# Euroopa Liidu L 15/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.015.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide20. jaanuar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.015.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 15

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide20. jaanuar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 38/2010, 18. jaanuar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 39/2011, 19. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 40/2011, 19. jaanuar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 41/2011, 19. jaanuar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 42/2011, 19. jaanuar 2011, millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel | 10 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/30/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust ning teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 117 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes | 17 |
| | | 2011/32/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 38/2010, 18. jaanuar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EL) nr 39/2011, 19. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni määrus (EL) nr 40/2011, 19. jaanuar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames

7

Komisjoni määrus (EL) nr 41/2011, 19. jaanuar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

8

Komisjoni määrus (EL) nr 42/2011, 19. jaanuar 2011, millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel

10

OTSUSED

2011/30/EL

*

Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust ning teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 117 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 117 all)

1

12

2011/31/EL

*

Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

17

2011/32/EL

*

Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2011, dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

22

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 190/09/COL, 22. aprill 2009, millega kuuekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades muudetud peatüki, mis käsitleb riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks | 26 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 190/09/COL, 22. aprill 2009, millega kuuekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades muudetud peatüki, mis käsitleb riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 38/2010,

18. jaanuar 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmetega kehtestati väärtuseline dumpinguvastane tollimaks, mis ulatus 0 %-st kuni 62,6 %-ni, individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmetega kehtestati väärtuseline dumpinguvastane tollimaks, mis ulatus 0 %-st kuni 62,6 %-ni, individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.

| (2) | 2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (3) meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi (nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006 (4)) kehtestati dumpinguvastane tollimaks, mis oli vahemikus 0–18 %. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (3) meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi (nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006 (4)) kehtestati dumpinguvastane tollimaks, mis oli vahemikus 0–18 %.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist, milles uuriti India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist, milles uuriti India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.

| (4) | Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (6) määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India eksportija osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(4)

Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (6) määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India eksportija osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

| (5) | Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(5)

Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja dumpingu uurimisega.

| (6) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (8) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (8) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimast korda nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimast korda nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2010 (9).

| (8) | Käesoleva vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja, äriühing Garware Polyester Limited suhtes kehtib praegu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja, äriühing Garware Polyester Limited suhtes kehtib praegu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr 14,7 %.

2.   Kehtivad tasakaalustusmeetmed

| (9) | Tuleks märkida, et äriühingu Garware Polyester Limited suhtes kehtib tasakaalustav tollimaks 5,4 %, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 15/2009 alusel. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks märkida, et äriühingu Garware Polyester Limited suhtes kehtib tasakaalustav tollimaks 5,4 %, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 15/2009 alusel.

3.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine

| (10) | 2009. aasta augustis sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdus dumpingu uurimisega, esitas äriühing Garware Polyester Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „äriühing Garware” või „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(10)

2009. aasta augustis sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdus dumpingu uurimisega, esitas äriühing Garware Polyester Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „äriühing Garware” või „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

4.   Läbivaatamise algatamine

| (11) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 1. detsembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (10) avaldatud algatamisteates taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(11)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 1. detsembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (10) avaldatud algatamisteates taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (12) | Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnati läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes, mis tegutsevad Indias. |
| --- | --- |

(12)

Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnati läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes, mis tegutsevad Indias.

5.   Uurimine

| (13) | Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

| (14) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (15) | Uurimisel vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisel vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (16) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestati praegu kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile). |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestati praegu kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).

2.   Samasugune toode

| (18) | Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(18)

Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.

| (19) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

a)   Normaalväärtus

| (20) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.

| (21) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(21)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (22) | Seejärel uuriti, kas taotluse esitaja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(22)

Seejärel uuriti, kas taotluse esitaja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (23) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(23)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

| (24) | Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta uurimise alla kuuluva eksportiva tootja poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele. |
| --- | --- |

(24)

Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta uurimise alla kuuluva eksportiva tootja poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.

b)   Ekspordihind

| (25) | Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

(25)

Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

c)   Võrdlus

| (26) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid, mida taotluse esitaja maksis. |
| --- | --- |

(26)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid, mida taotluse esitaja maksis.

d)   Dumpingumarginaal

| (27) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud.

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (28) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (29) | Sellega seonduvalt näitas uurimine, et pärast eelmise uurimise (põhjenduses 5 nimetatud meetmete aegumise uurimine) lõppu, tegi äriühing Garware oma tootmisprotsessis ja tehnoloogias suuri muudatusi. Äriühing kasutab nüüd peamise toorainena dimetüültereftalaadi asemel puhast tereftaalhapet. Kõnealuse meetmete aegumise uurimisperioodi jooksul oli äriühing Garware ainus India eksportiv tootja, kes kasutas veel dimetüültereftalaadil põhinevat vana tehnoloogiat. Tehnoloogia muutmise ja uude tootmishoonesse tehtud investeeringute tulemusena vähenesid eelmise meetmete aegumise läbivaatamise ja praeguse uurimise vahelisel ajal tootmiskulud väga palju. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(29)

Sellega seonduvalt näitas uurimine, et pärast eelmise uurimise (põhjenduses 5 nimetatud meetmete aegumise uurimine) lõppu, tegi äriühing Garware oma tootmisprotsessis ja tehnoloogias suuri muudatusi. Äriühing kasutab nüüd peamise toorainena dimetüültereftalaadi asemel puhast tereftaalhapet. Kõnealuse meetmete aegumise uurimisperioodi jooksul oli äriühing Garware ainus India eksportiv tootja, kes kasutas veel dimetüültereftalaadil põhinevat vana tehnoloogiat. Tehnoloogia muutmise ja uude tootmishoonesse tehtud investeeringute tulemusena vähenesid eelmise meetmete aegumise läbivaatamise ja praeguse uurimise vahelisel ajal tootmiskulud väga palju. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks.

| (30) | Tuleks märkida ka seda, et dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügiks, oli negatiivne. Mahult oli selline müük kordades suurem kui liitu suunatud eksportmüük. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks märkida ka seda, et dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügiks, oli negatiivne. Mahult oli selline müük kordades suurem kui liitu suunatud eksportmüük.

| (31) | Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne läbivaatamine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse läbivaatamise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud. |
| --- | --- |

(31)

Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne läbivaatamine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse läbivaatamise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

E.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (32) | Läbivaatamise uurimise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Garware toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %. |
| --- | --- |

(32)

Läbivaatamise uurimise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Garware toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %.

| (33) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (11) artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu eespool põhjenduses 9 märgitud, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 %, siis praegusel juhul probleemi ei ole. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (11) artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu eespool põhjenduses 9 märgitud, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 %, siis praegusel juhul probleemi ei ole.

| (34) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei laekunud ühtegi arvamust, |
| --- | --- |

(34)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei laekunud ühtegi arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Garware Polyester Limited kohta järgmisega:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028” |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

0,0

A028”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

G. MATOLCSY

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

3

(4)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

4

(5)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.

8

(9)  ELT L 242, 15.9.2010, lk 6.

9

(10)  ELT C 291, 1.12.2009, lk 28.

10

(11)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

11

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 39/2011,

19. jaanuar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 40/2011,

19. jaanuar 2011,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 620/2009, milles sätestatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide haldamine, (3) nähakse ette impordilitsentside taotlemise ja väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 620/2009, milles sätestatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide haldamine, (3) nähakse ette impordilitsentside taotlemise ja väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et juhul kui litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks ettenähtud kogust, tuleks igas litsentsitaotluses taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsient. Vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. jaanuaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotlused ületavad kasutada olevaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, ning kehtestada jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et juhul kui litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks ettenähtud kogust, tuleks igas litsentsitaotluses taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsient. Vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. jaanuaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotlused ületavad kasutada olevaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, ning kehtestada jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4449 vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. jaanuaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotluste suhtes kohaldatakse jaotuskoefitsienti 84,156557 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 182, 15.7.2009, lk 25.

3

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 41/2011,

19. jaanuar 2011,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

2011. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2011-30.6.2011 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2011-30.6.2011 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 42/2011,

19. jaanuar 2011,

millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt ajavahemikul 1.–7. jaanuar 2011 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentside taotlustega hõlmatud kogused on võrdsed järjekorranumbrite 09.4317 ja 09.4318 jaoks ettenähtud kogusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt ajavahemikul 1.–7. jaanuar 2011 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentside taotlustega hõlmatud kogused on võrdsed järjekorranumbrite 09.4317 ja 09.4318 jaoks ettenähtud kogusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt tuleks uute litsentsitaotluste esitamine järjekorranumbrite 09.4317 ja 09.4318 kohta turustusaasta lõpuni peatada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt tuleks uute litsentsitaotluste esitamine järjekorranumbrite 09.4317 ja 09.4318 kohta turustusaasta lõpuni peatada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas osutatud järjekorranumbritele vastavate uute litsentsitaotluste esitamine peatatakse kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

2

---

LISA

CXL kontsessioonisuhkur

Turustusaasta 2010/2011

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.1.2011–7.1.2011

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | (1) | Peatatud |
| 09.4318 | Brasiilia | (1) | Peatatud |
| 09.4319 | Kuuba | — | |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | — | Peatatud |
| 09.4321 | India | — | Peatatud |
| „—” | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4317

Austraalia

(1)

Peatatud

09.4318

Brasiilia

(1)

Peatatud

09.4319

Kuuba

—

09.4320

Muud kolmandad riigid

—

Peatatud

09.4321

India

—

Peatatud

„—”

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

Balkani suhkur

Turustusaasta 2010/2011

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.1.2011–7.1.2011

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | — | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | (2) | |
| 09.4326 | Serbia | (2) | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | — | |
| 09.4328 | Horvaatia | (2) | |
| „—” | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4324

Albaania

—

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

(2)

09.4326

Serbia

(2)

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

—

09.4328

Horvaatia

(2)

„—”

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

Erakorraline ja tööstuslik importsuhkur

Turustusaasta 2010/2011

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.1.2011–7.1.2011

| Järjekorranumber | Liik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | — | |
| „—” | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Liik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

—

„—”

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

---

(1)  Ei kohaldata: taotlused ei ületa saadaolevaid koguseid ja need rahuldatakse täies ulatuses.

(2)  Ei kohaldata: taotlused ei ületa saadaolevaid koguseid ja need rahuldatakse täies ulatuses.

---

OTSUSED

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/12

---

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2011,

mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust ning teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega Euroopa Liidus

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 117 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/30/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikele 1 peavad liikmesriikide pädevad asutused registreerima kõik kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid väljaspool ühendust registreeritud äriühingu raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aruande kohta ning mille kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikes 3 nõutakse, et liikmesriigid peavad allutama sellised registreeritud audiitorid ja auditeerivad üksused oma avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemile. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikele 1 peavad liikmesriikide pädevad asutused registreerima kõik kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid väljaspool ühendust registreeritud äriühingu raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aruande kohta ning mille kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikes 3 nõutakse, et liikmesriigid peavad allutama sellised registreeritud audiitorid ja auditeerivad üksused oma avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemile.

| (2) | Komisjoni 29. juuli 2008. aasta otsusega 2008/627/EÜ (mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega) (2) lubati kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandate riikide audiitoritel ja auditeerivatel üksustel jätkata oma tegevust Euroopa Liidus seoses ajavahemikul 29. juunist 2008 kuni 1. juulini 2010 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuli 2008. aasta otsusega 2008/627/EÜ (mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega) (2) lubati kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandate riikide audiitoritel ja auditeerivatel üksustel jätkata oma tegevust Euroopa Liidus seoses ajavahemikul 29. juunist 2008 kuni 1. juulini 2010 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega.

| (3) | Komisjon on viinud läbi otsuse 2008/627/EÜ lisas loetletud kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide hindamised. Hindamised toimusid audiitorite järelevalveasutuste Euroopa eksperdirühma kaasabil. Nimetatud kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide põhimõtteid hinnati vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud kriteeriumidele, mida kohaldatakse liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide suhtes. Liikmesriikide ja kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide vallas tehtava koostöö lõppeesmärk peaks olema üksteise järelevalvesüsteemide suhtes vastastikuse usalduse saavutamine süsteemide samaväärsusele tuginedes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on viinud läbi otsuse 2008/627/EÜ lisas loetletud kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide hindamised. Hindamised toimusid audiitorite järelevalveasutuste Euroopa eksperdirühma kaasabil. Nimetatud kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide põhimõtteid hinnati vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud kriteeriumidele, mida kohaldatakse liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide suhtes. Liikmesriikide ja kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide vallas tehtava koostöö lõppeesmärk peaks olema üksteise järelevalvesüsteemide suhtes vastastikuse usalduse saavutamine süsteemide samaväärsusele tuginedes.

| (4) | Kõnealuste hindamiste põhjal näib, et Austraalia, Kanada, Hiina, Horvaatia, Jaapani, Singapuri, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea ja Šveitsi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid toimivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega sarnaste eeskirjade alusel. Seepärast on asjakohane lugeda nimetatud kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid samaväärseteks liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuste hindamiste põhjal näib, et Austraalia, Kanada, Hiina, Horvaatia, Jaapani, Singapuri, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea ja Šveitsi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid toimivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega sarnaste eeskirjade alusel. Seepärast on asjakohane lugeda nimetatud kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid samaväärseteks liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega.

| (5) | Lõuna-Aafrika Vabariigi õigusaktide kohaselt peavad Lõuna-Aafrika pädevad asutused teabe edastamiseks liikmesriikide pädevatele asutustele saama eelneva nõuoleku audiitorilt või auditeerivalt üksuselt. Kõnealune eelneva nõusoleku nõue võib raskendada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 tõhusat rakendamist. Seni kuni tehakse vajalikud muudatused Lõuna-Aafrika õigusaktidesse, peaksid liikmesriikide pädevad asutused selliste audiitorite ja auditeerimisüksuste registreerimisel, kes esitavad auditiaruandeid Lõuna-Aafrikas registreeritud äriühingute kohta, nõudma, et audiitorid ja auditeerivad üksused loobuksid eelneva nõusolekuga seotud õigusest. |
| --- | --- |

(5)

Lõuna-Aafrika Vabariigi õigusaktide kohaselt peavad Lõuna-Aafrika pädevad asutused teabe edastamiseks liikmesriikide pädevatele asutustele saama eelneva nõuoleku audiitorilt või auditeerivalt üksuselt. Kõnealune eelneva nõusoleku nõue võib raskendada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 tõhusat rakendamist. Seni kuni tehakse vajalikud muudatused Lõuna-Aafrika õigusaktidesse, peaksid liikmesriikide pädevad asutused selliste audiitorite ja auditeerimisüksuste registreerimisel, kes esitavad auditiaruandeid Lõuna-Aafrikas registreeritud äriühingute kohta, nõudma, et audiitorid ja auditeerivad üksused loobuksid eelneva nõusolekuga seotud õigusest.

| (6) | Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid toimivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega sarnaste eeskirjade alusel. Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei pea liikmesriikidega tehtava koostöö lõppeesmärgiks vastastikuse usalduse saavutamist liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega tegelevate pädevate asutustega. Seni kuni puudub vastastikune usaldus, ei saa liikmesriigid täielikult ja püsivalt kohaldada artikli 46 lõike 1 sätteid audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. Seepärast tuleb läbi vaadata Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid, et hinnata edusamme vastastikuse usalduse saavutamisel. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaldamisaega Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide suhtes piirata ja otsuse kohaldamine tuleks lõpetada 31. juulil 2013. |
| --- | --- |

(6)

Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid toimivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega sarnaste eeskirjade alusel. Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei pea liikmesriikidega tehtava koostöö lõppeesmärgiks vastastikuse usalduse saavutamist liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega tegelevate pädevate asutustega. Seni kuni puudub vastastikune usaldus, ei saa liikmesriigid täielikult ja püsivalt kohaldada artikli 46 lõike 1 sätteid audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. Seepärast tuleb läbi vaadata Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid, et hinnata edusamme vastastikuse usalduse saavutamisel. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaldamisaega Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide suhtes piirata ja otsuse kohaldamine tuleks lõpetada 31. juulil 2013.

| (7) | Kui komisjon on võtnud vastu otsuse selle kohta, et kolmanda riigi või territooriumi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid on samaväärsed vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõikele 1, võivad liikmesriigid vastastikkuse põhimõtte alusel lõpetada artikli 45 lõigete 1 ja 3 nõuete kohaldamise kõnealuse kolmanda riigi või territooriumi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes või kõnealuseid nõudeid muuta. Tingimused, mille alusel artikli 45 lõigete 1 ja 3 nõuete kohaldamine lõpetatakse või kõnealuseid nõudeid muudetakse, tuleb sätestada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 3 kohases vastastikkusel põhinevas töökorralduses liikmesriigi ja asjaomase kolmanda riigi või territooriumi vahel ning edastada komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Kui komisjon on võtnud vastu otsuse selle kohta, et kolmanda riigi või territooriumi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid on samaväärsed vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõikele 1, võivad liikmesriigid vastastikkuse põhimõtte alusel lõpetada artikli 45 lõigete 1 ja 3 nõuete kohaldamise kõnealuse kolmanda riigi või territooriumi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes või kõnealuseid nõudeid muuta. Tingimused, mille alusel artikli 45 lõigete 1 ja 3 nõuete kohaldamine lõpetatakse või kõnealuseid nõudeid muudetakse, tuleb sätestada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 3 kohases vastastikkusel põhinevas töökorralduses liikmesriigi ja asjaomase kolmanda riigi või territooriumi vahel ning edastada komisjonile.

