tehtud, kuna eraldatud vahendeid ei suudetud realiseerida.

28

(29)  See oli vastavuses Amsterdami lepinguga sätestatud ühenduse säästva arengu kontseptsiooni nõuetega ning ennetas suures osas Euroopa Ülemkogu Lissaboni istungi lõppotsuseid (märtsis 2000: saada kõige konkurentsivõimelisemaks ja teadmistepõhisemaks majanduseks maailmas), millele Göteborgis lisati (juunis 2001) säästva arengu keskkonnastrateegia.

29

(30)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 10 lõige 3 ja artikkel 14 “... vastavalt käesolevale jaotisele”. Sõna “jaotis” tähendab siin artiklites 15–19 esitatud programmitöö sätteid.

30

(31)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) artikkel 47 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

31

(32)  Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 13.

32

(33)  Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 50 ja 51.

33

(34)  Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (sh finantsperspektiiv) (EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1) lõike 12 kolmandale punktile kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu järgima finantsperspektiivis struktuurimeetmeteks ette nähtud kulukohustuste assigneeringute jaotust.

34

---

KOMISJON VASTAB

KOKKUVÕTE

| III. | Esimene taane. — Vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. Mitme programmi hiline või aeglane käivitamine muutis kõnealuse analüüsi keeruliseks, kuid teatavatel juhtudel tehti analüüs siiski (vt komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” 5. peatükk). Vahehindamise käigus analüüsitud muud aspektid aitasid oluliselt kaasa otsuste tegemisele tulemusreservi jaotamise kohta ja rakenduskavade kohandamisele.
  Teine taane. — Tulemusreservi kasutati programmidele rahaliste vahendite eraldamiseks mitme kriteeriumi alusel, mille jaoks komisjon soovitas kolme liiki näitajaid. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur, kuid kriteeriumid erinesid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad (vt punktid 28 ja 32).
  Kolmas taane. — Komisjon on seisukohal, et vahehindamisel oli märkimisväärne mõju programmide üldisele tulemuslikkusele ja sellele, kuidas neis võeti arvesse poliitilisi prioriteete. Samal ajal tahtis komisjon vältida lisavahendite eraldamist valdkondadele, millel oli juba raskusi olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisega. |
| --- | --- |

III.

Esimene taane. — Vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. Mitme programmi hiline või aeglane käivitamine muutis kõnealuse analüüsi keeruliseks, kuid teatavatel juhtudel tehti analüüs siiski (vt komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” 5. peatükk). Vahehindamise käigus analüüsitud muud aspektid aitasid oluliselt kaasa otsuste tegemisele tulemusreservi jaotamise kohta ja rakenduskavade kohandamisele.

Teine taane. — Tulemusreservi kasutati programmidele rahaliste vahendite eraldamiseks mitme kriteeriumi alusel, mille jaoks komisjon soovitas kolme liiki näitajaid. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur, kuid kriteeriumid erinesid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad (vt punktid 28 ja 32).

Kolmas taane. — Komisjon on seisukohal, et vahehindamisel oli märkimisväärne mõju programmide üldisele tulemuslikkusele ja sellele, kuidas neis võeti arvesse poliitilisi prioriteete. Samal ajal tahtis komisjon vältida lisavahendite eraldamist valdkondadele, millel oli juba raskusi olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisega.

| IV. | Komisjon nõustub, et programmiperioodi jooksul on asjakohane läbi vaadata programmi eesmärgid, meetmed ja eelarvelised vahendid. Läbivaatamise käigus tehtavad ettepanekud, mis käsitlevad korra muutmist perioodil 2007–2013, põhinevad aastate 2000–2006 kogemustel.
  Esimene taane. — Komisjoni ülesanne on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse nii tõhusust ja kulutustele vastavat tulu kui ka rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust. Komisjon püüab seda kohustust täita.
  Teine taane. — Probleemid, mida n + 2 reegel tekitab seoses vahendite kiire kasutamise ja kvaliteediga, ei pea tingimata tähendama, et kvaliteet jääb tagaplaanile. Komisjon püüab seda ennetada.
  Kolmas taane. — Järelevalve- ja hindamiskord programmiperioodiks 2007–2013 on kavandatud vastavalt programmidega seotud praktilistele probleemidele. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon nõustub, et programmiperioodi jooksul on asjakohane läbi vaadata programmi eesmärgid, meetmed ja eelarvelised vahendid. Läbivaatamise käigus tehtavad ettepanekud, mis käsitlevad korra muutmist perioodil 2007–2013, põhinevad aastate 2000–2006 kogemustel.

Esimene taane. — Komisjoni ülesanne on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse nii tõhusust ja kulutustele vastavat tulu kui ka rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust. Komisjon püüab seda kohustust täita.

Teine taane. — Probleemid, mida n + 2 reegel tekitab seoses vahendite kiire kasutamise ja kvaliteediga, ei pea tingimata tähendama, et kvaliteet jääb tagaplaanile. Komisjon püüab seda ennetada.

Kolmas taane. — Järelevalve- ja hindamiskord programmiperioodiks 2007–2013 on kavandatud vastavalt programmidega seotud praktilistele probleemidele.

| V. | Esimene taane. — Komisjon avaldas augustis 2006 üksikasjalikud suunised perioodi 2000–2006 programmide sulgemiseks. Sulgemist käsitlevate nõuetega ollakse nüüd rohkem kursis kui enne perioodi 1994–99 lõppu.
  Teine taane. — Komisjon pöörab suurt tähelepanu järelevalvesüsteemide loomisele ja näitajate määratlemisele uutes programmides.
  Kolmas taane. — Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. Selline lähenemine on paremini kohandatav hindamise kasutajate nõudmistele.
  Samuti aitavad eeskirjadega sätestatud proportsionaalsus ja programmiprotsessi ühtlustamine muuta hindamiskorda paindlikumaks.
  Neljas taane. — Seda võimaldab paindlikum kord.
  Viies taane. — Perioodiks 2007–2013 esitas komisjon suunised 2006. aastal.
  Kuues taane. — Kaasrahastatavad meetmed peavad edendama Euroopa Liidu (EL) poliitilisi prioriteete, kaasa arvatud majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava. EL 15 liikmesriigid peavad viimati nimetatud tegevuskava rahastamise raames täitma teatavad eesmärgid. |
| --- | --- |

V.

Esimene taane. — Komisjon avaldas augustis 2006 üksikasjalikud suunised perioodi 2000–2006 programmide sulgemiseks. Sulgemist käsitlevate nõuetega ollakse nüüd rohkem kursis kui enne perioodi 1994–99 lõppu.

Teine taane. — Komisjon pöörab suurt tähelepanu järelevalvesüsteemide loomisele ja näitajate määratlemisele uutes programmides.

Kolmas taane. — Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. Selline lähenemine on paremini kohandatav hindamise kasutajate nõudmistele.

Samuti aitavad eeskirjadega sätestatud proportsionaalsus ja programmiprotsessi ühtlustamine muuta hindamiskorda paindlikumaks.

Neljas taane. — Seda võimaldab paindlikum kord.

Viies taane. — Perioodiks 2007–2013 esitas komisjon suunised 2006. aastal.

Kuues taane. — Kaasrahastatavad meetmed peavad edendama Euroopa Liidu (EL) poliitilisi prioriteete, kaasa arvatud majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava. EL 15 liikmesriigid peavad viimati nimetatud tegevuskava rahastamise raames täitma teatavad eesmärgid.

SISSEJUHATUS

| 6. | Selgitus 1. — Komisjoni algne ettepanek oli moodustada tulemusreserv, mida saaks liikmesriikide vahel ümber jagada, kuid seda ettepanekut muudeti tulevaste õigusaktide üle peetud läbirääkimiste käigus. |
| --- | --- |

6.

Selgitus 1. — Komisjoni algne ettepanek oli moodustada tulemusreserv, mida saaks liikmesriikide vahel ümber jagada, kuid seda ettepanekut muudeti tulevaste õigusaktide üle peetud läbirääkimiste käigus.

| 9. | Esimene taane. — Komisjon oli seisukohal, et oli saavutatud edu struktuurifondide programmide koostamisel, oli tagatud nende rakendamine vastavalt selgelt koostatud arengustrateegiale ja tõhususe arvel ei oldud eelistatud rahaliste vahendite ärakasutamist.
  Teine taane. — Kõik liikmesriigid viisid läbi eelhindamise, mille tulemuseks oli strateegiate suurem ühtsus, tehtud valikute aluste parem mõistmine ja eesmärkide oluliselt täpsem kvantifitseerimine. Liikmesriikides, kus eelhindamise käigus analüüsiti alternatiivseid strateegiaid, kavatseti kõnealust hindamist kasutada osana riiklikust kavandamisprotsessist. |
| --- | --- |

9.

Esimene taane. — Komisjon oli seisukohal, et oli saavutatud edu struktuurifondide programmide koostamisel, oli tagatud nende rakendamine vastavalt selgelt koostatud arengustrateegiale ja tõhususe arvel ei oldud eelistatud rahaliste vahendite ärakasutamist.