| (8) | Abu Dhabi, Brasiilia, Dubai rahvusvaheline finantskeskus, Guernsey, Hongkong, India, Indoneesia, Mani saar, Jersey, Malaisia, Mauritius, Venemaa, Taiwan, Tai ja Türgi on kehtestanud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid või on neid kehtestamas. Teave nende süsteemide toimimise ja eeskirjade kohta ei ole siiski piisav. Nendelt kolmandatelt riikidelt ja territooriumidelt on vaja saada täiendavat teavet, et teostada põhjalikumat hindamist nende süsteemide samaväärsuse kohta lõpliku otsuse tegemiseks. Seepärast on asjakohane pikendada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dhabi, Brasiilia, Dubai rahvusvaheline finantskeskus, Guernsey, Hongkong, India, Indoneesia, Mani saar, Jersey, Malaisia, Mauritius, Venemaa, Taiwan, Tai ja Türgi on kehtestanud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid või on neid kehtestamas. Teave nende süsteemide toimimise ja eeskirjade kohta ei ole siiski piisav. Nendelt kolmandatelt riikidelt ja territooriumidelt on vaja saada täiendavat teavet, et teostada põhjalikumat hindamist nende süsteemide samaväärsuse kohta lõpliku otsuse tegemiseks. Seepärast on asjakohane pikendada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta.

| (9) | Kuigi Egiptust otsus 2008/627/EÜ ei hõlma, on Egiptus praeguseks kehtestanud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi. Egiptuselt on vaja saada täiendavat teavet, et teostada põhjalikumat hindamist kõnealuse riigi süsteemide samaväärsuse kohta lõpliku otsuse tegemiseks. Seepärast on asjakohane kohaldada üleminekuperioodi audiitorite ja audiitorühingute suhtes, kes esitavad auditiaruandeid Egiptuses registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi Egiptust otsus 2008/627/EÜ ei hõlma, on Egiptus praeguseks kehtestanud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi. Egiptuselt on vaja saada täiendavat teavet, et teostada põhjalikumat hindamist kõnealuse riigi süsteemide samaväärsuse kohta lõpliku otsuse tegemiseks. Seepärast on asjakohane kohaldada üleminekuperioodi audiitorite ja audiitorühingute suhtes, kes esitavad auditiaruandeid Egiptuses registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta.

| (10) | Bermuda, Kaimanisaared, Iisrael ja Uus-Meremaa ei ole veel kasutusele võtnud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimise ja sanktsioonide süsteemi. Need kolmandad riigid ja territooriumid võtsid siiski komisjoni ees avalikult selge kohustuse luua audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteem vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega samaväärsetele eeskirjadele. Seepärast on asjakohane pikendada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. Sellest hoolimata peaks komisjon hindama edusamme, mida kõnealused riigid ja territooriumid teevad 2011. aastal selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimise ja sanktsioonide süsteem, ning analüüsima seda, kas tuleks lühendada kõnealuste kolmandate riikide ja territooriumide suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Kaimanisaared, Iisrael ja Uus-Meremaa ei ole veel kasutusele võtnud audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimise ja sanktsioonide süsteemi. Need kolmandad riigid ja territooriumid võtsid siiski komisjoni ees avalikult selge kohustuse luua audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteem vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud eeskirjadega samaväärsetele eeskirjadele. Seepärast on asjakohane pikendada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. Sellest hoolimata peaks komisjon hindama edusamme, mida kõnealused riigid ja territooriumid teevad 2011. aastal selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimise ja sanktsioonide süsteem, ning analüüsima seda, kas tuleks lühendada kõnealuste kolmandate riikide ja territooriumide suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi.

| (11) | Audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid Argentiinas, Bahamal, Tšiilis, Kasahstanis, Marokos, Mehhikos, Pakistanis ja Ukrainas registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, said õiguse kasutada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi. Sellest alates ei ole nad esitanud teavet oma auditi reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide kohta. Neid asjaolusid arvestades näib, et need kolmandad riigid ei soovi enam tegutseda selle nimel, et komisjon tunnustaks nende auditeerimiseeskirju samaväärsetena liikmesriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega. Seepärast ei peaks pikendama neile otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid Argentiinas, Bahamal, Tšiilis, Kasahstanis, Marokos, Mehhikos, Pakistanis ja Ukrainas registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, said õiguse kasutada otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi. Sellest alates ei ole nad esitanud teavet oma auditi reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide kohta. Neid asjaolusid arvestades näib, et need kolmandad riigid ei soovi enam tegutseda selle nimel, et komisjon tunnustaks nende auditeerimiseeskirju samaväärsetena liikmesriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega. Seepärast ei peaks pikendama neile otsusega 2008/627/EÜ antud üleminekuperioodi audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad auditiaruandeid nimetatud kolmandates riikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta.

| (12) | Investorite kaitseks peaksid audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, saama üleminekuperioodil jätkata oma auditeerimistegevust Euroopa Liidus ilma, et nad oleksid registreeritud direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 alusel, vaid tingimusel, et nad esitavad nõutava teabe. Kui nad esitavad nõutava teabe, peaksid need audiitorid ja auditeerivad üksused saama jätkata oma tegevust seoses ajavahemikul 2. juulist 2010 kuni 31. juulini 2012 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega. See otsus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada oma uurimiste ja sanktsioonide süsteeme selliste audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Investorite kaitseks peaksid audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, saama üleminekuperioodil jätkata oma auditeerimistegevust Euroopa Liidus ilma, et nad oleksid registreeritud direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 alusel, vaid tingimusel, et nad esitavad nõutava teabe. Kui nad esitavad nõutava teabe, peaksid need audiitorid ja auditeerivad üksused saama jätkata oma tegevust seoses ajavahemikul 2. juulist 2010 kuni 31. juulini 2012 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega. See otsus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada oma uurimiste ja sanktsioonide süsteeme selliste audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes.

| (13) | Käesoleva otsuse artiklis 1 loetletud kolmandates riikides või territooriumidel registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda selle kolmanda riigi või territooriumi turul, kus ta on registreeritud, peaksid liikmesriigid tagama, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud asjaomase kolmanda riigi või territooriumiga sõlmitud koostöölepetega, mis võimaldab kindlaks teha seda, millist avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi kohaldatakse sellise äriühingu audiitorite suhtes. Juhul kui selliseid audititöövõtte teostab teise liikmesriigi audiitor või auditeeriv üksus, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuuluks ühe nende avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse artiklis 1 loetletud kolmandates riikides või territooriumidel registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda selle kolmanda riigi või territooriumi turul, kus ta on registreeritud, peaksid liikmesriigid tagama, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud asjaomase kolmanda riigi või territooriumiga sõlmitud koostöölepetega, mis võimaldab kindlaks teha seda, millist avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi kohaldatakse sellise äriühingu audiitorite suhtes. Juhul kui selliseid audititöövõtte teostab teise liikmesriigi audiitor või auditeeriv üksus, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuuluks ühe nende avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi reguleerimisalasse.

| (14) | Käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides või territooriumidel registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda selle kolmanda riigi või territooriumi turul, kus ta on registreeritud, peaksid liikmesriigid tegema asjaomase kolmanda riigi või territooriumiga koostööd, tagamaks, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemiga. Juhul kui selliseid audititöövõtte teostab teise liikmesriigi audiitor või auditeeriv üksus, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuuluks ühe nende avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides või territooriumidel registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda selle kolmanda riigi või territooriumi turul, kus ta on registreeritud, peaksid liikmesriigid tegema asjaomase kolmanda riigi või territooriumiga koostööd, tagamaks, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemiga. Juhul kui selliseid audititöövõtte teostab teise liikmesriigi audiitor või auditeeriv üksus, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuuluks ühe nende avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi reguleerimisalasse.

| (15) | Üleminekuperioodil ei tohiks liikmesriigid teha siseriiklikul tasandil otsuseid samaväärsuse kohta. Asjaolu, et audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, võivad käesoleva otsuse alusel jätkata oma auditeerimistegevust seoses direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud äriühingutega, ei tohiks takistada liikmesriike sõlmimast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid liikmesriigi pädevate asutuste ja kolmanda riigi või territooriumi pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(15)

Üleminekuperioodil ei tohiks liikmesriigid teha siseriiklikul tasandil otsuseid samaväärsuse kohta. Asjaolu, et audiitorid ja auditeerivad üksused, kes esitavad auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, võivad käesoleva otsuse alusel jätkata oma auditeerimistegevust seoses direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud äriühingutega, ei tohiks takistada liikmesriike sõlmimast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid liikmesriigi pädevate asutuste ja kolmanda riigi või territooriumi pädevate asutuste vahel.

| (16) | Komisjon peaks teostama järelevalvet üleminekukorra toimimise üle ja analüüsima edusamme, mida on teinud kolmandad riigid ja territooriumid, kellele on antud üleminekuperiood või kelle üleminekuperioodi on pikendatud. Üleminekuperioodi lõpus võib komisjon teha otsuse asjaomaste kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta. Komisjon peaks läbi vaatama, kas liikmesriikidel on olnud probleeme seoses liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärseteks tunnistamisega käesoleva otsusega seotud kolmandate riikide ja territooriumide poolt. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks teostama järelevalvet üleminekukorra toimimise üle ja analüüsima edusamme, mida on teinud kolmandad riigid ja territooriumid, kellele on antud üleminekuperiood või kelle üleminekuperioodi on pikendatud. Üleminekuperioodi lõpus võib komisjon teha otsuse asjaomaste kolmandate riikide ja territooriumide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta. Komisjon peaks läbi vaatama, kas liikmesriikidel on olnud probleeme seoses liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärseteks tunnistamisega käesoleva otsusega seotud kolmandate riikide ja territooriumide poolt.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 kohaldamisel loetakse samaväärseteks liikmesriikide audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemidega seoses auditeerimistegevusega aastaaruannete või konsolideeritud aruannete puhul, mis käsitlevad alates2. juulist 2010 algavaid majandusaastaid, järgmiste kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteeme:

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Kanada |
| --- | --- |

2)

Kanada

| 3) | Hiina |
| --- | --- |

3)

Hiina

| 4) | Horvaatia |
| --- | --- |

4)

Horvaatia

| 5) | Jaapan |
| --- | --- |

5)

Jaapan

| 6) | Singapur |
| --- | --- |

6)

Singapur

| 7) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

7)

Lõuna-Aafrika

| 8) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

8)

Lõuna-Korea

| 9) | Šveits |
| --- | --- |

9)

Šveits

| 10) | Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

10)

Ameerika Ühendriigid.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid ei kohalda direktiivi 2006/43/EÜ artiklit 45 audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes esitavad kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute ajavahemikul 2. juulist 2010 kuni 31. juulini 2012 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta juhul, kui asjaomane audiitor või auditeeriv üksus esitab liikmesriigi pädevatele asutustele kõik järgmised andmed:

| a) | asjaomase audiitori või auditeeriva üksuse nimi ja aadress ning andmed tema õigusliku struktuuri kohta; |
| --- | --- |

a)

asjaomase audiitori või auditeeriva üksuse nimi ja aadress ning andmed tema õigusliku struktuuri kohta;

| b) | kui audiitor või auditeeriv üksus kuulub võrgustikku, siis selle võrgustiku kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

kui audiitor või auditeeriv üksus kuulub võrgustikku, siis selle võrgustiku kirjeldus;

| c) | asjaomase auditi suhtes kohaldatud auditeerimisstandardid ja sõltumatuse nõuded; |
| --- | --- |

c)

asjaomase auditi suhtes kohaldatud auditeerimisstandardid ja sõltumatuse nõuded;

| d) | auditeeriva üksuse kvaliteedi sisekontrollisüsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

auditeeriva üksuse kvaliteedi sisekontrollisüsteemi kirjeldus;

| e) | märge kas ja millal toimus audiitori või auditeeriva üksuse viimane kvaliteeditagamise ülevaatus ja vajalik teave ülevaatuse tulemuste kohta, välja arvatud juhul, kui kõnealuse teavet esitab kolmanda riigi pädev asutus. Kui teave viimase kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta ei ole avalik, peab liikmesriigi pädev ametiasutus käsitlema kõnealust teavet konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

e)

märge kas ja millal toimus audiitori või auditeeriva üksuse viimane kvaliteeditagamise ülevaatus ja vajalik teave ülevaatuse tulemuste kohta, välja arvatud juhul, kui kõnealuse teavet esitab kolmanda riigi pädev asutus. Kui teave viimase kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta ei ole avalik, peab liikmesriigi pädev ametiasutus käsitlema kõnealust teavet konfidentsiaalsena.

2.   Liikmesriigid tagavad, et teatavad avalikkusele nende audiitorite ja auditeerivate üksuste nime ja aadressi, kes esitavad auditiaruandeid käesoleva otsuse lisas osutatud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta, ning asjaolu, et nende kolmandate riikide ja territooriumide avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteeme ei tunnustata veel direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 2 tähenduses samaväärsetena. Samal eesmärgil võivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud liikmesriikide pädevad asutused registreerida ühtlasi audiitoreid ja auditeerivaid üksusi, kes teostavad auditeid käesoleva otsuse lisas loetletud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta.

3.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid kohaldada oma uurimiste ja sanktsioonide süsteeme audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes, kes teostavad auditeid lisas loetletud kolmandates riikides ja territooriumidel registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete kohta.

4.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi pädevate asutuste ja lisas loetletud kolmanda riigi või territooriumi pädevate asutuste vaheliste kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevate koostöökokkulepete kohaldamist, tingimusel et asjaomane kokkulepe vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:

| a) | see hõlmab kvaliteeditagamise ülevaatusi, mis lähtuvad võrdse kohtlemise põhimõttest; |
| --- | --- |

a)

see hõlmab kvaliteeditagamise ülevaatusi, mis lähtuvad võrdse kohtlemise põhimõttest;

| b) | see on eelnevalt edastatud komisjonile; |
| --- | --- |

b)

see on eelnevalt edastatud komisjonile;

| c) | see ei mõjuta direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 kohaseid komisjoni otsuseid. |
| --- | --- |

c)

see ei mõjuta direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 kohaseid komisjoni otsuseid.

Artikkel 3

Komisjon jälgib lisas osutatud kolmandates riikides ja territooriumidel valitsevat olukorda. Eelkõige kontrollib komisjon, kas lisas osutatud nende kolmandate riikide ja territooriumide pädevad asutused, kes on komisjoni ees avalikult võtnud kohustuse luua audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemid, on loonud need süsteemid järgmiste põhimõtete alusel:

| a) | need süsteemid on audiitori kutsealast sõltumatud; |
| --- | --- |

a)

need süsteemid on audiitori kutsealast sõltumatud;

| b) | need tagavad noteeritud äriühingute auditite piisava järelevalve; |
| --- | --- |

b)

need tagavad noteeritud äriühingute auditite piisava järelevalve;

| c) | nende toimimine on läbipaistev ja tagab kvaliteeditagamise ülevaatuste tulemuste usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

c)

nende toimimine on läbipaistev ja tagab kvaliteeditagamise ülevaatuste tulemuste usaldusväärsuse;

| d) | neid täiendavad tulemuslikud uurimised ja sanktsioonid. |
| --- | --- |

d)

neid täiendavad tulemuslikud uurimised ja sanktsioonid.

Bermuda, Kaimanisaarte, Iisraeli ja Uus-Meremaa puhul hindab komisjon edusamme, mida tehakse 2011. aastal selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimise ja sanktsioonide süsteem. Vajaduse korral muudab komisjon vastavalt käesoleva otsuse lisa.

Artikkel 4

Artikli 1 punkti 10 kohaldamine lõpetatakse 31. juulil 2013.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

1

(2)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 70.