Teine taane. — Kõik liikmesriigid viisid läbi eelhindamise, mille tulemuseks oli strateegiate suurem ühtsus, tehtud valikute aluste parem mõistmine ja eesmärkide oluliselt täpsem kvantifitseerimine. Liikmesriikides, kus eelhindamise käigus analüüsiti alternatiivseid strateegiaid, kavatseti kõnealust hindamist kasutada osana riiklikust kavandamisprotsessist.

| 10. | Komisjon nõustub, et tulevaste järelhindamiste puhul tuleks olla põhjalikum, ja võtab täielikult arvesse andmete ja allikate piiratust. Komisjon valmistab hindamise põhjalikult ette. |
| --- | --- |

10.

Komisjon nõustub, et tulevaste järelhindamiste puhul tuleks olla põhjalikum, ja võtab täielikult arvesse andmete ja allikate piiratust. Komisjon valmistab hindamise põhjalikult ette.

HINNANG VAHEHINDAMISELE

| 20. | Selgitus 4. — Komisjoni aruandes vahehindamise kohta (“Kasvav hindamisvõime”) märgiti ka, et mõne hindamisega alustati ühiku hinna analüüsi, millele saab tulevikus toetuda. |
| --- | --- |

20.

Selgitus 4. — Komisjoni aruandes vahehindamise kohta (“Kasvav hindamisvõime”) märgiti ka, et mõne hindamisega alustati ühiku hinna analüüsi, millele saab tulevikus toetuda.

| 23. | Esimene taane. — Ka komisjon tõdes oma aruandes “Kasvav hindamisvõime” (punkt 4.1.1), et kulutuste vähesus on piiranud hindamiste potentsiaali.
  Teine taane. — Nendest hindamiste tulemustest, mis on seotud Lissaboni ja Göteborgi tegevuskavadega, anti ülevaade komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” punktis 5.2.
  Kolmas taane. — Komisjoni aruandes “Kasvav hindamisvõime” ei käsitletud mõju hindamise metoodilisi probleeme, sest vähesed kulutused ja sellest tulenev suhteliselt väike väljund kujutasid endast suuremaid piiranguid. Vahehindamise töödokumendis oli komisjon siiski kindlalt väitnud, et vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. See kehtib ka mõjususe hindamisel seoses tööhõivega. |
| --- | --- |

23.

Esimene taane. — Ka komisjon tõdes oma aruandes “Kasvav hindamisvõime” (punkt 4.1.1), et kulutuste vähesus on piiranud hindamiste potentsiaali.

Teine taane. — Nendest hindamiste tulemustest, mis on seotud Lissaboni ja Göteborgi tegevuskavadega, anti ülevaade komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” punktis 5.2.

Kolmas taane. — Komisjoni aruandes “Kasvav hindamisvõime” ei käsitletud mõju hindamise metoodilisi probleeme, sest vähesed kulutused ja sellest tulenev suhteliselt väike väljund kujutasid endast suuremaid piiranguid. Vahehindamise töödokumendis oli komisjon siiski kindlalt väitnud, et vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. See kehtib ka mõjususe hindamisel seoses tööhõivega.

| 25. | Kolmas taane. — Raske on saavutada tasakaalu pikaajaliste vajaduste, nagu teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ja kulusid kiiremini tekitavate, nõudlusel põhinevate meetmete rahastamise vahel.
  Neljas taane. — Komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” punktis 5.1.2.1 käsitletakse erinevate modelleerimistulemuste ja hindamiste võrdlemise keerukust (vt ka punkt 22). |
| --- | --- |

25.

Kolmas taane. — Raske on saavutada tasakaalu pikaajaliste vajaduste, nagu teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ja kulusid kiiremini tekitavate, nõudlusel põhinevate meetmete rahastamise vahel.

Neljas taane. — Komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” punktis 5.1.2.1 käsitletakse erinevate modelleerimistulemuste ja hindamiste võrdlemise keerukust (vt ka punkt 22).

| 26. | Nagu märgitud vastuses punkti 23 viimasele taandele, olid vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piiratud.
  Kolmas taane. — Vahehindamise töödokumendis juhiti tähelepanu sellele, et ka kõnealustele tulemustele antav hinnang sõltub andmete kättesaadavusest.
  Neljas taane. — Vt vastus selgitusele 4 ja punkti 23 viimasele taandele. |
| --- | --- |

26.

Nagu märgitud vastuses punkti 23 viimasele taandele, olid vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piiratud.

Kolmas taane. — Vahehindamise töödokumendis juhiti tähelepanu sellele, et ka kõnealustele tulemustele antav hinnang sõltub andmete kättesaadavusest.

Neljas taane. — Vt vastus selgitusele 4 ja punkti 23 viimasele taandele.

| 27. | Vahehindamise teine tähtis eesmärk oli hinnata nende strateegiate olulisust, mida saaks ellu viia vahehindamiseks ette nähtud ajavahemiku jooksul madalatele kulutustele vaatamata (vt töödokument). Tõhususe ja mõju hindamise piiratud eesmärkide kohta vt punkt 23. |
| --- | --- |

27.

Vahehindamise teine tähtis eesmärk oli hinnata nende strateegiate olulisust, mida saaks ellu viia vahehindamiseks ette nähtud ajavahemiku jooksul madalatele kulutustele vaatamata (vt töödokument). Tõhususe ja mõju hindamise piiratud eesmärkide kohta vt punkt 23.

TULEMUSRESERVI JAOTAMINE

| 30. | Vahehindamine andis teavet tulemusreservi jaotamise kohta muuks otstarbeks kui kuludeks. Mõned näitajad, mida komisjon vahehindamiseks soovitas, ei sõltunud kulutuste suurusest, vaid nende abil mõõdeti programmi rakendamise erinevaid aspekte.
  Tuleb märkida, et osa infrastruktuuriprojekte aitavad kaasa Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

30.

Vahehindamine andis teavet tulemusreservi jaotamise kohta muuks otstarbeks kui kuludeks. Mõned näitajad, mida komisjon vahehindamiseks soovitas, ei sõltunud kulutuste suurusest, vaid nende abil mõõdeti programmi rakendamise erinevaid aspekte.

Tuleb märkida, et osa infrastruktuuriprojekte aitavad kaasa Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisele.

| 31. | Komisjoni töödokumendis soovitati kasutada pigem tootlusnäitajaid, sest need andmed on kättesaadavad ainult väikese hilinemisega, samal ajal kui tulemusnäitajate andmed on kättesaadavad alles pikema aja möödudes. Mõjunäitajad on kättesaadavad alles mitu aastat pärast sekkumise lõpetamist. |
| --- | --- |

31.

Komisjoni töödokumendis soovitati kasutada pigem tootlusnäitajaid, sest need andmed on kättesaadavad ainult väikese hilinemisega, samal ajal kui tulemusnäitajate andmed on kättesaadavad alles pikema aja möödudes. Mõjunäitajad on kättesaadavad alles mitu aastat pärast sekkumise lõpetamist.

| 33. | Komisjon teatas, et ta pöörab kasutamise suutlikkusele erilist tähelepanu seepärast, et ei oleks mõistlik eraldada lisavahendeid programmile või prioriteedile, mis ei suuda ära kasutada esialgseid rahalisi vahendeid.
  Komisjon nõustub, et üksnes kiire kulutamine ei näita programmi edukust. Rahaliste vahendite tõhus kasutamine on aga vajalik tingimus, kui tahetakse saavutada programmi eesmärgid. Kuigi rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur tulemusreservi jaotamisel, erinesid kriteeriumid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui andmed olid piisavalt usaldusväärsed (vt punktid 28 ja 32).
  Esimene taane. — Kuigi investeerimine raudteetransporti oli keskkonna seisukohast soovitav, pidi korraldusasutus arvestama asjaoluga, et ta oli kasutanud ainult 14,5 % olemasolevatest vahenditest.
  Teine taane. — Rahaliste vahendite eraldamine keskkonnale oli üks läbirääkimistel enim vaidlusi tekitanud küsimus. Ühtedele keskkonnaprojektidele ette nähtud rahaliste vahendite vähendamine (nt jäätmete põletusseadis, mille ehitamine lükati edasi) kompenseeriti seetõttu osaliselt suuremate rahaliste vahendite eraldamisega teistele keskkonnasõbralikele projektidele. Kuigi võrdseid võimalusi propageerivatele meetmetele uusi rahalisi vahendeid ei eraldatud, hoogustas arutelu tegevust kõnealuses valdkonnas.
  Kolmas taane. — Komisjon ei olnud rahul, et Brandenburgi liidumaa eraldas märkimisväärsed rahalised vahendid transpordi infrastruktuurile, eelkõige maanteede infrastruktuurile, ning komisjon on korduvalt arutanud kõnealust küsimust liidumaaga, kes õigustab oma otsust n + 2 reegliga. Komisjon kavatseb selle küsimuse tõstatada läbirääkimistel järgmise programmiperioodi üle. |
| --- | --- |

33.