2

---

LISA

KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE NIMEKIRI

| | Abu Dhabi |
| --- | --- |

Abu Dhabi

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

| | Kaimanisaared |
| --- | --- |

Kaimanisaared

| | Dubai rahvusvaheline finantskeskus |
| --- | --- |

Dubai rahvusvaheline finantskeskus

| | Egiptus |
| --- | --- |

Egiptus

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indoneesia |
| --- | --- |

Indoneesia

| | Mani saar |
| --- | --- |

Mani saar

| | Iisrael |
| --- | --- |

Iisrael

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Malaisia |
| --- | --- |

Malaisia

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

Uus-Meremaa

| | Venemaa |
| --- | --- |

Venemaa

| | Taiwan |
| --- | --- |

Taiwan

| | Tai |
| --- | --- |

Tai

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/17

---

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2011,

subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

(2011/31/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 14,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 22. detsembril 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembril 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes.

| (2) | Subsiidiumivastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 13. novembril 2009. aastal BP Aromatics Limited NV ja CEPSA Quimica S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu puhta tereftaalhappe ja selle soolade kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomasest riigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade subsideerimise ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning kõnealuseid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Subsiidiumivastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 13. novembril 2009. aastal BP Aromatics Limited NV ja CEPSA Quimica S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu puhta tereftaalhappe ja selle soolade kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomasest riigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade subsideerimise ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning kõnealuseid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Komisjon teatas samal päeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes dumpinguvastase menetluse algatamisest. Komisjoni otsusega 2011/32/EL (4) on uurimine lõpetatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas samal päeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes dumpinguvastase menetluse algatamisest. Komisjoni otsusega 2011/32/EL (4) on uurimine lõpetatud.

| (4) | Enne menetluse algatamist ja algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt saatis komisjon Tai Valitsusele teate, et ta on saanud nõuetekohaselt tõendatud kaebuse, milles väidetakse, et Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade subsideeritud import kahjustab oluliselt liidu tootmisharu. Tai Valitsus kutsuti nõupidamisele eesmärgiga olukorda kaebuse sisu osas selgitada ning leida mõlemat poolt rahuldav lahendus. Tai Valitsus võttis kutse vastu ja seejärel korraldati nõupidamine. Nõupidamisel mõlemat osapoolt rahuldava lahenduseni ei jõutud. Tai ametiasutuste märkusi kaebuses esitatud väidete kohta, mille kohaselt ei ole kavad piisavalt tasakaalustava mõjuga, võeti siiski nõuetekohaselt arvesse. Nõupidamiste ajal esitas Tai Valitsus oma ettepanekud. |
| --- | --- |

(4)

Enne menetluse algatamist ja algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt saatis komisjon Tai Valitsusele teate, et ta on saanud nõuetekohaselt tõendatud kaebuse, milles väidetakse, et Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade subsideeritud import kahjustab oluliselt liidu tootmisharu. Tai Valitsus kutsuti nõupidamisele eesmärgiga olukorda kaebuse sisu osas selgitada ning leida mõlemat poolt rahuldav lahendus. Tai Valitsus võttis kutse vastu ja seejärel korraldati nõupidamine. Nõupidamisel mõlemat osapoolt rahuldava lahenduseni ei jõutud. Tai ametiasutuste märkusi kaebuses esitatud väidete kohta, mille kohaselt ei ole kavad piisavalt tasakaalustava mõjuga, võeti siiski nõuetekohaselt arvesse. Nõupidamiste ajal esitas Tai Valitsus oma ettepanekud.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Tai tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Tai tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud ekspordiriigi ametiasutustele, kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele vaatlusaluse toote importijatele ja kasutajatele ning kõikidele teistele isikutele, kes küsimustikku algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud ekspordiriigi ametiasutustele, kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele vaatlusaluse toote importijatele ja kasutajatele ning kõikidele teistele isikutele, kes küsimustikku algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid.

| (7) | Küsimustikule esitasid vastused Tai ametiasutused, kolm teadaolevat Tai eksportivat tootjat, kolm liidu tootjat, üks liidu importija ja viis liidu kasutajat. |
| --- | --- |

(7)

Küsimustikule esitasid vastused Tai ametiasutused, kolm teadaolevat Tai eksportivat tootjat, kolm liidu tootjat, üks liidu importija ja viis liidu kasutajat.

| (8) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ELi huvide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ELi huvide kindlaksmääramiseks.

| (9) | Kontrollkäigud tehti järgmiste ametiasutuste valdustesse:
  Office of Board of Investment, Bangkok, Tai |
| --- | --- |

(9)

Kontrollkäigud tehti järgmiste ametiasutuste valdustesse:

Office of Board of Investment, Bangkok, Tai

| (10) | Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Liidu tootjad






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Liidu tootjad

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Hispaania |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Hispaania

| — | Lotte Chemical UK Ltd (endine nimi Artenius), Wilton, Redcar, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (endine nimi Artenius), Wilton, Redcar, Ühendkuningriik

| b) | Liidu importijad






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brussels, Belgia |
| --- | --- | --- |

b)

Liidu importijad

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brussels, Belgia

| c) | Liidu kasutajad






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

c)

Liidu kasutajad

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Madalmaad

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itaalia |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itaalia

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Hispaania |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Hispaania

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Leedu |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Leedu

| d) | Tai eksportivad tootjad






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „TPT”) |
| --- | --- | --- |

d)

Tai eksportivad tootjad

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „TPT”)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „TPT”) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „TPT”)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „Indorama”) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „Indorama”)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „SMPC”) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tai (edaspidi „SMPC”)

| (11) | Võttes arvesse seda, et nii TPT kui ka Indorama omanik on sama valdusettevõte, osutatakse neile käesolevas dokumendis kui Indorama grupile. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse seda, et nii TPT kui ka Indorama omanik on sama valdusettevõte, osutatakse neile käesolevas dokumendis kui Indorama grupile.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (12) | Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusalune toode on tereftaalhape ja selle soolad, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalune toode on tereftaalhape ja selle soolad, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla.

| (14) | Puhas tereftaalhape ja selle soolad saadakse toortereftaalhappest, mis saadakse paraksüleeni reageerimisel ühe lahusti ja katalüsaatorilahusega. |
| --- | --- |

(14)

Puhas tereftaalhape ja selle soolad saadakse toortereftaalhappest, mis saadakse paraksüleeni reageerimisel ühe lahusti ja katalüsaatorilahusega.

2.2.   Samasugune toode

| (15) | Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval vaatlusalusel tootel ja puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel ning liidu turul liidu tootmisharu toodetaval ja müüdaval puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja kasutusalad. Seepärast peetakse neid algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(15)

Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval vaatlusalusel tootel ja puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel ning liidu turul liidu tootmisharu toodetaval ja müüdaval puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja kasutusalad. Seepärast peetakse neid algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasugusteks toodeteks.

3.   SUBSIDEERIMINE

3.1.   Sissejuhatus

| (16) | Võttes aluseks kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saadud vastused, uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmasid valitsuse ametiasutuse antavaid subsiidiume:






  — | masinate impordi tollimaksuvabastused ja -vähendused; |
| --- | --- | --- |

(16)

Võttes aluseks kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saadud vastused, uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmasid valitsuse ametiasutuse antavaid subsiidiume:

—

masinate impordi tollimaksuvabastused ja -vähendused;

| — | ettevõtte tulumaksust vabastamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtte tulumaksust vabastamine;

| — | eksporttoodete tootmisel kasutatava toormaterjali ja oluliste materjalide impordi maksuvabastus; |
| --- | --- |

—

eksporttoodete tootmisel kasutatava toormaterjali ja oluliste materjalide impordi maksuvabastus;

| — | transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendus kümneks aastaks alates toetatavast tegevusest esimest korda saadava kasumi kuupäevast; |
| --- | --- |

—

transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendus kümneks aastaks alates toetatavast tegevusest esimest korda saadava kasumi kuupäevast;

| — | projekti infrastruktuuri paigaldus- või ehituskuludest 25 % vähendus netokasumist lisaks tavapärasele kulumile; |
| --- | --- |

—

projekti infrastruktuuri paigaldus- või ehituskuludest 25 % vähendus netokasumist lisaks tavapärasele kulumile;

| — | Tais toodetud eksporttoodete maksu- ja tollimaksusoodustused. |
| --- | --- |

—

Tais toodetud eksporttoodete maksu- ja tollimaksusoodustused.

3.2.   Üldist

| (17) | Investeerimise edendamist käsitleva õigusaktiga (Investment Promotion Act) B.E. 2544 (edaspidi „investeerimisõigusakt”) nähakse ette soodustused Tai majanduse elavdamiseks. Investeerimisõigusakti rakendamist haldab Tai investeerimisnõukogu (Board of Investment of Thailand), kes annab jaotises 3.1 nimetatud kavade raames abikõlblikele projektidele toetusi. Selleks et kõnealuse akti raames toetusi saada, peab iga äriühing esitama investeerimisnõukogule taotluse, et saada toetussertifikaat (Certificate of promotion), milles täpsustatakse toodetavad tooted ja antavad toetused. |
| --- | --- |

(17)

Investeerimise edendamist käsitleva õigusaktiga (Investment Promotion Act) B.E. 2544 (edaspidi „investeerimisõigusakt”) nähakse ette soodustused Tai majanduse elavdamiseks. Investeerimisõigusakti rakendamist haldab Tai investeerimisnõukogu (Board of Investment of Thailand), kes annab jaotises 3.1 nimetatud kavade raames abikõlblikele projektidele toetusi. Selleks et kõnealuse akti raames toetusi saada, peab iga äriühing esitama investeerimisnõukogule taotluse, et saada toetussertifikaat (Certificate of promotion), milles täpsustatakse toodetavad tooted ja antavad toetused.

| (18) | Tai Kuningriigis toodetud eksporttoodete maksu- ja tollimaksuhüvitisi (Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act) käsitleva 1981. aasta õigusaktiga B.E.2524 nähakse ette tingimused eksporttoodete maksu- ja tollimaksusoodustuskavas osalemiseks. Seda kava haldab Tai rahandusministeerium. |
| --- | --- |

(18)

Tai Kuningriigis toodetud eksporttoodete maksu- ja tollimaksuhüvitisi (Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act) käsitleva 1981. aasta õigusaktiga B.E.2524 nähakse ette tingimused eksporttoodete maksu- ja tollimaksusoodustuskavas osalemiseks. Seda kava haldab Tai rahandusministeerium.

| (19) | Iga äriühingu kohta arvutatud kõik subsiidiumisummad on allpool miinimumtaset, st väärtuselt alla 2 %. Seega ei saaks subsiidiumivastase algmääruse artikli 14 lõigete 3 ja 5 kohaselt Tai eksportijate suhtes subsiidiumivastast tollimaksu kehtestada isegi, kui kõik asjaomased subsiidiumid oleksid tasakaalustatavad. Kuna subsiidiumid olid allpool miinimumtaset, põhjenduses 16 nimetatud subsideerimiskavasid täpsemalt ei uuritud. |
| --- | --- |

(19)

Iga äriühingu kohta arvutatud kõik subsiidiumisummad on allpool miinimumtaset, st väärtuselt alla 2 %. Seega ei saaks subsiidiumivastase algmääruse artikli 14 lõigete 3 ja 5 kohaselt Tai eksportijate suhtes subsiidiumivastast tollimaksu kehtestada isegi, kui kõik asjaomased subsiidiumid oleksid tasakaalustatavad. Kuna subsiidiumid olid allpool miinimumtaset, põhjenduses 16 nimetatud subsideerimiskavasid täpsemalt ei uuritud.

| (20) | Selguse huvides esitatakse siiski kavade üksikasjad ja iga äriühingu vastavad subsiidiumimäärad, olenemata sellest, kas subsiidiume peetakse tasakaalustatavateks või mitte. |
| --- | --- |

(20)

Selguse huvides esitatakse siiski kavade üksikasjad ja iga äriühingu vastavad subsiidiumimäärad, olenemata sellest, kas subsiidiume peetakse tasakaalustatavateks või mitte.

3.3.   Üksikkavad

3.3.1.   Masinate impordi tollimaksuvabastused ja -vähendused

a)   Õiguslik alus

| (21) | Masinate impordi tollimaksuvabastuse õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 28. Selle kava raames antakse äriühingutele täielik vabastus masinate imporditollimaksude tasumisest vastavalt investeerimisnõukogu heakskiidule eeldusel, et Tais ei toodeta ega monteerita samaväärse kvaliteediga masinaid. Imporditud masinate imporditollimaksu 50 % vähenduse õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 29. |
| --- | --- |

(21)

Masinate impordi tollimaksuvabastuse õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 28. Selle kava raames antakse äriühingutele täielik vabastus masinate imporditollimaksude tasumisest vastavalt investeerimisnõukogu heakskiidule eeldusel, et Tais ei toodeta ega monteerita samaväärse kvaliteediga masinaid. Imporditud masinate imporditollimaksu 50 % vähenduse õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 29.

b)   Praktiline rakendamine

| (22) | Selle kava raames toetuste saamiseks peab äriühingul olema toetussertifikaat, milles on täpsustatud äriühingu õigus masinate impordi tollimaksuvabastusele või -vähendusele kooskõlas investeerimisõigusakti artiklitega 28 ja 29. Tolliametile saadetakse litsentsi koopia ja investeerimisnõukogu poolt eelnevalt heakskiidetud masinate loetelu (Master list of Machinery) ning tolliamet lubab loetletud masinaid importida tollimaksuvabalt. |
| --- | --- |

(22)

Selle kava raames toetuste saamiseks peab äriühingul olema toetussertifikaat, milles on täpsustatud äriühingu õigus masinate impordi tollimaksuvabastusele või -vähendusele kooskõlas investeerimisõigusakti artiklitega 28 ja 29. Tolliametile saadetakse litsentsi koopia ja investeerimisnõukogu poolt eelnevalt heakskiidetud masinate loetelu (Master list of Machinery) ning tolliamet lubab loetletud masinaid importida tollimaksuvabalt.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (23) | Eksportijate toetussumma arvutamisel võeti aluseks kapitalikaupade tasumata imporditollimaksude summa ning jaotati kõnealune summa sellise perioodi lõikes, mis vastab kõnealuste kapitalikaupade tavapärasele kulumile vaatlusaluse toote toomisharus. Selle perioodi kestuseks määrati 15 aastat, mis on kooskõlas kulumiperioodiga, mida rakendab enamik vaatlusalust toodet tootvatest äriühingutest nii Tais kui ka ELis. Sel viisil uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud summat korrigeeriti ning lisati uurimisperioodiaegne intress, et kindlaks määrata kogutoetus, mida äriühing selle kava raames sai; selleks peeti sobivaks Tais uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil müüdud kogustele. |
| --- | --- |

(23)

Eksportijate toetussumma arvutamisel võeti aluseks kapitalikaupade tasumata imporditollimaksude summa ning jaotati kõnealune summa sellise perioodi lõikes, mis vastab kõnealuste kapitalikaupade tavapärasele kulumile vaatlusaluse toote toomisharus. Selle perioodi kestuseks määrati 15 aastat, mis on kooskõlas kulumiperioodiga, mida rakendab enamik vaatlusalust toodet tootvatest äriühingutest nii Tais kui ka ELis. Sel viisil uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud summat korrigeeriti ning lisati uurimisperioodiaegne intress, et kindlaks määrata kogutoetus, mida äriühing selle kava raames sai; selleks peeti sobivaks Tais uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil müüdud kogustele.

d)   Järeldus

| (24) | Indorama grupi toetusmäär on 0,3 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Indorama grupi toetusmäär on 0,3 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,19 %.

3.3.2.   Ettevõtte tulumaksust vabastamine

a)   Õiguslik alus

| (25) | Ettevõtte tulumaksust vabastamise õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 31. Tais kehtiv tavapärane ettevõtte tulumaksumäär on 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Ettevõtte tulumaksust vabastamise õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikkel 31. Tais kehtiv tavapärane ettevõtte tulumaksumäär on 30 %.

b)   Järeldus

| (26) | Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Kõik Tai eksportivad tootjad tasaarveldasid uurimisperioodil saadud kasumi eelmistest arvestusperioodidest üle kantud kahjumiga. Seda lubatakse teha Tai maksuseadusega (Revenue Code) kõikidel äriühingutel, olenemata sellest, kas nad saavad investeerimisnõukogu kaudu toetusi või mitte, ning seda ei peeta subsiidiumiks. Sellest tulenevalt ei kasutanud uurimisalused äriühingud ettevõtte tulumaksust vabastamise kava. |
| --- | --- |

(26)

Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Kõik Tai eksportivad tootjad tasaarveldasid uurimisperioodil saadud kasumi eelmistest arvestusperioodidest üle kantud kahjumiga. Seda lubatakse teha Tai maksuseadusega (Revenue Code) kõikidel äriühingutel, olenemata sellest, kas nad saavad investeerimisnõukogu kaudu toetusi või mitte, ning seda ei peeta subsiidiumiks. Sellest tulenevalt ei kasutanud uurimisalused äriühingud ettevõtte tulumaksust vabastamise kava.

3.3.3.   Transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendus kümneks aastaks alates toetatavast tegevusest esimest korda saadava kasumi kuupäevast

a)   Õiguslik alus

| (27) | Õigus transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendusele kümneks aastaks alates toetatavast tegevusest esimest korda saadava kasumi kuupäevast põhineb investeerimisõigusakti artikli 35 lõikel 2. |
| --- | --- |

(27)

Õigus transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendusele kümneks aastaks alates toetatavast tegevusest esimest korda saadava kasumi kuupäevast põhineb investeerimisõigusakti artikli 35 lõikel 2.

b)   Praktiline rakendamine

| (28) | Selle kava raames toetuste saamiseks peab äriühingul olema toetussertifikaat, milles on täpsustatud äriühingu õigus transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendusele investeerimisõigusakti artikli 35 lõike 2 kohaselt. Lisaks eespool nimetatud kulude tavapärasele vähendusele, on investeerimisnõukogu kaudu toetusi saavatel äriühingutel õigus vähendada kasumit maksudeklaratsioonil sama summa võrra teist korda. Äriühing peab maksudeklaratsioonil täitma teatava veeru, mis on ette nähtud toetatava tegevuse jaoks. Sellest tulenevalt vähendatakse maksustatavat netokasumit või suurendatakse netokahjumit kõnealuse summa võrra. |
| --- | --- |

(28)

Selle kava raames toetuste saamiseks peab äriühingul olema toetussertifikaat, milles on täpsustatud äriühingu õigus transpordi-, elektri- ja veekulu puhul maksustatava tulu topeltvähendusele investeerimisõigusakti artikli 35 lõike 2 kohaselt. Lisaks eespool nimetatud kulude tavapärasele vähendusele, on investeerimisnõukogu kaudu toetusi saavatel äriühingutel õigus vähendada kasumit maksudeklaratsioonil sama summa võrra teist korda. Äriühing peab maksudeklaratsioonil täitma teatava veeru, mis on ette nähtud toetatava tegevuse jaoks. Sellest tulenevalt vähendatakse maksustatavat netokasumit või suurendatakse netokahjumit kõnealuse summa võrra.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (29) | Selle kava raames antava toetuse arvutamiseks tuleks aluseks võtta netokasumist teist korda maha arvatud summa, nagu on märgitud maksudeklaratsioonil toetatava tegevuse jaoks ettenähtud veerus. Muu kui toetatava tegevuse puhul on kõnealune summa hõlmatud netokasumiga, millelt tuleb tasuda ettevõtte tulumaksu, st 30 % (Tais kehtiv tavapärane ettevõtte tulumaksumäär) sellest summast on äriühingu saadav toetus. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil müüdud kogustele. |
| --- | --- |

(29)

Selle kava raames antava toetuse arvutamiseks tuleks aluseks võtta netokasumist teist korda maha arvatud summa, nagu on märgitud maksudeklaratsioonil toetatava tegevuse jaoks ettenähtud veerus. Muu kui toetatava tegevuse puhul on kõnealune summa hõlmatud netokasumiga, millelt tuleb tasuda ettevõtte tulumaksu, st 30 % (Tais kehtiv tavapärane ettevõtte tulumaksumäär) sellest summast on äriühingu saadav toetus. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil müüdud kogustele.

d)   Järeldus

| (30) | Indorama grupi toetusmäär on 0,55 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Indorama grupi toetusmäär on 0,55 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,57 %.

3.3.4.   Projekti infrastruktuuri paigaldus- või ehituskuludest 25 % vähendus netokasumist lisaks tavapärasele kulumile

a)   Õiguslik alus

| (31) | Selle kava õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikli 35 lõige 3. Kava raames on lubatud netokasumit lisaks tavapärasele kulumile vähendada summa võrra, mis ei ületa 25 % projekti toetatava tegevuse puhul kantud paigaldus- või ehituskuludest. Toetusesaaja peaks toetust kasutama kümne aasta jooksul alates kuupäevast, mil toetatavast tegevusest hakatakse saama kasumit. |
| --- | --- |

(31)

Selle kava õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikli 35 lõige 3. Kava raames on lubatud netokasumit lisaks tavapärasele kulumile vähendada summa võrra, mis ei ületa 25 % projekti toetatava tegevuse puhul kantud paigaldus- või ehituskuludest. Toetusesaaja peaks toetust kasutama kümne aasta jooksul alates kuupäevast, mil toetatavast tegevusest hakatakse saama kasumit.

b)   Järeldus

| (32) | Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Eksportivad tootjad kas ei saanud uurimisperioodile eelnevatel perioodidel toetusi ettevõtte tulumaksu vabastuse kava raames (kuna nad tasaarveldasid kasumi eelmistest perioodidest kuhjunud kahjumiga) või tegutsesid kahjumiga. Sellest tulenevalt ei olnud neil võimalik kõnealuse kava raames toetusi saada. |
| --- | --- |

(32)

Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Eksportivad tootjad kas ei saanud uurimisperioodile eelnevatel perioodidel toetusi ettevõtte tulumaksu vabastuse kava raames (kuna nad tasaarveldasid kasumi eelmistest perioodidest kuhjunud kahjumiga) või tegutsesid kahjumiga. Sellest tulenevalt ei olnud neil võimalik kõnealuse kava raames toetusi saada.

3.3.5.   Eksporttoodete tootmisel kasutatava toormaterjali ja oluliste materjalide impordi maksuvabastus

a)   Õiguslik alus

| (33) | Selle kava õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikli 36 lõige 1. Investeerimisnõukogul on kõnealuse kava raames õigus määrata eksporttoodete tootmisel kasutatava toormaterjali ja oluliste materjalide impordi maksuvabastus. Kõnealuse kava raames on õigus toetusi saada kõikidel äriühingutel eeldusel, et nad on abikõlblikud. |
| --- | --- |

(33)

Selle kava õiguslik alus on investeerimisõigusakti artikli 36 lõige 1. Investeerimisnõukogul on kõnealuse kava raames õigus määrata eksporttoodete tootmisel kasutatava toormaterjali ja oluliste materjalide impordi maksuvabastus. Kõnealuse kava raames on õigus toetusi saada kõikidel äriühingutel eeldusel, et nad on abikõlblikud.

b)   Järeldus

| (34) | Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Puhta tereftaalhappe ja selle soolade tootmisel kasutatava toormaterjali imporditollimaks on null. Seega Tai uurimisalused eksportijad kõnealuse kava raames toetusi ei saanud. |
| --- | --- |

(34)

Ükski uurimisalustest äriühingutest ei saanud uurimisperioodil selle kava raames toetusi. Puhta tereftaalhappe ja selle soolade tootmisel kasutatava toormaterjali imporditollimaks on null. Seega Tai uurimisalused eksportijad kõnealuse kava raames toetusi ei saanud.

3.3.6.   Tais toodetud eksporttoodete maksu- ja tollimaksusoodustused

a)   Õiguslik alus

| (35) | Kõnealuse kava raames antava toetuse õiguslik alus on teatis „Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation”. |
| --- | --- |

(35)

Kõnealuse kava raames antava toetuse õiguslik alus on teatis „Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation”.

b)   Praktiline rakendamine

| (36) | Äriühingud saavad toetusi 0,38 % eksporttoodete FOB-väärtusest. Toetus arvutatakse eksporditehingu kohta, kuid äriühingud esitavad tavaliselt samaaegselt mitu toetusavaldust. Äriühing esitab toetustaotluse asjaomasele ametiasutusele ja talle tehakse tagasimakse. |
| --- | --- |

(36)

Äriühingud saavad toetusi 0,38 % eksporttoodete FOB-väärtusest. Toetus arvutatakse eksporditehingu kohta, kuid äriühingud esitavad tavaliselt samaaegselt mitu toetusavaldust. Äriühing esitab toetustaotluse asjaomasele ametiasutusele ja talle tehakse tagasimakse.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (37) | Selle kava raames antav toetus on tegelik tagasimakstud summa, mis seejärel registreeritakse äriühingu raamatupidamises tuluna. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil toimunud eksportmüügile. |
| --- | --- |

(37)

Selle kava raames antav toetus on tegelik tagasimakstud summa, mis seejärel registreeritakse äriühingu raamatupidamises tuluna. Kõnealune summa jagati uurimisperioodil toimunud eksportmüügile.

d)   Järeldus

| (38) | Indorama grupi toetusmäär on 0,36 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Indorama grupi toetusmäär on 0,36 % ja äriühingu Siam Mitsui PTA Co., Ltd toetusmäär 0,36 %.

3.4.   Subsiidiumisumma

| (39) | Algmääruse kohaselt on Tai eksportivate tootjate esialgsed subsiidiumisummad ad valorem järgmised:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse kohaselt on Tai eksportivate tootjate esialgsed subsiidiumisummad ad valorem järgmised:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Kuna Indorama Petrochem Limited ja TPT Petrochemical Public Company Limited kuuluvad samasse äriühingute rühma, arvutati nendele ühine subsiidiumivastane tollimaksumäär. Indorama/TPT grupi lõplik tollimaksumäär on 1,2 %.

  Koondtabel | Masinate impordi tollimaksudest vabastamise või nende vähendamise kava | Maksustatava tulu topeltvähenduse kava | Ekspordimaksu soodustuse kava | Kogu subsiidiumimarginaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Indorama/TPT grupp | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Kuna Indorama Petrochem Limited ja TPT Petrochemical Public Company Limited kuuluvad samasse äriühingute rühma, arvutati nendele ühine subsiidiumivastane tollimaksumäär. Indorama/TPT grupi lõplik tollimaksumäär on 1,2 %.

Koondtabel

Masinate impordi tollimaksudest vabastamise või nende vähendamise kava

Maksustatava tulu topeltvähenduse kava

Ekspordimaksu soodustuse kava

Kogu subsiidiumimarginaal

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Indorama/TPT grupp

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Võttes arvesse Tai eksportivate tootjate tasakaalustatavate subsiidiumide miinimumtasemel summasid, ei tuleks Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada. |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse Tai eksportivate tootjate tasakaalustatavate subsiidiumide miinimumtasemel summasid, ei tuleks Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada.

4.   KAHJU, PÕHJUSLIK SEOS JA LIIDU HUVID

| (42) | Võttes arvesse eespool subsideerimise kohta tehtud järeldusi, ei peeta kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsimist vajalikuks. |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse eespool subsideerimise kohta tehtud järeldusi, ei peeta kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsimist vajalikuks.

5.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (43) | Menetlus tuleks lõpetada, kuna Tai suhtes kindlaks tehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summad on väärtuselt alla 2 %. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(43)

Menetlus tuleks lõpetada, kuna Tai suhtes kindlaks tehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summad on väärtuselt alla 2 %. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (44) | Subsideerimise kohta esitas märkusi Tai Valitsus ja üks kaebuse esitajatest. |
| --- | --- |

(44)

Subsideerimise kohta esitas märkusi Tai Valitsus ja üks kaebuse esitajatest.

| (45) | Tai Valitsus väitis, et uurimisaluseid kavasid ei saa pidada eriotstarbelisteks subsiidiumikavadeks, kuna need on osa riigi detsentraliseerimispoliitikast; need kavad ei sõltu ekspordist ja nende kasutamist ei piirata teatavate ettevõtlussektorite või piirkondadega. Selle väite kohta märgitakse, et uurimise käigus on selgeks tehtud, et uurimisalused kavad (masinate imporditollimaksuvabastus, maksustatava tulu topeltvähendus, ekspordimaksusoodustus), mida eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid, on tasakaalustatavad subsiidiumid kooskõlas subsiidiumivastase algmäärusega. Seega tuli Tai Valitsuse väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(45)

Tai Valitsus väitis, et uurimisaluseid kavasid ei saa pidada eriotstarbelisteks subsiidiumikavadeks, kuna need on osa riigi detsentraliseerimispoliitikast; need kavad ei sõltu ekspordist ja nende kasutamist ei piirata teatavate ettevõtlussektorite või piirkondadega. Selle väite kohta märgitakse, et uurimise käigus on selgeks tehtud, et uurimisalused kavad (masinate imporditollimaksuvabastus, maksustatava tulu topeltvähendus, ekspordimaksusoodustus), mida eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid, on tasakaalustatavad subsiidiumid kooskõlas subsiidiumivastase algmäärusega. Seega tuli Tai Valitsuse väide tagasi lükata.

| (46) | Üks kaebuse esitajatest väitis, et teatavate subsiidiumide, eelkõige ettevõtte tulumaksuvabastuse kava uurimisperiood oleks pidanud olema lühem. See väide tuli tagasi lükata, sest ükski eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kõnealuse kava raames toetusi. |
| --- | --- |

(46)

Üks kaebuse esitajatest väitis, et teatavate subsiidiumide, eelkõige ettevõtte tulumaksuvabastuse kava uurimisperiood oleks pidanud olema lühem. See väide tuli tagasi lükata, sest ükski eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kõnealuse kava raames toetusi.

| (47) | Kahju kohta ei esitanud märkusi ükski huvitatud isik. |
| --- | --- |

(47)

Kahju kohta ei esitanud märkusi ükski huvitatud isik.

| (48) | Kokkuvõttes järeldatakse, et ükski huvitatud isikute märkustest ei sea kahtluse alla järeldust, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta. |
| --- | --- |

(48)

Kokkuvõttes järeldatakse, et ükski huvitatud isikute märkustest ei sea kahtluse alla järeldust, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta.

| (49) | Võttes arvesse eespool esitatut, järeldab komisjon, et Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhapppe ja selle soolade importi käsitlev menetlus tuleks lõpetada ilma subsiidiumivastaseid meetmeid kehtestamata, |
| --- | --- |

(49)

Võttes arvesse eespool esitatut, järeldab komisjon, et Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhapppe ja selle soolade importi käsitlev menetlus tuleks lõpetada ilma subsiidiumivastaseid meetmeid kehtestamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus, mis käsitleb sellise Taist pärit tereftaalhappe ja selle soolade importi, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 313, 22.12.2009, lk 22.

2

(3)  ELT C 313, 22.12.2009, lk 17.

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk. 22.

4

---

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/22

---

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2011,

dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

(2011/32/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 22. detsembril 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembril 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 13. novembril 2009. aastal BP Aromatics Limited NV ja CEPSA Quimica S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu puhta tereftaalhappe ja selle soolade kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomasest riigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning kõnealuseid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 13. novembril 2009. aastal BP Aromatics Limited NV ja CEPSA Quimica S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu puhta tereftaalhappe ja selle soolade kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomasest riigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning kõnealuseid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Komisjon teatas samal päeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes subsiidiumivastase menetluse algatamisest. Komisjoni otsusega 2011/31/EL (4) on uurimine lõpetatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas samal päeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes subsiidiumivastase menetluse algatamisest. Komisjoni otsusega 2011/31/EL (4) on uurimine lõpetatud.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Tai tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Tai tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Komisjon saatis küsimustikud kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele vaatlusaluse toote importijatele ja kasutajatele ning kõikidele teistele isikutele, kes küsimustikku algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis küsimustikud kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele vaatlusaluse toote importijatele ja kasutajatele ning kõikidele teistele isikutele, kes küsimustikku algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid.

| (6) | Küsimustikule esitasid vastused kolm teadaolevat Tai eksportivat tootjat, kolm liidu tootjat, üks liidu importija ja viis liidu kasutajat. |
| --- | --- |

(6)

Küsimustikule esitasid vastused kolm teadaolevat Tai eksportivat tootjat, kolm liidu tootjat, üks liidu importija ja viis liidu kasutajat.

| (7) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Liidu tootjad






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Liidu tootjad

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Hispaania |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Hispaania

| — | Lotte Chemical UK Ltd (endine nimi Artenius), Wilton, Redcar, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (endine nimi Artenius), Wilton, Redcar, Ühendkuningriik

| b) | Liidu importijad






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brüssel, Belgia |
| --- | --- | --- |

b)

Liidu importijad

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brüssel, Belgia

| c) | Liidu kasutajad






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

c)

Liidu kasutajad

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Madalmaad

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itaalia |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itaalia

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Hispaania |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Hispaania

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Leedu |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Leedu

| d) | Tai eksportivad tootjad






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „TPT”) |
| --- | --- | --- |

d)

Tai eksportivad tootjad

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „TPT”)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „Indorama”) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „Indorama”)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „SMPC”) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Tai (edaspidi „SMPC”)

| e) | Seotud eksportija






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Jaapan (edaspidi „MCI”) – SMPC eksportmüügi esindaja ja aktsionär |
| --- | --- | --- |

e)

Seotud eksportija

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Jaapan (edaspidi „MCI”) – SMPC eksportmüügi esindaja ja aktsionär

| (8) | Võttes arvesse seda, et nii TPT kui ka Indorama omanik on sama valdusettevõte, osutatakse neile käesolevas dokumendis kui Indorama grupile. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse seda, et nii TPT kui ka Indorama omanik on sama valdusettevõte, osutatakse neile käesolevas dokumendis kui Indorama grupile.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (9) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (10) | Vaatlusalune toode on tereftaalhape ja selle soolad, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalune toode on tereftaalhape ja selle soolad, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla.

| (11) | Puhas tereftaalhape ja selle soolad saadakse toortereftaalhappest, mis saadakse paraksüleeni reageerimisel ühe lahusti ja katalüsaatorilahusega. |
| --- | --- |

(11)

Puhas tereftaalhape ja selle soolad saadakse toortereftaalhappest, mis saadakse paraksüleeni reageerimisel ühe lahusti ja katalüsaatorilahusega.