Komisjon teatas, et ta pöörab kasutamise suutlikkusele erilist tähelepanu seepärast, et ei oleks mõistlik eraldada lisavahendeid programmile või prioriteedile, mis ei suuda ära kasutada esialgseid rahalisi vahendeid.

Komisjon nõustub, et üksnes kiire kulutamine ei näita programmi edukust. Rahaliste vahendite tõhus kasutamine on aga vajalik tingimus, kui tahetakse saavutada programmi eesmärgid. Kuigi rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur tulemusreservi jaotamisel, erinesid kriteeriumid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui andmed olid piisavalt usaldusväärsed (vt punktid 28 ja 32).

Esimene taane. — Kuigi investeerimine raudteetransporti oli keskkonna seisukohast soovitav, pidi korraldusasutus arvestama asjaoluga, et ta oli kasutanud ainult 14,5 % olemasolevatest vahenditest.

Teine taane. — Rahaliste vahendite eraldamine keskkonnale oli üks läbirääkimistel enim vaidlusi tekitanud küsimus. Ühtedele keskkonnaprojektidele ette nähtud rahaliste vahendite vähendamine (nt jäätmete põletusseadis, mille ehitamine lükati edasi) kompenseeriti seetõttu osaliselt suuremate rahaliste vahendite eraldamisega teistele keskkonnasõbralikele projektidele. Kuigi võrdseid võimalusi propageerivatele meetmetele uusi rahalisi vahendeid ei eraldatud, hoogustas arutelu tegevust kõnealuses valdkonnas.

Kolmas taane. — Komisjon ei olnud rahul, et Brandenburgi liidumaa eraldas märkimisväärsed rahalised vahendid transpordi infrastruktuurile, eelkõige maanteede infrastruktuurile, ning komisjon on korduvalt arutanud kõnealust küsimust liidumaaga, kes õigustab oma otsust n + 2 reegliga. Komisjon kavatseb selle küsimuse tõstatada läbirääkimistel järgmise programmiperioodi üle.

| 34. | Tulemusreservi jaotamine pidi toimuma sõltumatult sellest struktuurifondist, millest rahalised vahendid eraldatakse.
  See vastas pikemaajalistele arenguprioriteetidele ja rahastamise suurele nõudlusele teatavates sektorites. Mõnel juhul, millele kontrollikoda viitas, kõrvaldati programmid tulemusreservi vahendite kandidaatide hulgast, sest oli olemas otsene oht, et nende rahastamiseks ette nähtud kulukohustused vabastatakse n + 2 reegli alusel. |
| --- | --- |

34.

Tulemusreservi jaotamine pidi toimuma sõltumatult sellest struktuurifondist, millest rahalised vahendid eraldatakse.

See vastas pikemaajalistele arenguprioriteetidele ja rahastamise suurele nõudlusele teatavates sektorites. Mõnel juhul, millele kontrollikoda viitas, kõrvaldati programmid tulemusreservi vahendite kandidaatide hulgast, sest oli olemas otsene oht, et nende rahastamiseks ette nähtud kulukohustused vabastatakse n + 2 reegli alusel.

| 36. | Nagu märgitud vastuses punktile 34, ei põhinenud vahendite eraldamine alati kasutamise suutlikkusel, kuigi see oli tulemusreservi jaotamise üks eeldusi; arvesse võeti ka mõjusust kajastavaid väljundeid ja tulemusi, kui nende kohta oli usaldusväärseid andmeid, ja pikemaajalisi vajadusi. |
| --- | --- |

36.

Nagu märgitud vastuses punktile 34, ei põhinenud vahendite eraldamine alati kasutamise suutlikkusel, kuigi see oli tulemusreservi jaotamise üks eeldusi; arvesse võeti ka mõjusust kajastavaid väljundeid ja tulemusi, kui nende kohta oli usaldusväärseid andmeid, ja pikemaajalisi vajadusi.