2.2.   Samasugune toode

| (12) | Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval vaatlusalusel tootel ja puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel ning liidu turul liidu tootmisharu toodetaval ja müüdaval puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja kasutusalad. Seepärast peetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(12)

Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval vaatlusalusel tootel ja puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel ning liidu turul liidu tootmisharu toodetaval ja müüdaval puhtal tereftaalhappel ja selle sooladel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja kasutusalad. Seepärast peetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

3.   DUMPING

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (13) | Kõik kolm kaebuses nimetatud Tai eksportivat tootjat vastasid küsimustikule. Uurimise käigus selgus, et Tais ei ole rohkem puhta tereftaalhappe ja selle soolade eksportivaid tootjaid ning et küsimustike vastused esindavad kogu ELi turule suunatud Tai eksporti. |
| --- | --- |

(13)

Kõik kolm kaebuses nimetatud Tai eksportivat tootjat vastasid küsimustikule. Uurimise käigus selgus, et Tais ei ole rohkem puhta tereftaalhappe ja selle soolade eksportivaid tootjaid ning et küsimustike vastused esindavad kogu ELi turule suunatud Tai eksporti.

| (14) | Kõnealused kolm äriühingut taotlesid, et dumpingu arvutamisel võetaks aluseks igakuised andmed, sest peamise toormaterjali ja sellest tulenevalt ka vaatlusaluse toote hinnad erinesid uurimisperioodi vältel oluliselt. Põhjenduses 26 esitatud põhjustel ei peetud taotletud meetodi kasutamist õigustatuks. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealused kolm äriühingut taotlesid, et dumpingu arvutamisel võetaks aluseks igakuised andmed, sest peamise toormaterjali ja sellest tulenevalt ka vaatlusaluse toote hinnad erinesid uurimisperioodi vältel oluliselt. Põhjenduses 26 esitatud põhjustel ei peetud taotletud meetodi kasutamist õigustatuks.

| (15) | Tuleb märkida, et omamaisel turul ja ELi turul toimunud müügi puhul võeti aluseks kas hetkehinnad või lepingud, mis põhinesid (peamise toormaterjali) paraksüleeni hindadel, või valem, mis põhines Hiinas rakendataval puhta tereftaalhappe ja selle soolade hinnaindeksil. Viimati nimetatud meetodi kasutamise korral tekkis mitmel juhul märkimisväärne viivitus, enne kui lõplik indeks oli kättesaadav. Valemi rakendamiseks tuli koostada arved, mille tõttu sai lõpliku hinna kindlaks määrata alles mitu kuud pärast esialgse arve väljastamist. Lepingus kindlaksmääratud lõpliku hinna korrigeerimiseks väljastati deebet-/kreeditarved. |
| --- | --- |

(15)

Tuleb märkida, et omamaisel turul ja ELi turul toimunud müügi puhul võeti aluseks kas hetkehinnad või lepingud, mis põhinesid (peamise toormaterjali) paraksüleeni hindadel, või valem, mis põhines Hiinas rakendataval puhta tereftaalhappe ja selle soolade hinnaindeksil. Viimati nimetatud meetodi kasutamise korral tekkis mitmel juhul märkimisväärne viivitus, enne kui lõplik indeks oli kättesaadav. Valemi rakendamiseks tuli koostada arved, mille tõttu sai lõpliku hinna kindlaks määrata alles mitu kuud pärast esialgse arve väljastamist. Lepingus kindlaksmääratud lõpliku hinna korrigeerimiseks väljastati deebet-/kreeditarved.

| (16) | Kõikide koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate puhul kasutati allpool esitatud üldist metoodikat. |
| --- | --- |

(16)

Kõikide koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate puhul kasutati allpool esitatud üldist metoodikat.

3.2.   Normaalväärtus

| (17) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Tai tootjate omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, st kas see moodustas vähemalt 5 % kogu nende vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Tai tootjate omamaist müüki uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(17)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Tai tootjate omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, st kas see moodustas vähemalt 5 % kogu nende vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Tai tootjate omamaist müüki uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks.

| (18) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti omamaisel turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(18)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti omamaisel turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele uurimisperioodil.

| (19) | Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli kõigi kolme tootja puhul üle 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis arvutati omamaise kogumüügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(19)

Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli kõigi kolme tootja puhul üle 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis arvutati omamaise kogumüügi kaalutud keskmisena.

3.3.   Ekspordihind

| (20) | Uurimise käigus selgus, et üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest (SMPC) müüs ELi turule oma suurima aktsionäri kaudu (MCI, Jaapanis asuv äriühing), mis omakorda müüs toote edasi Jaapani hulgimüüjatele, kes lõpuks müüsid toote ELi turule. Uuriti, kas MCI ja suurim Jaapani hulgimüüja on omavahel seotud ja kas sellisel seosel oli mõju hindadele. |
| --- | --- |

(20)

Uurimise käigus selgus, et üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest (SMPC) müüs ELi turule oma suurima aktsionäri kaudu (MCI, Jaapanis asuv äriühing), mis omakorda müüs toote edasi Jaapani hulgimüüjatele, kes lõpuks müüsid toote ELi turule. Uuriti, kas MCI ja suurim Jaapani hulgimüüja on omavahel seotud ja kas sellisel seosel oli mõju hindadele.

| (21) | Leiti, et kõige olulisem seos hõlmas väga väikese osakaaluga lihtaktsiaid, mida Jaapani pangad haldasid mitme usaldusisiku nimel. Seega tehti kindlaks, et selline seotus ei mõjutanud hinnataset. Võttes arvesse i) kõnealusele tootmisharule tüüpilist hinnakujundust ja lepingulisi suhteid ning ii) eespool kirjeldatud äriühingute vahelisi suhteid, on hinnad kujunenud tavapärastes turutingimustes. Seega järeldati, et vaatlusaluse toote ekspordihinna kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta MCI müük Jaapani hulgimüüjale. |
| --- | --- |

(21)

Leiti, et kõige olulisem seos hõlmas väga väikese osakaaluga lihtaktsiaid, mida Jaapani pangad haldasid mitme usaldusisiku nimel. Seega tehti kindlaks, et selline seotus ei mõjutanud hinnataset. Võttes arvesse i) kõnealusele tootmisharule tüüpilist hinnakujundust ja lepingulisi suhteid ning ii) eespool kirjeldatud äriühingute vahelisi suhteid, on hinnad kujunenud tavapärastes turutingimustes. Seega järeldati, et vaatlusaluse toote ekspordihinna kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta MCI müük Jaapani hulgimüüjale.

| (22) | MCI-le saadeti kiri, milles talle selgitati koostööst loobumise tagajärgi, sest Tokyosse tehtud kontrollkäigu ajal ei võimaldatud juhtumi menetlejatele täielikku juurdepääsu teatavate toetustega seotud raamatupidamisteabele. |
| --- | --- |

(22)

MCI-le saadeti kiri, milles talle selgitati koostööst loobumise tagajärgi, sest Tokyosse tehtud kontrollkäigu ajal ei võimaldatud juhtumi menetlejatele täielikku juurdepääsu teatavate toetustega seotud raamatupidamisteabele.

| (23) | Seetõttu otsustati toetuste suurus kindlaks määrata kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Sellest tulenevalt kasutati järgmist meetodit. Transpordikulude puhul korrigeeriti toetus kohapeal kogutud teabe alusel ülespoole. Ülejäänud toetuste puhul kontrolliti teatatud summasid ja netomüügihindasid ning võrreldi neid muudest sõltumatutest allikatest saadud andmetega, praegusel juhul kahe teise Tai eksportiva tootja kohta kindlaks tehtud teabega, ning leiti, et need on kooskõlas sama tüüpi müügiga. Kaaluti ka võimalust kasutada alternatiivse meetodina Eurostati hindasid, kuid seda ei tehtud, sest Eurostati andmetes oli kõnealuse toote CIF-hind importimise kuupäeval, mitte korrigeeritud lõplik hind, mis oli kindlaks määratud kooskõlas eespool kirjeldatud müügilepingu- ja arveldamissüsteemiga. Kasutatud meetod oli eriti sobiv põhjenduses 15 selgitatud turustruktuuri silmas pidades. Tuleb märkida, et enamik toetusi olid juba Tais kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu otsustati toetuste suurus kindlaks määrata kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Sellest tulenevalt kasutati järgmist meetodit. Transpordikulude puhul korrigeeriti toetus kohapeal kogutud teabe alusel ülespoole. Ülejäänud toetuste puhul kontrolliti teatatud summasid ja netomüügihindasid ning võrreldi neid muudest sõltumatutest allikatest saadud andmetega, praegusel juhul kahe teise Tai eksportiva tootja kohta kindlaks tehtud teabega, ning leiti, et need on kooskõlas sama tüüpi müügiga. Kaaluti ka võimalust kasutada alternatiivse meetodina Eurostati hindasid, kuid seda ei tehtud, sest Eurostati andmetes oli kõnealuse toote CIF-hind importimise kuupäeval, mitte korrigeeritud lõplik hind, mis oli kindlaks määratud kooskõlas eespool kirjeldatud müügilepingu- ja arveldamissüsteemiga. Kasutatud meetod oli eriti sobiv põhjenduses 15 selgitatud turustruktuuri silmas pidades. Tuleb märkida, et enamik toetusi olid juba Tais kindlaks tehtud.

3.4.   Võrdlus

| (24) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

| (25) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle alusel tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel korrigeerimisi erinevuste puhul transpordi-, kindlustus-, pakkimis-, krediidi- ja käitlemiskuludes ning komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(25)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle alusel tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel korrigeerimisi erinevuste puhul transpordi-, kindlustus-, pakkimis-, krediidi- ja käitlemiskuludes ning komisjonitasudes.

| (26) | Ekspordihinda ja normaalväärtust võrreldi aastate kaupa. Eksportivate tootjate taotlust teha võrdlus kuude kaupa kaaluti, kuid sellest loobuti, kuna oli selge, et see ei oleks muutnud dumpingu, st üleriigilise miinimumtasemel dumpingumarginaali kohta tehtavaid üldisi järeldusi. |
| --- | --- |

(26)

Ekspordihinda ja normaalväärtust võrreldi aastate kaupa. Eksportivate tootjate taotlust teha võrdlus kuude kaupa kaaluti, kuid sellest loobuti, kuna oli selge, et see ei oleks muutnud dumpingu, st üleriigilise miinimumtasemel dumpingumarginaali kohta tehtavaid üldisi järeldusi.

3.5.   Dumpingumarginaal

| (27) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid nii, et võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid nii, et võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (28) | Eespool kirjeldatule tuginedes on dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised: | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Indorama grupp | 3,7 % |
| SMPC | Dumpingut ei toimunud |

(28)

Eespool kirjeldatule tuginedes on dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:

Dumpingumarginaal

Indorama grupp

3,7 %

SMPC

Dumpingut ei toimunud

| (29) | Kolm eksportivat tootjat (kaks, mis kuulusid Indorama gruppi, ja SMPC) esindavad Eurostati andmete kohaselt Taist pärit kogueksporti. Hindamaks seda, kas dumpingumarginaal oli kogu riigis alla miinimumtaseme, määrati kindlaks üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Leiti, et see on 1,8 %, st alla miinimumtaseme. |
| --- | --- |

(29)

Kolm eksportivat tootjat (kaks, mis kuulusid Indorama gruppi, ja SMPC) esindavad Eurostati andmete kohaselt Taist pärit kogueksporti. Hindamaks seda, kas dumpingumarginaal oli kogu riigis alla miinimumtaseme, määrati kindlaks üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Leiti, et see on 1,8 %, st alla miinimumtaseme.

| (30) | Võttes arvesse üleriigilist miinimumtasemel dumpingumarginaali, ei tuleks Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse üleriigilist miinimumtasemel dumpingumarginaali, ei tuleks Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada.

4.   KAHJU, PÕHJUSLIK SEOS JA LIIDU HUVID

| (31) | Võttes arvesse eespool dumpingu kohta tehtud järeldusi, ei peeta kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsimist vajalikuks. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse eespool dumpingu kohta tehtud järeldusi, ei peeta kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsimist vajalikuks.

5.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (32) | Menetlus tuleks lõpetada, kuna Tai suhtes kindlaks tehtud dumpingumarginaal on alla 2 %. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(32)

Menetlus tuleks lõpetada, kuna Tai suhtes kindlaks tehtud dumpingumarginaal on alla 2 %. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (33) | Dumpingu kohta esitas märkusi üks kaebuse esitaja, kes väitis, et komisjon oleks pidanud kättesaadavaid fakte arvesse võttes SMCE suhtes kehtestama sama dumpingumarginaali, mis oli kindlaks määratud kahe teise eksportiva tootja suhtes (3,7 %). Väideti, et sellisel juhul oleks tulemuseks olnud miinimumtasemel dumpingumarginaal. See väide lükati tagasi. Komisjon võttis aluseks Jaapani seotud äriühingu kohta kättesaadavad faktid – ta kasutas äriühingu kohta kättesaadavat teavet, korrigeeris seda ülespoole ja võrdles muudest usaldusväärsetest allikatest pärit teabega. Nimetatud asjaolude tõttu ei oleks teiste eksportijate suhtes kindlaksmääratud dumpingumarginaali rakendamine kooskõlas artikliga 18. |
| --- | --- |

(33)

Dumpingu kohta esitas märkusi üks kaebuse esitaja, kes väitis, et komisjon oleks pidanud kättesaadavaid fakte arvesse võttes SMCE suhtes kehtestama sama dumpingumarginaali, mis oli kindlaks määratud kahe teise eksportiva tootja suhtes (3,7 %). Väideti, et sellisel juhul oleks tulemuseks olnud miinimumtasemel dumpingumarginaal. See väide lükati tagasi. Komisjon võttis aluseks Jaapani seotud äriühingu kohta kättesaadavad faktid – ta kasutas äriühingu kohta kättesaadavat teavet, korrigeeris seda ülespoole ja võrdles muudest usaldusväärsetest allikatest pärit teabega. Nimetatud asjaolude tõttu ei oleks teiste eksportijate suhtes kindlaksmääratud dumpingumarginaali rakendamine kooskõlas artikliga 18.

| (34) | Sama kaebuse esitaja väitis ka, et teised valitsused on puhast tereftaalhapet ja selle soolasid käsitlevates uurimistes rakendanud samal uurimisperioodil erinevat lähenemisviisi. See väide lükati tagasi. Märgitakse, et isiku esitatud tõendid osutavad dumpinguvastasele tollimaksule, mille Hiina Rahvavabariik kehtestas Koreast ja Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes. Esitatud teave ei toeta isiku väidet, kuna puuduvad tõendid selle kohta, kuidas määrati kõnealuse Hiina dumpinguvastase uurimise puhul kindlaks normaalväärtus ja ekspordihinnad. Lisaks sellele oli kõnealuse Hiina ametiasutuste korraldatud uurimise puhul uurimisperioodiks ajavahemik 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008, samas kui praeguse ELi korraldatud uurimise puhul on uurimisperioodiks ajavahemik 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009. Seega võeti ELi uurimise ja Hiina uurimise käigus arvesse eri uurimisperioode. |
| --- | --- |

(34)

Sama kaebuse esitaja väitis ka, et teised valitsused on puhast tereftaalhapet ja selle soolasid käsitlevates uurimistes rakendanud samal uurimisperioodil erinevat lähenemisviisi. See väide lükati tagasi. Märgitakse, et isiku esitatud tõendid osutavad dumpinguvastasele tollimaksule, mille Hiina Rahvavabariik kehtestas Koreast ja Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes. Esitatud teave ei toeta isiku väidet, kuna puuduvad tõendid selle kohta, kuidas määrati kõnealuse Hiina dumpinguvastase uurimise puhul kindlaks normaalväärtus ja ekspordihinnad. Lisaks sellele oli kõnealuse Hiina ametiasutuste korraldatud uurimise puhul uurimisperioodiks ajavahemik 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008, samas kui praeguse ELi korraldatud uurimise puhul on uurimisperioodiks ajavahemik 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009. Seega võeti ELi uurimise ja Hiina uurimise käigus arvesse eri uurimisperioode.

| (35) | Kahju kohta ei esitanud märkusi ükski huvitatud isik. |
| --- | --- |

(35)

Kahju kohta ei esitanud märkusi ükski huvitatud isik.

| (36) | Kokkuvõttes järeldatakse, et ükski huvitatud isikute märkustest ei sea kahtluse alla järeldust, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta. |
| --- | --- |

(36)

Kokkuvõttes järeldatakse, et ükski huvitatud isikute märkustest ei sea kahtluse alla järeldust, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta.

| (37) | Võttes arvesse eespool esitatut, järeldab komisjon seega, et Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhapppe ja selle soolade importi käsitlev menetlus tuleks lõpetada ilma dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata, |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse eespool esitatut, järeldab komisjon seega, et Taist pärit ja liitu suunatud puhta tereftaalhapppe ja selle soolade importi käsitlev menetlus tuleks lõpetada ilma dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb sellise Taist pärit tereftaalhappe ja selle soolade importi, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 36 00 alla.

Brüssel, 19. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 313, 22.12.2009, lk 17.

2

(3)  ELT C 313, 22.12.2009, lk 22.

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk 17.

4

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 20.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/26

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 190/09/COL,

22. aprill 2009,

millega kuuekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades muudetud peatüki, mis käsitleb riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994 (4),

ARVESTADES, et 25. veebruaril 2009 võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi: „komisjon”) vastu teatise, millega muudetakse ajutist ühenduse riigiabi meetmete raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (5),

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” punkti II kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES KONSULTEERINUD Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealuses küsimuses liikmesriikidega nõu pidanud 31. märtsi 2009. aasta kirjaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis juurdepääsu rahastamise toetamiseks (edaspidi: „ajutine raamistik”) kohaldatakse 29. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010.

Ajutise raamistiku lõppsätetega nähakse ette, et järelevalveamet võib ka esitada täiendavaid selgitusi oma lähenemise kohta konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks.

Ajutise raamistiku kohaldamine on näidanud vajadust anda täiendavaid selgitusi seoses EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamisega, olemasoleva viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise raamistikuga ning garantiidena antava abi kohaldamisega.

Riigiabi suuniseid muudetakse suuniste peatüki „Ajutine riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” muutmise kaudu.

Järgmised ajutise raamistiku muudatused jõustuvad käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval:

| 1) | Punkti 4.1 lisatakse järgmine lõik:
  „Seega peavad EFTA riigid näitama, et käesoleva raamistiku kohaselt järelevalveametile teatatud riigiabi meetmed on EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed ning et kõik tingimused on täielikult täidetud.” |
| --- | --- |

1)

Punkti 4.1 lisatakse järgmine lõik:

„Seega peavad EFTA riigid näitama, et käesoleva raamistiku kohaselt järelevalveametile teatatud riigiabi meetmed on EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed ning et kõik tingimused on täielikult täidetud.”

| 2) | Punkti 4.3.2 muudetakse järgmiselt.






  a) | Punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas (6) esitatud „safe-harbour” preemiatega; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkti 4.3.2 muudetakse järgmiselt.

a)

Punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas (6) esitatud „safe-harbour” preemiatega;

| b) | suurettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra; |
| --- | --- |

b)

suurettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra;

| b) | Punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | Garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

Garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal”.

| c) | Punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest. Kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib EFTA riik täiendava kuni kaheksa-aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid”. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest. Kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib EFTA riik täiendava kuni kaheksa-aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid”.

| 3) | Punkt 4.4.1 asendatakse järgmisega:






  „4.4.1. | Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi”. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 4.4.1 asendatakse järgmisega:

„4.4.1.

Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi”.

| 4) | Punkt 4.5.1 asendatakse järgmisega:






  „4.5.1. | Järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi”. |
| --- | --- | --- |

4)

Punkt 4.5.1 asendatakse järgmisega:

„4.5.1.

Järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi”.

| 5) | Lisatakse järgmine lisa:

  „LISA








  „Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (7) |
| --- | --- |
| Reitingukategooria (Standard & Poor’s) | Tagatised |
| Suur | Tavaline | Madal |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC ja alla selle | 380 | 630 | 980 |

5)

Lisatakse järgmine lisa:

„LISA

„Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (7)

Reitingukategooria (Standard & Poor’s)

Tagatised

Suur

Tavaline

Madal

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC ja alla selle

380

630

980

Uus peatükk sisaldub käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile, Liechtensteini Vürstiriigile ja Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 22. aprill 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „ELT”) L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Suuniseid muudeti viimati 29. jaanuaril 2009. Edaspidi „riigiabi suunised”. Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  Konsolideeritud versioon on avaldatud ELT C 83, 7.4.2009, lk 1.

5

(6)  Lisas esitatud preemiad, mille puhul võetakse arvesse tagatiste erinevat suurust, täpsustavad riigiabi suuniste „safe-harbour” preemiaid käsitlevaid sätteid. Lisas esitatud preemiaid võib kasutada ka võrdlusnäitajatena käesoleva raamistiku punkti 4.2 kohaste garantiimeetmete ühisturuga kokkusobiva abielemendi arvutamiseks.

6

safe-harbour

„Safe-harbour” preemiad määratakse kindlaks suunistes sätestatud marginaalide alusel viite- ja diskontomäärade kohta, võttes arvesse täiendavat vähendamist 20 baaspunkti võrra (vt suuniste joonealune märkus nr 12). Garantiidena antavat riigiabi käsitlevates suunistes sätestatud „safe-harbour” preemiate ülemmäära üheski reitingukategoorias siiski ei muudetud. Tagatiste erineva suuruse määratlus on esitatud viite- ja diskontomäärasid käsitlevate suuniste esimesel leheküljel joonealuses märkuses 2”.

Safe-harbour

safe-harbour

(7)  EFTA riigid võivad vähendada ettevõtjate puhul, kelle kohta puuduvad laenuandmed või kellel ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut (näiteks teatavad eriotstarbelised või tegevust alustavad ettevõtjad), garantiidena antavat riigiabi käsitlevates suunistes määratud konkreetset 3,8 % „safe-harbour” preemiat kuni 15 % võrra VKEde puhul kuni 25 % võrra). Samas ei tohi preemia olla emaettevõtja(te) suhtes kohaldatavast preemiast madalam”.

7

safe-harbour

---

LISA

Riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks

1.   FINANTSKRIIS, SELLE MÕJU REAALMAJANDUSELE JA VAJADUS AJUTISTE MEETMETE JÄRELE

1.1.   Finantskriis ja selle mõju reaalmajandusele

| 1) | 26. novembril 2008 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastu teatise „Euroopa majanduse elavdamise kava” (edaspidi „majanduse elavdamise kava”), et tuua Euroopa välja valitsevast finantskriisist (1). Majanduse elavdamise kava tugineb kahele teineteist täiendavale põhimõttele. Esiteks lühiajalised meetmed nõudluse suurendamiseks, töökohtade päästmiseks ja usalduse taastamiseks ning teiseks nn arukas investeerimine, et saavutada suurem majanduskasv ja jätkusuutlik jõukus pikemas perspektiivis. Majanduse elavdamise kava kaudu tõhustatakse ja kiirendatakse Lissaboni strateegia raames toimuvaid reforme. |
| --- | --- |

1)

26. novembril 2008 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastu teatise „Euroopa majanduse elavdamise kava” (edaspidi „majanduse elavdamise kava”), et tuua Euroopa välja valitsevast finantskriisist (1). Majanduse elavdamise kava tugineb kahele teineteist täiendavale põhimõttele. Esiteks lühiajalised meetmed nõudluse suurendamiseks, töökohtade päästmiseks ja usalduse taastamiseks ning teiseks nn arukas investeerimine, et saavutada suurem majanduskasv ja jätkusuutlik jõukus pikemas perspektiivis. Majanduse elavdamise kava kaudu tõhustatakse ja kiirendatakse Lissaboni strateegia raames toimuvaid reforme.

| 2) | Seepärast on praegu vaja vältida riiklikku sekkumist, mis õõnestaks eesmärki anda vähem ja paremini suunatud riigiabi. Ometi on teatavate tingimuste korral vaja anda uut ajutist riigiabi. |
| --- | --- |

2)

Seepärast on praegu vaja vältida riiklikku sekkumist, mis õõnestaks eesmärki anda vähem ja paremini suunatud riigiabi. Ometi on teatavate tingimuste korral vaja anda uut ajutist riigiabi.

| 3) | EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) on arvamusel, et vaja on kasutusele võtta uued instrumendid, mis võimaldaksid riigiabi eeskirju kohaldada võimalikult paindlikult, et kriisi lahendades säiliks aus konkurents ja välditaks põhjendamatuid konkurentsipiiranguid. Käesolevates suunistes esitatakse EFTA riikidele mitmete täiendavate ajutiste riigiabi andmise võimaluste üksikasjad. |
| --- | --- |

3)

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) on arvamusel, et vaja on kasutusele võtta uued instrumendid, mis võimaldaksid riigiabi eeskirju kohaldada võimalikult paindlikult, et kriisi lahendades säiliks aus konkurents ja välditaks põhjendamatuid konkurentsipiiranguid. Käesolevates suunistes esitatakse EFTA riikidele mitmete täiendavate ajutiste riigiabi andmise võimaluste üksikasjad.

| 4) | Finantskriis on väga olulisel määral mõjutanud EMP pangandussektorit ja enneolematult võimsalt Islandit. Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et kuigi riiklik sekkumine tuleb otsustada riigi tasandil, tuleb seda teha kooskõlastatud raamistikus ja tuginedes mitmele ühenduse ühisele põhimõttele (2). Komisjon reageeris viivitamatult eri meetmete võtmisega, sealhulgas teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (3) ja mitmed otsused, millega lubatakse päästmisabi andmist finantsasutustele. Järelevalveamet on võtnud samaväärseid meetmeid (4). |
| --- | --- |

4)

Finantskriis on väga olulisel määral mõjutanud EMP pangandussektorit ja enneolematult võimsalt Islandit. Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et kuigi riiklik sekkumine tuleb otsustada riigi tasandil, tuleb seda teha kooskõlastatud raamistikus ja tuginedes mitmele ühenduse ühisele põhimõttele (2). Komisjon reageeris viivitamatult eri meetmete võtmisega, sealhulgas teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (3) ja mitmed otsused, millega lubatakse päästmisabi andmist finantsasutustele. Järelevalveamet on võtnud samaväärseid meetmeid (4).

| 5) | Erasektori investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise eeltingimus on piisav ja taskukohane juurdepääs rahastamisele. EFTA riigid peavad kasutama oma mõju, mis kaasneb pangandussektorile antava olulise rahalise toetusega, tagamaks, et selline toetus ei parandaks mitte ainult pankade finantsolukorda, vaid majandust laiemalt. Seega peaks finantssektorile antav toetus olema hästi suunatud, et see tagaks pankade tavalise laenutegevuse jätkumise. Järelevalveamet võtab seda pankadele antava riigiabi läbivaatamisel arvesse. |
| --- | --- |

5)

Erasektori investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise eeltingimus on piisav ja taskukohane juurdepääs rahastamisele. EFTA riigid peavad kasutama oma mõju, mis kaasneb pangandussektorile antava olulise rahalise toetusega, tagamaks, et selline toetus ei parandaks mitte ainult pankade finantsolukorda, vaid majandust laiemalt. Seega peaks finantssektorile antav toetus olema hästi suunatud, et see tagaks pankade tavalise laenutegevuse jätkumise. Järelevalveamet võtab seda pankadele antava riigiabi läbivaatamisel arvesse.

| 6) | Kuigi finantsturgude olukord näib paranevat, on finantskriisi mõju reaalmajandusele praegu täiesti tuntav. Suur langus mõjutab majandust laiemalt, sealhulgas kodumajapidamisi, ettevõtjaid ja töökohti. Finantsturgude kriisi tulemusena vähendavad pangad intensiivfinantseerimist ja muutuvad varasemate aastatega võrreldes riskikartlikumaks, muutes juurdepääsu laenurahale senisest keerulisemaks. Finantskriis võib esile kutsuda laenuraha piiramise, nõudluse vähenemise ja majanduslanguse. |
| --- | --- |

6)

Kuigi finantsturgude olukord näib paranevat, on finantskriisi mõju reaalmajandusele praegu täiesti tuntav. Suur langus mõjutab majandust laiemalt, sealhulgas kodumajapidamisi, ettevõtjaid ja töökohti. Finantsturgude kriisi tulemusena vähendavad pangad intensiivfinantseerimist ja muutuvad varasemate aastatega võrreldes riskikartlikumaks, muutes juurdepääsu laenurahale senisest keerulisemaks. Finantskriis võib esile kutsuda laenuraha piiramise, nõudluse vähenemise ja majanduslanguse.

| 7) | Sellised probleemid ei pruugi mõjutada mitte ainult nõrku rahapuhvriteta ettevõtjaid, vaid ka elujõulisi ettevõtjaid, kel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. See kehtib eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd”) kohta, kelle juurdepääs rahastamisele on võrreldes suurettevõtjatega igal juhul tunduvalt keerulisem. Selline olukord ei pruugi lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul tõsiselt mõjutada mitte ainult paljude elujõuliste ettevõtjate ja nende töötajate majandusolukorda, vaid sel võib olla pikemaajalisem negatiivne mõju, sest EMP tulevased investeeringud, eelkõige need, mis on suunatud püsiva majanduskasvu ja Lissaboni strateegia muude eesmärkide saavutamiseks, võivad viibida või neist võidakse isegi loobuda. |
| --- | --- |

7)

Sellised probleemid ei pruugi mõjutada mitte ainult nõrku rahapuhvriteta ettevõtjaid, vaid ka elujõulisi ettevõtjaid, kel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. See kehtib eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd”) kohta, kelle juurdepääs rahastamisele on võrreldes suurettevõtjatega igal juhul tunduvalt keerulisem. Selline olukord ei pruugi lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul tõsiselt mõjutada mitte ainult paljude elujõuliste ettevõtjate ja nende töötajate majandusolukorda, vaid sel võib olla pikemaajalisem negatiivne mõju, sest EMP tulevased investeeringud, eelkõige need, mis on suunatud püsiva majanduskasvu ja Lissaboni strateegia muude eesmärkide saavutamiseks, võivad viibida või neist võidakse isegi loobuda.

1.2.   Vajadus riigiabi meetmete tõhusa kooskõlastamise järele EMP tasandil

| 8) | Praeguses finantsolukorras võib EFTA riikidel tekkida kiusatus tegutseda iseseisvalt ja eelkõige toetada oma ettevõtjaid teistest rohkem. Varasematest kogemustest nähtub, et selline iseseisev tegutsemine ei saa olla tõhus ja võib tõsiselt kahjustada siseturgu. Arvestades täielikult praegust konkreetset majandusolukorda, on toetuse andmisel oluline tagada EMP ettevõtjate võrdsed võimalused ja vältida olukorda, kus EFTA riigid püüavad aina enam toetada oma ettevõtjaid, sest see ei oleks EMPd kui tervikut silmas pidades jätkusuutlik ja kahjustaks EMPd kui tervikut. Soovitud tulemuste saavutamiseks kasutatakse konkurentsipoliitikat. |
| --- | --- |

8)

Praeguses finantsolukorras võib EFTA riikidel tekkida kiusatus tegutseda iseseisvalt ja eelkõige toetada oma ettevõtjaid teistest rohkem. Varasematest kogemustest nähtub, et selline iseseisev tegutsemine ei saa olla tõhus ja võib tõsiselt kahjustada siseturgu. Arvestades täielikult praegust konkreetset majandusolukorda, on toetuse andmisel oluline tagada EMP ettevõtjate võrdsed võimalused ja vältida olukorda, kus EFTA riigid püüavad aina enam toetada oma ettevõtjaid, sest see ei oleks EMPd kui tervikut silmas pidades jätkusuutlik ja kahjustaks EMPd kui tervikut. Soovitud tulemuste saavutamiseks kasutatakse konkurentsipoliitikat.

1.3.   Vajadus ajutiste riigiabimeetmete järele

| 9) | Käesolevates suunistes esitatud ajutistel täiendavatel meetmetel on kaks eesmärki. Esiteks soovitakse panganduskriisist tulenevate erakorraliste ja ajutiste finantsprobleemide leevendamiseks taas suurendada pankade laenamist ettevõtjatele ja seega tagada neile pidev juurdepääs rahastamisele. Selles küsimus on VKEd erilise tähtsusega kogu EMP majandusele ja nende finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju ka suurettevõtjatele, toetades seega pikaajalist üldist majanduskasvu ja ajakohastamist. |
| --- | --- |

9)

Käesolevates suunistes esitatud ajutistel täiendavatel meetmetel on kaks eesmärki. Esiteks soovitakse panganduskriisist tulenevate erakorraliste ja ajutiste finantsprobleemide leevendamiseks taas suurendada pankade laenamist ettevõtjatele ja seega tagada neile pidev juurdepääs rahastamisele. Selles küsimus on VKEd erilise tähtsusega kogu EMP majandusele ja nende finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju ka suurettevõtjatele, toetades seega pikaajalist üldist majanduskasvu ja ajakohastamist.

| 10) | Teine eesmärk on ergutada ettevõtjaid jätkama investeerimist tulevikku, eelkõige püsiva majanduskasvu edendamisse. Kui praegune kriis peataks keskkonna valdkonnas saavutatud märkimisväärsed edusammud või annaks neile isegi tagasikäigu, võiksid sellel olla väga halvad tagajärjed. Seepärast on keskkonnaprojektidesse investeerivatele ettevõtjatele vaja anda ajutist toetust (mis võiks muu hulgas anda EMP tööstusele tehnoloogilise eelise), ühendades sel moel kiireloomulise ja vajaliku rahalise toetuse EMP pikaajaliste hüvedega. |
| --- | --- |

10)

Teine eesmärk on ergutada ettevõtjaid jätkama investeerimist tulevikku, eelkõige püsiva majanduskasvu edendamisse. Kui praegune kriis peataks keskkonna valdkonnas saavutatud märkimisväärsed edusammud või annaks neile isegi tagasikäigu, võiksid sellel olla väga halvad tagajärjed. Seepärast on keskkonnaprojektidesse investeerivatele ettevõtjatele vaja anda ajutist toetust (mis võiks muu hulgas anda EMP tööstusele tehnoloogilise eelise), ühendades sel moel kiireloomulise ja vajaliku rahalise toetuse EMP pikaajaliste hüvedega.

| 11) | Käesolevates suunistes tuletatakse esiteks meelde riikliku toetuse mitmeid võimalusi, mida EFTA riigid saavad kehtivate riigiabi eeskirjade alusel juba praegu kasutada, enne kui kehtestatakse täiendavad riigiabi meetmed, mida EFTA riigid võivad ajutiselt võtta, et leevendada teatud ettevõtjate praeguseid probleeme, mis on seotud juurdepääsuga rahastamisele, ning soodustada keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

11)

Käesolevates suunistes tuletatakse esiteks meelde riikliku toetuse mitmeid võimalusi, mida EFTA riigid saavad kehtivate riigiabi eeskirjade alusel juba praegu kasutada, enne kui kehtestatakse täiendavad riigiabi meetmed, mida EFTA riigid võivad ajutiselt võtta, et leevendada teatud ettevõtjate praeguseid probleeme, mis on seotud juurdepääsuga rahastamisele, ning soodustada keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtavaid investeeringuid.

| 12) | Järelevalveamet on seisukohal, et kavandatud abivahendid on kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

12)

Järelevalveamet on seisukohal, et kavandatud abivahendid on kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad.