VAHEKOKKUVÕTTE MÕJU

| 42. | Et vastata vahekokkuvõtte küsimusele kasutamise suutlikkuse tähtsuse kohta, viitab komisjon oma vastustele seoses tulemusreserviga punktis 34.
  Teine taane. — Arvesse võeti nii finantstulemusi kui ka kulude tõhusust, eelkõige töökohtade loomisel. Oht, et keskkonnaprojektid ületavad kulutuste tähtaja, oli üks põhjustest, miks seda liiki projektide rahastamist vähendati.
  Viies taane. — Komisjon jälgib auditeerimise ja asjaomase järelevalvekomisjoni kaudu selliste projektide kõlblikkust ELi rahaliste vahendite saamiseks. Näiteks auditeeritakse märtsis 2007 projekte, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) Calabria programmi raames.
  Kuues taane. — Rahastamise lõpetamine erasektori vahenditest oli osaliselt tingitud asjaolust, et erasektori vahendid kaasati finantstabelitesse eksikombel (neid ei olnud kavas kaasata kaasrahastamise raames), aga ka sellise rahastamise ebakindlusest, mis tähendas, et rahastamiskavasid tuli korrapäraselt läbi vaadata; rahastamine avaliku sektori vahenditest oli palju stabiilsem. Asjaomastele meetmetele rahaliste vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF) jäi muutumatuks ja nende meetmete rakendamiseks jätkati ka rahastamist erasektori vahenditest, kuigi mitte enam kaasrahastamise raames. |
| --- | --- |

42.

Et vastata vahekokkuvõtte küsimusele kasutamise suutlikkuse tähtsuse kohta, viitab komisjon oma vastustele seoses tulemusreserviga punktis 34.

Teine taane. — Arvesse võeti nii finantstulemusi kui ka kulude tõhusust, eelkõige töökohtade loomisel. Oht, et keskkonnaprojektid ületavad kulutuste tähtaja, oli üks põhjustest, miks seda liiki projektide rahastamist vähendati.

Viies taane. — Komisjon jälgib auditeerimise ja asjaomase järelevalvekomisjoni kaudu selliste projektide kõlblikkust ELi rahaliste vahendite saamiseks. Näiteks auditeeritakse märtsis 2007 projekte, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) Calabria programmi raames.

Kuues taane. — Rahastamise lõpetamine erasektori vahenditest oli osaliselt tingitud asjaolust, et erasektori vahendid kaasati finantstabelitesse eksikombel (neid ei olnud kavas kaasata kaasrahastamise raames), aga ka sellise rahastamise ebakindlusest, mis tähendas, et rahastamiskavasid tuli korrapäraselt läbi vaadata; rahastamine avaliku sektori vahenditest oli palju stabiilsem. Asjaomastele meetmetele rahaliste vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF) jäi muutumatuks ja nende meetmete rakendamiseks jätkati ka rahastamist erasektori vahenditest, kuigi mitte enam kaasrahastamise raames.

| 43. | Komisjon viitab oma vastusele punktis 33. |
| --- | --- |

43.

Komisjon viitab oma vastusele punktis 33.

PROGRAMMITÖÖ PERIOODI 2007–2013 KORRALDUS

| 45. | Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. See lähenemine rõhutab vajadust järelevalve, hindamise ja otsuste tegemise tihedama seotuse järele ning seda on võimalik paremini kohandada hindamise kasutajate nõudmistele. Hindamine algatatakse siis, kui järelevalve käigus ilmnevad tegelikud või võimalikud raskused, kuid hindamise võib läbi viia ka selleks, et tagada selliste strateegiliste või tegevusega seotud aspektide korrapärane läbivaatamine, mida ei saa analüüsida ainult järelevalveandmete alusel.
  Esimene taane. — Komisjon andis suunised uue lähenemisviisi jaoks 2006. aastal (töödokument nr 5 “Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: Hindamine programmiperioodil 2007–2013”). |
| --- | --- |

45.

Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. See lähenemine rõhutab vajadust järelevalve, hindamise ja otsuste tegemise tihedama seotuse järele ning seda on võimalik paremini kohandada hindamise kasutajate nõudmistele. Hindamine algatatakse siis, kui järelevalve käigus ilmnevad tegelikud või võimalikud raskused, kuid hindamise võib läbi viia ka selleks, et tagada selliste strateegiliste või tegevusega seotud aspektide korrapärane läbivaatamine, mida ei saa analüüsida ainult järelevalveandmete alusel.

Esimene taane. — Komisjon andis suunised uue lähenemisviisi jaoks 2006. aastal (töödokument nr 5 “Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: Hindamine programmiperioodil 2007–2013”).

JÄRELDUSED

| 47. | Vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. Mitme programmi hiline või aeglane käivitamine muutis kõnealuse analüüsi keeruliseks, kuid teatavatel juhtudel tehti analüüs siiski (vt komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” 5. peatükk). Vahehindamise käigus analüüsitud muud aspektid aitasid siiski oluliselt kaasa otsuste tegemisele tulemusreservi jaotamise kohta ja rakenduskavade kohandamisele. |
| --- | --- |

47.