2.   MAJANDUSPOLIITIKA ÜLDISED MEETMED

| 13) | Majanduse elavdamise kava võeti vastu praeguse majandusolukorra leevendamiseks. Arvestades praeguse kriisi ulatust, vajab ühendus piisavalt ulatuslikku ja selget kooskõlastatud lähenemisviisi, et taastada tarbijate ja ettevõtjate usaldus. See kehtib ka EFTA riikide olukorra parandamise kohta. |
| --- | --- |

13)

Majanduse elavdamise kava võeti vastu praeguse majandusolukorra leevendamiseks. Arvestades praeguse kriisi ulatust, vajab ühendus piisavalt ulatuslikku ja selget kooskõlastatud lähenemisviisi, et taastada tarbijate ja ettevõtjate usaldus. See kehtib ka EFTA riikide olukorra parandamise kohta.

| 14) | Majanduse elavdamise kava strateegilised eesmärgid on järgmised:






  — | stimuleerida võimalikult kiiresti nõudlust ja suurendada tarbijate usaldust; |
| --- | --- | --- |

14)

Majanduse elavdamise kava strateegilised eesmärgid on järgmised:

—

stimuleerida võimalikult kiiresti nõudlust ja suurendada tarbijate usaldust;

| — | vähendada majanduslangusega kaasnevaid elulisi probleeme ja majanduslanguse mõju kõige haavatavamale ühiskonnaosale. Kriis on raskelt tabanud või tabamas paljusid palgatöötajaid ja nende peresid. On võimalik aidata neil säilitada töökoht. Kui see siiski kaotatakse, tuleks pikaajalise töötuse vältimiseks toetada kiiret tööturule naasmist; |
| --- | --- |

—

vähendada majanduslangusega kaasnevaid elulisi probleeme ja majanduslanguse mõju kõige haavatavamale ühiskonnaosale. Kriis on raskelt tabanud või tabamas paljusid palgatöötajaid ja nende peresid. On võimalik aidata neil säilitada töökoht. Kui see siiski kaotatakse, tuleks pikaajalise töötuse vältimiseks toetada kiiret tööturule naasmist;

| — | aidata kaasa Euroopa valmidusele majanduskasvu taastudes seda ära kasutada, nii et Euroopa majandus oleks vastavuses konkurentsivõimet tagavate nõudmiste, säästvuse ja tulevikuvajadustega, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. See tähendab innovatsiooni toetamist, teadmistepõhise majanduse ülesehitamist ning kiiremini liikumist vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava ja ressursse säästva majanduse poole. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa Euroopa valmidusele majanduskasvu taastudes seda ära kasutada, nii et Euroopa majandus oleks vastavuses konkurentsivõimet tagavate nõudmiste, säästvuse ja tulevikuvajadustega, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. See tähendab innovatsiooni toetamist, teadmistepõhise majanduse ülesehitamist ning kiiremini liikumist vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava ja ressursse säästva majanduse poole.

| 15) | Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on EFTA riikidel juba praegu mitmeid vahendeid, mille puhul ei ole tegemist riigiabiga. Näiteks võib teatud ettevõtjatel olla praegu suuremaid probleeme juurdepääsuga rahastamisele kui teistel, mistõttu on nende kasvuks ja ettenähtud investeeringuteks vajalik rahastamine viibinud või isegi nurjunud. Sel otstarbel võiksid EFTA riigid võtta mitmeid üldisi poliitikameetmeid, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes oma territooriumil ja mis järelikult jäävad riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja ning mille eesmärk on ajutiselt lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul leevendada rahastamisega seotud probleeme. Näiteks võiks pikendada sotsiaalkindlustusmaksete ja muude samalaadsete maksete või isegi maksude maksetähtaegu või võtta töötajatele suunatud meetmeid. Kui sellised meetmed võetakse kõigi ettevõtjate suhtes, ei ole nende puhul üldiselt tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

15)

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on EFTA riikidel juba praegu mitmeid vahendeid, mille puhul ei ole tegemist riigiabiga. Näiteks võib teatud ettevõtjatel olla praegu suuremaid probleeme juurdepääsuga rahastamisele kui teistel, mistõttu on nende kasvuks ja ettenähtud investeeringuteks vajalik rahastamine viibinud või isegi nurjunud. Sel otstarbel võiksid EFTA riigid võtta mitmeid üldisi poliitikameetmeid, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes oma territooriumil ja mis järelikult jäävad riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja ning mille eesmärk on ajutiselt lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul leevendada rahastamisega seotud probleeme. Näiteks võiks pikendada sotsiaalkindlustusmaksete ja muude samalaadsete maksete või isegi maksude maksetähtaegu või võtta töötajatele suunatud meetmeid. Kui sellised meetmed võetakse kõigi ettevõtjate suhtes, ei ole nende puhul üldiselt tegemist riigiabiga.

| 16) | EFTA riigid võivad anda rahalist toetust ka otse tarbijatele, näiteks selleks, et nad loobuksid vanadest toodetest ja/või ostaksid keskkonnasäästlikke tooteid. Kui sellise abi andmisel ei arvestata toote päritolu, ei kujuta see endast riigiabi. |
| --- | --- |

16)

EFTA riigid võivad anda rahalist toetust ka otse tarbijatele, näiteks selleks, et nad loobuksid vanadest toodetest ja/või ostaksid keskkonnasäästlikke tooteid. Kui sellise abi andmisel ei arvestata toote päritolu, ei kujuta see endast riigiabi.

| 17) | Lisaks võib nii VKEde kui ka suurettevõtjate võimalikult tõhusaks toetamiseks kasutada ühenduse üldisi programme, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ kehtestatud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ sätestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) (6). |
| --- | --- |

17)

Lisaks võib nii VKEde kui ka suurettevõtjate võimalikult tõhusaks toetamiseks kasutada ühenduse üldisi programme, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ kehtestatud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ sätestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) (6).

3.   RIIGIABI ANDMISE VÕIMALUSED KEHTIVATE ÕIGUSAKTIDE ALUSEL

| 18) | Viimaste aastate jooksul on järelevalveamet märkimisväärselt ajakohastanud riigiabi eeskirju, et julgustada EFTA riike suunama riiklikku toetust senisest paremini jätkusuutlikesse investeeringutesse, aidates sel viisil kaasa Lissaboni strateegia elluviimisele. Selles kontekstis pööratakse erilist tähelepanu VKEdele, millele antava riigiabi võimalusi on suurendatud. Lisaks on riigiabi eeskirju märkimisväärselt lihtsustatud ja ühtlustatud hiljuti vastuvõetud üldise grupierandi määrusega, (7) millega pakutakse EFTA riikidele väga paljusid abimeetmeid, millega kaasneb minimaalne halduskoormus. Praeguses majandusolukorras on olulise tähtsusega järgmised kehtivad riigiabi käsitlevad õigusaktid. |
| --- | --- |

18)

Viimaste aastate jooksul on järelevalveamet märkimisväärselt ajakohastanud riigiabi eeskirju, et julgustada EFTA riike suunama riiklikku toetust senisest paremini jätkusuutlikesse investeeringutesse, aidates sel viisil kaasa Lissaboni strateegia elluviimisele. Selles kontekstis pööratakse erilist tähelepanu VKEdele, millele antava riigiabi võimalusi on suurendatud. Lisaks on riigiabi eeskirju märkimisväärselt lihtsustatud ja ühtlustatud hiljuti vastuvõetud üldise grupierandi määrusega, (7) millega pakutakse EFTA riikidele väga paljusid abimeetmeid, millega kaasneb minimaalne halduskoormus. Praeguses majandusolukorras on olulise tähtsusega järgmised kehtivad riigiabi käsitlevad õigusaktid.

| 19) | EMP lepinguga kohandatud vähese tähtsusega abi määruses (8) on täpsustatud, et ühele ettevõtjale kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul kuni 200 000 euro ulatuses antavate toetusmeetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu tähenduses. Samas määruses on ka sätestatud, et kui tagatis ei ole suurem kui 1,5 miljonit eurot, ei ületa see vähese tähtsusega abi piirmäära ja seega ei ole ka sellise tagatise puhul tegemist riigiabiga. Järelikult võivad EFTA riigid selliseid tagatisi anda ilma vastava abisumma arvutamise ja sellega kaasneva halduskoormuseta. |
| --- | --- |

19)

EMP lepinguga kohandatud vähese tähtsusega abi määruses (8) on täpsustatud, et ühele ettevõtjale kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul kuni 200 000 euro ulatuses antavate toetusmeetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu tähenduses. Samas määruses on ka sätestatud, et kui tagatis ei ole suurem kui 1,5 miljonit eurot, ei ületa see vähese tähtsusega abi piirmäära ja seega ei ole ka sellise tagatise puhul tegemist riigiabiga. Järelikult võivad EFTA riigid selliseid tagatisi anda ilma vastava abisumma arvutamise ja sellega kaasneva halduskoormuseta.

| 20) | Eespool nimetatud üldise grupierandi määrus, millega on lihtsustatud riigiabi menetlust teatavate oluliste abimeetmete puhul ja edendatud riigiabi ümbersuunamist EMP prioriteetsete eesmärkide saavutamisse, moodustab riigiabi eeskirjade olulise osa. Nii kõik varasemad grupierandid kui ka uued valdkonnad (innovatsioon, keskkond, suurettevõtjate teadus- ja arendustegevus, riskikapitalimeetmed VKEdele) on koondatud ühte õigusakti. Kõigi üldise grupierandi määruses käsitletud juhtumite puhul saavad EFTA riigid anda abi järelevalveametile ette teatamata. Seega sõltub menetluse kiirus ainult EFTA riikidest. Üldise grupierandi määrus on eriliselt oluline VKEde jaoks, sest sellega nähakse ette erieeskirjad, milles käsitletakse eranditult neile antavat investeerimisabi ja tööhõivealast abi. Lisaks on VKEdele kättesaadavad kõik 26 määruses käsitletud meedet, mis võimaldavad EFTA riikidel anda sellistele ettevõtjatele abi erinevates arenguetappides, toetades neid erinevates valdkondades alates juurdepääsust rahastamisele kuni teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, koolituse, tööhõive ja keskkonnameetmeteni. |
| --- | --- |

20)

Eespool nimetatud üldise grupierandi määrus, millega on lihtsustatud riigiabi menetlust teatavate oluliste abimeetmete puhul ja edendatud riigiabi ümbersuunamist EMP prioriteetsete eesmärkide saavutamisse, moodustab riigiabi eeskirjade olulise osa. Nii kõik varasemad grupierandid kui ka uued valdkonnad (innovatsioon, keskkond, suurettevõtjate teadus- ja arendustegevus, riskikapitalimeetmed VKEdele) on koondatud ühte õigusakti. Kõigi üldise grupierandi määruses käsitletud juhtumite puhul saavad EFTA riigid anda abi järelevalveametile ette teatamata. Seega sõltub menetluse kiirus ainult EFTA riikidest. Üldise grupierandi määrus on eriliselt oluline VKEde jaoks, sest sellega nähakse ette erieeskirjad, milles käsitletakse eranditult neile antavat investeerimisabi ja tööhõivealast abi. Lisaks on VKEdele kättesaadavad kõik 26 määruses käsitletud meedet, mis võimaldavad EFTA riikidel anda sellistele ettevõtjatele abi erinevates arenguetappides, toetades neid erinevates valdkondades alates juurdepääsust rahastamisele kuni teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, koolituse, tööhõive ja keskkonnameetmeteni.

| 21) | Uutes keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates suunistes (9) on sätestatud, et EFTA riigid võivad muu hulgas anda riigiabi järgmiselt:






  — | abi antakse ettevõtjatele, kes parandavad oma keskkonnategevuse tulemuslikkust ühenduse normatiivides nõutust enam või parandavad seda ühenduse normatiivide puudumisel, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 70 % täiendavatest investeerimiskuludest (kuni 80 % keskkonnahoidliku uuenduse puhul) ning kuni 100 % ulatuses täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. Viimati nimetatu kehtib ka suurettevõtjate puhul; abi on lubatud anda ka ühenduse tulevaste normatiividega varaseks vastavusseviimiseks ning keskkonnauuringuteks; |
| --- | --- | --- |

21)

Uutes keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates suunistes (9) on sätestatud, et EFTA riigid võivad muu hulgas anda riigiabi järgmiselt:

—

abi antakse ettevõtjatele, kes parandavad oma keskkonnategevuse tulemuslikkust ühenduse normatiivides nõutust enam või parandavad seda ühenduse normatiivide puudumisel, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 70 % täiendavatest investeerimiskuludest (kuni 80 % keskkonnahoidliku uuenduse puhul) ning kuni 100 % ulatuses täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. Viimati nimetatu kehtib ka suurettevõtjate puhul; abi on lubatud anda ka ühenduse tulevaste normatiividega varaseks vastavusseviimiseks ning keskkonnauuringuteks;

| — | taastuvate energiaallikate ja koostootmise valdkonnas võivad EFTA riigid anda tegevusabi kõigi täiendavate tootmiskulude katmiseks; |
| --- | --- |

—

taastuvate energiaallikate ja koostootmise valdkonnas võivad EFTA riigid anda tegevusabi kõigi täiendavate tootmiskulude katmiseks;

| — | selleks et saavutada keskkonnaalaseid eesmärke energia säästmise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas, võivad EFTA riigid anda abi, mille abil on ettevõtjatel võimalik säästa energiat, ning abi taastuvate energiaallikate kasutamiseks ja abi koostootmiseks, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 80 % täiendavatest investeerimiskuludest ning kuni 100 % täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. |
| --- | --- |

—

selleks et saavutada keskkonnaalaseid eesmärke energia säästmise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas, võivad EFTA riigid anda abi, mille abil on ettevõtjatel võimalik säästa energiat, ning abi taastuvate energiaallikate kasutamiseks ja abi koostootmiseks, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 80 % täiendavatest investeerimiskuludest ning kuni 100 % täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames.

| 22) | 7. veebruaril 2007 võttis järelevalveamet vastu uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevad suunised. Suunised sisaldavad uusi, innovatsiooni käsitlevaid sätteid, mis on suunatud eelkõige VKEdele ning mis on kooskõlas abi parema suunamisega tööhõivesse ja majanduskasvu toetamisse, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. Muu hulgas võivad EFTA riigid anda riigiabi järgmiselt:






  — | teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi, eelkõige abi väikeettevõtjatele alusuuringute jaoks kuni 100 % ja rakendusuuringute jaoks kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

22)

7. veebruaril 2007 võttis järelevalveamet vastu uued teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevad suunised. Suunised sisaldavad uusi, innovatsiooni käsitlevaid sätteid, mis on suunatud eelkõige VKEdele ning mis on kooskõlas abi parema suunamisega tööhõivesse ja majanduskasvu toetamisse, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. Muu hulgas võivad EFTA riigid anda riigiabi järgmiselt:

—

teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi, eelkõige abi väikeettevõtjatele alusuuringute jaoks kuni 100 % ja rakendusuuringute jaoks kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest;

| — | noortele innovatiivsetele ettevõtjatele antav abi (kuni üks miljon eurot ning toetatavates piirkondades isegi rohkem), innovatsiooniklastritele antav abi ning innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi; |
| --- | --- |

—

noortele innovatiivsetele ettevõtjatele antav abi (kuni üks miljon eurot ning toetatavates piirkondades isegi rohkem), innovatsiooniklastritele antav abi ning innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi;

| — | kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi, tehnilisteks teostatavusuuringuteks antav abi, teenuste valdkonnas protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi ning VKEdele tööstusomandiõiguste kulude jaoks antav abi. |
| --- | --- |

—

kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi, tehnilisteks teostatavusuuringuteks antav abi, teenuste valdkonnas protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi ning VKEdele tööstusomandiõiguste kulude jaoks antav abi.

| 23) | Konkurentsivõime seisukohalt on ka koolitus olulise tähtsusega. Ülimalt tähtis on säilitada investeeringud koolitusse isegi ajal, kui töötuse määr suureneb, et arendada uusi oskusi. Uue üldise grupierandi määruse kohaselt võivad EFTA riigid anda nii üld- kui ka erikoolituse puhul abi ettevõtjatele kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

23)

Konkurentsivõime seisukohalt on ka koolitus olulise tähtsusega. Ülimalt tähtis on säilitada investeeringud koolitusse isegi ajal, kui töötuse määr suureneb, et arendada uusi oskusi. Uue üldise grupierandi määruse kohaselt võivad EFTA riigid anda nii üld- kui ka erikoolituse puhul abi ettevõtjatele kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest.

| 24) | 2008. aastal võttis järelevalveamet vastu uued suunised garantiidena antava riigiabi kohta, millega täpsustatakse, millistel tingimustel ei peeta riigi laenugarantiid riigiabiks. Suuniste kohaselt ei peeta garantiid riigiabiks eelkõige juhul, kui selle eest makstakse turuhinda. Lisaks garantiidena antava abi olemasolu või selle puudumisega seotud tingimuste täpsustamisele nähakse uutes suunistes esimest korda ette VKEde konkreetsed „safe-harbour” preemiad, millega tagatakse garantiide lihtsam, kuid turvaline kasutamine, et soodustada selliste ettevõtjate rahastamist. |
| --- | --- |