Vahehindamise eesmärgid tõhususe, mõjususe ja oodatud mõju hindamisel piirdusid esialgsete väljundite ja tulemuste analüüsiga. Mitme programmi hiline või aeglane käivitamine muutis kõnealuse analüüsi keeruliseks, kuid teatavatel juhtudel tehti analüüs siiski (vt komisjoni aruande “Kasvav hindamisvõime” 5. peatükk). Vahehindamise käigus analüüsitud muud aspektid aitasid siiski oluliselt kaasa otsuste tegemisele tulemusreservi jaotamise kohta ja rakenduskavade kohandamisele.

| 48. | Tulemusreservi kasutati programmidele rahaliste vahendite eraldamiseks mitme kriteeriumi alusel, mille jaoks komisjon soovitas kolme liiki näitajaid. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur, kuid kriteeriumid erinesid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad (vt punktid 28 ja 32). |
| --- | --- |

48.

Tulemusreservi kasutati programmidele rahaliste vahendite eraldamiseks mitme kriteeriumi alusel, mille jaoks komisjon soovitas kolme liiki näitajaid. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli oluline tegur, kuid kriteeriumid erinesid liikmesriigiti ja olid tihti laiemalt piiritletud, kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad (vt punktid 28 ja 32).

| 49. | Komisjon on seisukohal, et vahekokkuvõttel oli märkimisväärne mõju programmide üldisele tulemuslikkusele ja sellele, kuidas neis võeti arvesse poliitilisi prioriteete. Samal ajal tahtis komisjon vältida lisavahendite eraldamist valdkondadele, millel oli juba raskusi olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisega. |
| --- | --- |

49.

Komisjon on seisukohal, et vahekokkuvõttel oli märkimisväärne mõju programmide üldisele tulemuslikkusele ja sellele, kuidas neis võeti arvesse poliitilisi prioriteete. Samal ajal tahtis komisjon vältida lisavahendite eraldamist valdkondadele, millel oli juba raskusi olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisega.

| 50. | Kulutuste vähesust arvestades võib vahehindamine osutada ainult mõnele näitele rahaliste vahendite asjakohase ümbersuunamise kohta. |
| --- | --- |

50.

Kulutuste vähesust arvestades võib vahehindamine osutada ainult mõnele näitele rahaliste vahendite asjakohase ümbersuunamise kohta.

| 51. | Komisjon nõustub, et on asjakohane läbi vaadata programmiperioodi 2000–2006 programmieesmärgid, meetmed ja eelarvelised vahendid. Läbivaatamise käigus tehtavad ettepanekud, mis käsitlevad korra muutmist perioodil 2007–2013, põhinevad aastate 2000–2006 kogemustel.
  Esimene alapunkt. — Komisjoni ülesanne on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse nii tõhusust ja kulutustele vastavat tulu kui ka rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust. Komisjon püüab seda kohustust täita.
  Teine alapunkt. — Probleemid, mida n + 2 reegel tekitab seoses vahendite kiire kasutamise ja kvaliteediga, ei pea tingimata tähendama, et kvaliteet jääb tagaplaanile. Komisjon püüab seda ennetada.
  Kolmas alapunkt. — Järelevalve- ja hindamiskord programmiperioodiks 2007–2013 on kavandatud vastavalt programmidega seotud praktilistele probleemidele. |
| --- | --- |

51.

Komisjon nõustub, et on asjakohane läbi vaadata programmiperioodi 2000–2006 programmieesmärgid, meetmed ja eelarvelised vahendid. Läbivaatamise käigus tehtavad ettepanekud, mis käsitlevad korra muutmist perioodil 2007–2013, põhinevad aastate 2000–2006 kogemustel.

Esimene alapunkt. — Komisjoni ülesanne on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse nii tõhusust ja kulutustele vastavat tulu kui ka rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust. Komisjon püüab seda kohustust täita.

Teine alapunkt. — Probleemid, mida n + 2 reegel tekitab seoses vahendite kiire kasutamise ja kvaliteediga, ei pea tingimata tähendama, et kvaliteet jääb tagaplaanile. Komisjon püüab seda ennetada.

Kolmas alapunkt. — Järelevalve- ja hindamiskord programmiperioodiks 2007–2013 on kavandatud vastavalt programmidega seotud praktilistele probleemidele.

| 52. | Komisjon nõustub, et rakendamise sujuv alustamine suurendab vahehindamiste kasulikkust. Perioodi 2000–2006 vahehindamise ülesanne oli kindlaks teha, kuidas programmide rakendamine sujub, ja teha esialgsete tulemuste põhjal vajalikke muudatusi, selle asemel et jätkata rakendamist nii, et see piiraks positiivsete tulemuste saavutamist. Kui arvata välja kulukohustused, mis jäid täitmata seoses perioodi 1994–99 programmidega algatatud kohtumenetluse tõttu, on kulukohustused suures osas täidetud. Täitmata kulukohustusi oli 31. detsembri 2006. aasta seisuga vähem kui 0,6 % esialgsetest assigneeringutest (917 miljonit eurot). |
| --- | --- |

52.

Komisjon nõustub, et rakendamise sujuv alustamine suurendab vahehindamiste kasulikkust. Perioodi 2000–2006 vahehindamise ülesanne oli kindlaks teha, kuidas programmide rakendamine sujub, ja teha esialgsete tulemuste põhjal vajalikke muudatusi, selle asemel et jätkata rakendamist nii, et see piiraks positiivsete tulemuste saavutamist. Kui arvata välja kulukohustused, mis jäid täitmata seoses perioodi 1994–99 programmidega algatatud kohtumenetluse tõttu, on kulukohustused suures osas täidetud. Täitmata kulukohustusi oli 31. detsembri 2006. aasta seisuga vähem kui 0,6 % esialgsetest assigneeringutest (917 miljonit eurot).

SOOVITUSED

| 53. | Esimene alapunk. — Komisjon avaldas augustis 2006 üksikasjalikud suunised perioodi 2000–2006 programmide sulgemiseks. Sulgemist käsitlevate nõuetega ollakse nüüd rohkem kursis kui enne perioodi 1994–99 lõppu.
  Teine alapunkt. — Komisjon pöörab suurt tähelepanu järelevalvesüsteemide loomisele ja näitajate määratlemisele uutes programmides.
  Kolmas alapunkt. — Uus hindamiskord suurendab paindlikkust. Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. Selline lähenemisviis on paremini kohandatav hindamise kasutajate nõudmistele.
  Samuti aitavad eeskirjadega sätestatud proportsionaalsus ja programmiprotsessi ühtlustamine muuta hindamiskorda paindlikumaks.
  Neljas alapunkt. — Perioodi 2007–2013 hindamiskord on palju paindlikum.
  Viies alapunkt. — Perioodiks 2007–2013 nähakse struktuurifondide määruses ette paindlik viis hindamise ja programmide muutmise ühendamiseks. Tänu hindamisele saadakse väärtuslikke soovitusi ning on võimalik tuvastada häid ja halbu tavasid.
  Kuues alapunkt. — Peamised suunised perioodiks 2000–2006 koostati aegsasti. Perioodiks 2007–2013 esitas komisjon suunised 2006. aastal.
  Seitsmes alapunkt. — Kaasrahastatavad meetmed peavad edendama ELi poliitilisi prioriteete, kaasa arvatud majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava. EL 15 liikmesriigid peavad viimati nimetatud tegevuskava rahastamise korral täitma teatavad eesmärgid. |
| --- | --- |

53.

Esimene alapunk. — Komisjon avaldas augustis 2006 üksikasjalikud suunised perioodi 2000–2006 programmide sulgemiseks. Sulgemist käsitlevate nõuetega ollakse nüüd rohkem kursis kui enne perioodi 1994–99 lõppu.

Teine alapunkt. — Komisjon pöörab suurt tähelepanu järelevalvesüsteemide loomisele ja näitajate määratlemisele uutes programmides.

Kolmas alapunkt. — Uus hindamiskord suurendab paindlikkust. Perioodil 2007–2013 asendatakse senised vahehindamise üldnõuded vajaduspõhise püsihindamisega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muudatustele. Selline lähenemisviis on paremini kohandatav hindamise kasutajate nõudmistele.

Samuti aitavad eeskirjadega sätestatud proportsionaalsus ja programmiprotsessi ühtlustamine muuta hindamiskorda paindlikumaks.

Neljas alapunkt. — Perioodi 2007–2013 hindamiskord on palju paindlikum.

Viies alapunkt. — Perioodiks 2007–2013 nähakse struktuurifondide määruses ette paindlik viis hindamise ja programmide muutmise ühendamiseks. Tänu hindamisele saadakse väärtuslikke soovitusi ning on võimalik tuvastada häid ja halbu tavasid.

Kuues alapunkt. — Peamised suunised perioodiks 2000–2006 koostati aegsasti. Perioodiks 2007–2013 esitas komisjon suunised 2006. aastal.

Seitsmes alapunkt. — Kaasrahastatavad meetmed peavad edendama ELi poliitilisi prioriteete, kaasa arvatud majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava. EL 15 liikmesriigid peavad viimati nimetatud tegevuskava rahastamise korral täitma teatavad eesmärgid.

---