24)

2008. aastal võttis järelevalveamet vastu uued suunised garantiidena antava riigiabi kohta, millega täpsustatakse, millistel tingimustel ei peeta riigi laenugarantiid riigiabiks. Suuniste kohaselt ei peeta garantiid riigiabiks eelkõige juhul, kui selle eest makstakse turuhinda. Lisaks garantiidena antava abi olemasolu või selle puudumisega seotud tingimuste täpsustamisele nähakse uutes suunistes esimest korda ette VKEde konkreetsed „safe-harbour” preemiad, millega tagatakse garantiide lihtsam, kuid turvaline kasutamine, et soodustada selliste ettevõtjate rahastamist.

| 25) | Järelevalveamet võttis 25. oktoobril 2006 vastu uued suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta. Suunistes keskendutakse innovatiivsetele ja kiiresti kasvavatele VKEdele, kes on ka Lissaboni strateegias kesksel kohal. Järelevalveamet kehtestas sihtrühma kuuluva VKE kohta uueks garantiipreemiate „safe-harbour” künniseks 1,5 miljonit eurot, mis on 50 % suurendamine. Järelevalveamet tunnistab, et allpool nimetatud künnist finantsturgudel reeglina puuduvad alternatiivsed rahastamisvahendid (st esineb turutõrge). Lisaks on ka riskikapitaliabi lisatud üldise grupierandi määrusesse. |
| --- | --- |

25)

Järelevalveamet võttis 25. oktoobril 2006 vastu uued suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta. Suunistes keskendutakse innovatiivsetele ja kiiresti kasvavatele VKEdele, kes on ka Lissaboni strateegias kesksel kohal. Järelevalveamet kehtestas sihtrühma kuuluva VKE kohta uueks garantiipreemiate „safe-harbour” künniseks 1,5 miljonit eurot, mis on 50 % suurendamine. Järelevalveamet tunnistab, et allpool nimetatud künnist finantsturgudel reeglina puuduvad alternatiivsed rahastamisvahendid (st esineb turutõrge). Lisaks on ka riskikapitaliabi lisatud üldise grupierandi määrusesse.

| 26) | Vastavalt alates 2007. aasta jaanuarist kohaldatavate regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 saavad EFTA riigid ebasoodsas olukorras olevates piirkondades anda investeerimisabi uue käitise rajamiseks, olemasoleva käitise laiendamiseks või toodangu mitmekesistamiseks uute toodete lisamisega. |
| --- | --- |

26)

Vastavalt alates 2007. aasta jaanuarist kohaldatavate regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 saavad EFTA riigid ebasoodsas olukorras olevates piirkondades anda investeerimisabi uue käitise rajamiseks, olemasoleva käitise laiendamiseks või toodangu mitmekesistamiseks uute toodete lisamisega.

| 27) | Regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 kehtestatakse ka uus abivorm, et stimuleerida väikeettevõtjate käivitamist ja esmast arengut abi saavas piirkonnas. |
| --- | --- |

27)

Regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 kehtestatakse ka uus abivorm, et stimuleerida väikeettevõtjate käivitamist ja esmast arengut abi saavas piirkonnas.

| 28) | Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate olemasolevate suuniste kohaselt saavad EFTA riigid abi anda ettevõtjatele, kes vajavad riigi toetust. Sel eesmärgil võivad EFTA riigid teatada päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi kavadest, mis on suunatud VKEdele. |
| --- | --- |

28)

Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate olemasolevate suuniste kohaselt saavad EFTA riigid abi anda ettevõtjatele, kes vajavad riigi toetust. Sel eesmärgil võivad EFTA riigid teatada päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi kavadest, mis on suunatud VKEdele.

4.   ARTIKLI 61 LÕIKE 3 PUNKTI b KOHALDATAVUS

4.1.   Üldpõhimõtted

| 29) | Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile b võib järelevalveamet lugeda abi kokkusobivaks EMP lepingu toimimisega, kui seda antakse „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EFTA riigi majanduses”. Kõnealune säte on identne EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b, millega seoses on Esimese Astme Kohus teinud otsuse, et selline häire peab mõjutama asjaomase liikmesriigi majandust tervikuna ning mitte üksnes ühte selle piirkonda või mõnda selle territooriumi osa. See on kooskõlas ka vajadusega anda range tõlgendus sellisele erandisättele nagu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b (10). |
| --- | --- |

29)

Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile b võib järelevalveamet lugeda abi kokkusobivaks EMP lepingu toimimisega, kui seda antakse „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EFTA riigi majanduses”. Kõnealune säte on identne EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b, millega seoses on Esimese Astme Kohus teinud otsuse, et selline häire peab mõjutama asjaomase liikmesriigi majandust tervikuna ning mitte üksnes ühte selle piirkonda või mõnda selle territooriumi osa. See on kooskõlas ka vajadusega anda range tõlgendus sellisele erandisättele nagu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b (10).

| 30) | Kõnealust ranget tõlgendamist on komisjon oma otsuste tegemisel pidevalt kohaldanud (11). Järelevalveamet on samuti kohaldanud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b ranget tõlgendamist (12). |
| --- | --- |

30)

Kõnealust ranget tõlgendamist on komisjon oma otsuste tegemisel pidevalt kohaldanud (11). Järelevalveamet on samuti kohaldanud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b ranget tõlgendamist (12).

| 31) | Sellega seoses leiab järelevalveamet, et lisaks finantssüsteemi erakorralisele toetamisele tuleb käesoleva ülemaailmse kriisi puhul teha ka erakorralisi otsuseid poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

31)

Sellega seoses leiab järelevalveamet, et lisaks finantssüsteemi erakorralisele toetamisele tuleb käesoleva ülemaailmse kriisi puhul teha ka erakorralisi otsuseid poliitilisel tasandil.

| 32) | Praegune kriis mõjutab eri moel ja määral kõiki EFTA riike ning on tõenäoline, et töötus suureneb, nõudlus väheneb ning riikide rahandusolukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

32)

Praegune kriis mõjutab eri moel ja määral kõiki EFTA riike ning on tõenäoline, et töötus suureneb, nõudlus väheneb ning riikide rahandusolukord halveneb veelgi.

| 33) | Arvestades praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju EFTA riikide majandusele üldiselt, leiab järelevalveamet, et teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning seda võib EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks. |
| --- | --- |

33)

Arvestades praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju EFTA riikide majandusele üldiselt, leiab järelevalveamet, et teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning seda võib EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks.

| 34) | Seega peavad EFTA riigid näitama, et käesoleva raamistiku kohaselt järelevalveametile teatatud riigiabi meetmed on EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed ning et kõik tingimused on täielikult täidetud. |
| --- | --- |

34)

Seega peavad EFTA riigid näitama, et käesoleva raamistiku kohaselt järelevalveametile teatatud riigiabi meetmed on EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed ning et kõik tingimused on täielikult täidetud.

4.2.   Ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi

4.2.1.   Olemasolev raamistik

| 35) | EMP lepinguga kohandatud vähese tähtsusega abi määruse (13) artiklis 2 on sätestatud:
  „Kui abimeetmed vastavad käesoleva artikli lõigete 2–5 tingimustele, ei loeta neid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 2 kohasest teatamiskohustusest.
  Ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ühele maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 100 000 eurot. Need ülemmäärad kehtivad sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas EFTA riigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Kõnealune ajavahemik määratakse kindlaks osutades ettevõtjate kasutatavatele eelarveaastatele asjaomases EFTA riigis”. |
| --- | --- |

35)

EMP lepinguga kohandatud vähese tähtsusega abi määruse (13) artiklis 2 on sätestatud:

„Kui abimeetmed vastavad käesoleva artikli lõigete 2–5 tingimustele, ei loeta neid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 2 kohasest teatamiskohustusest.

Ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ühele maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 100 000 eurot. Need ülemmäärad kehtivad sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas EFTA riigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Kõnealune ajavahemik määratakse kindlaks osutades ettevõtjate kasutatavatele eelarveaastatele asjaomases EFTA riigis”.

4.2.2.   Uus meede

| 36) | Finantskriis ei mõjuta mitte ainult struktuurselt nõrku ettevõtjaid, vaid ka ettevõtjaid, kellel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. Selliste ettevõtjate finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju kogu EMP majandusele. |
| --- | --- |

36)

Finantskriis ei mõjuta mitte ainult struktuurselt nõrku ettevõtjaid, vaid ka ettevõtjaid, kellel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. Selliste ettevõtjate finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju kogu EMP majandusele.

| 37) | Arvestades praegust majandusolukorda, peetakse seega vajalikuks ajutiselt lubada anda piiratud summas abi, mis kuulub EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse, sest ületab vähese tähtsusega abi määruses sätestatud piirmäära. |
| --- | --- |

37)

Arvestades praegust majandusolukorda, peetakse seega vajalikuks ajutiselt lubada anda piiratud summas abi, mis kuulub EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse, sest ületab vähese tähtsusega abi määruses sätestatud piirmäära.

| 38) | Järelevalveamet peab sellist riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | abina antav rahaline toetus ei ületa 500 000 eurot ettevõtja kohta. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent; |
| --- | --- | --- |

38)

Järelevalveamet peab sellist riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

abina antav rahaline toetus ei ületa 500 000 eurot ettevõtja kohta. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent;

| b) | abi antakse abikava raames; |
| --- | --- |

b)

abi antakse abikava raames;

| c) | abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (14) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; abikava ei kohaldata kalandussektoris tegutsevate ettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

c)

abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (14) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; abikava ei kohaldata kalandussektoris tegutsevate ettevõtjate suhtes;

| d) | abi ei ole ekspordiabi ega selline abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel; |
| --- | --- |

d)

abi ei ole ekspordiabi ega selline abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel;

| e) | abi on antud hiljemalt 31. detsembril 2010; |
| --- | --- |

e)

abi on antud hiljemalt 31. detsembril 2010;

| f) | EFTA riik saab asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja käesoleva punkti kohase abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta jooksul, ning kontrollib, et selline abi ei too kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 500 000 euro; |
| --- | --- |

f)

EFTA riik saab asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja käesoleva punkti kohase abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta jooksul, ning kontrollib, et selline abi ei too kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 500 000 euro;

| g) | kõnealust abikava ei tohi kohaldada ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete esmatootmisega. Kava kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, (15) välja arvatud juhul, kui abisumma on kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele (16). |
| --- | --- |

g)

kõnealust abikava ei tohi kohaldada ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete esmatootmisega. Kava kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, (15) välja arvatud juhul, kui abisumma on kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele (16).

4.3.   Garantiidena antav abi

4.3.1.   Olemasolev raamistik

| 39) | Garantiidena antavat riigiabi käsitlevate suuniste eesmärk on anda EFTA riikidele üksikasjalikud juhised põhimõtete kohta, millele järelevalveamet kavatseb rajada oma tõlgenduse EMP lepingu artiklitest 61 ja 62 ning nende kohaldamisest riigigarantiide suhtes. Suunistega täpsustatakse eelkõige tingimusi, mille kohaselt võidakse otsustada, et tegemist ei ole riigiabiga. Suunistes ei anta vastavuskriteeriume garantiide hindamiseks. |
| --- | --- |

39)

Garantiidena antavat riigiabi käsitlevate suuniste eesmärk on anda EFTA riikidele üksikasjalikud juhised põhimõtete kohta, millele järelevalveamet kavatseb rajada oma tõlgenduse EMP lepingu artiklitest 61 ja 62 ning nende kohaldamisest riigigarantiide suhtes. Suunistega täpsustatakse eelkõige tingimusi, mille kohaselt võidakse otsustada, et tegemist ei ole riigiabiga. Suunistes ei anta vastavuskriteeriume garantiide hindamiseks.

4.3.2.   Uus meede

| 40) | Et toetada juurdepääsu rahastamisele ja vähendada pankade soovimatust võtta praegu suuri riske, võiksid subsideeritud laenugarantiid piiratud ajavahemikul pakkuda asjakohast ja õigesti suunatud lahendust, mis lihtsustaks ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

40)

Et toetada juurdepääsu rahastamisele ja vähendada pankade soovimatust võtta praegu suuri riske, võiksid subsideeritud laenugarantiid piiratud ajavahemikul pakkuda asjakohast ja õigesti suunatud lahendust, mis lihtsustaks ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.

| 41) | Järelevalveamet peab sellist riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | VKEde puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas esitatud „safe-harbour” preemiatega (17); |
| --- | --- | --- |

41)

Järelevalveamet peab sellist riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

VKEde puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas esitatud „safe-harbour” preemiatega (17);

| b) | suurettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra; |
| --- | --- |

b)

suurettevõtjate puhul vähendavad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra;

| c) | kui garantiikavade abielementi arvutatakse järelevalveameti heakskiidetud meetoditega pärast riigiabi valdkonnas EMP lepingusse inkorporeeritud määruse kohast teatamist, (18) võivad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendada kuni 25 % ning suurettevõtjate puhul kuni 15 % võrra; |
| --- | --- |

c)

kui garantiikavade abielementi arvutatakse järelevalveameti heakskiidetud meetoditega pärast riigiabi valdkonnas EMP lepingusse inkorporeeritud määruse kohast teatamist, (18) võivad EFTA riigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendada kuni 25 % ning suurettevõtjate puhul kuni 15 % võrra;

| d) | maksimaalne laenusumma ei tohi ületada abisaaja 2008. aasta palgakulusid (sh sotsiaalmaksud ning ettevõtja juures töötava, kuid ametlikult alltöövõtjate palgal oleva personaliga seotud kulu). Pärast 1. jaanuari 2008 loodud ettevõtjate puhul ei tohi maksimaalne laenusumma ületada 2009. ja 2010. aasta hinnangulisi palgakulusid; |
| --- | --- |

d)

maksimaalne laenusumma ei tohi ületada abisaaja 2008. aasta palgakulusid (sh sotsiaalmaksud ning ettevõtja juures töötava, kuid ametlikult alltöövõtjate palgal oleva personaliga seotud kulu). Pärast 1. jaanuari 2008 loodud ettevõtjate puhul ei tohi maksimaalne laenusumma ületada 2009. ja 2010. aasta hinnangulisi palgakulusid;

| e) | garantiisid antakse kuni 31. detsembrini 2010; |
| --- | --- |

e)

garantiisid antakse kuni 31. detsembrini 2010;

| f) | garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal; |
| --- | --- |

f)

garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal;

| g) | garantii võib hõlmata nii investeeringu- kui käibekapitalilaenu; |
| --- | --- |

g)

garantii võib hõlmata nii investeeringu- kui käibekapitalilaenu;

| h) | garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest; kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib EFTA riik täiendava kuni kaheksa aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid. |
| --- | --- |

h)

garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest; kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib EFTA riik täiendava kuni kaheksa aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid.

| i) | abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes (19). Abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

i)

abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes (19). Abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva.

4.4.   Subsideeritud intressimäärana antav abi

4.4.1.   Olemasolev raamistik

| 42) | Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi. |
| --- | --- |

42)

Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi.

4.4.2.   Uus meede

| 43) | Praeguses turuolukorras võib ettevõtjatel olla rahastamisega probleeme. Seepärast on järelevalveamet nõus, kui riigi- või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes. |
| --- | --- |

43)

Praeguses turuolukorras võib ettevõtjatel olla rahastamisega probleeme. Seepärast on järelevalveamet nõus, kui riigi- või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes.

| 44) | Kõnealuse intressimäära ja järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes määratletud viitemäära vahes sisalduvat abielementi peetakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel EMP lepingu toimimisega ajutiselt kooskõlas olevaks, kui täidetud on järgmised tingimused:






  a) | kõnealust meetodit kohaldatakse kõikide lepingute suhtes, mis on sõlmitud hiljemalt 31. detsembril 2010; see võib hõlmata mis tahes kestusega laene: vähendatud intressimäärasid võib kohaldada enne 31. detsembrit 2012 tehtavate intressimaksete suhtes; (20) pärast nimetatud kuupäeva kohaldatakse intressimäära, mis on vähemalt võrdne viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes määratletud määraga; |
| --- | --- | --- |

44)

Kõnealuse intressimäära ja järelevalveameti viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes määratletud viitemäära vahes sisalduvat abielementi peetakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel EMP lepingu toimimisega ajutiselt kooskõlas olevaks, kui täidetud on järgmised tingimused:

a)

kõnealust meetodit kohaldatakse kõikide lepingute suhtes, mis on sõlmitud hiljemalt 31. detsembril 2010; see võib hõlmata mis tahes kestusega laene: vähendatud intressimäärasid võib kohaldada enne 31. detsembrit 2012 tehtavate intressimaksete suhtes; (20) pärast nimetatud kuupäeva kohaldatakse intressimäära, mis on vähemalt võrdne viite- ja diskontomäärasid käsitlevates suunistes määratletud määraga;

| b) | abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (21) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (21) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva.

4.5.   Keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antav abi

4.5.1.   Olemasolev raamistik

| 45) | Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates järelevalveameti suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi. |
| --- | --- |

45)

Viite- ja diskontomäärasid käsitlevates järelevalveameti suunistes on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Järelevalveamet võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui EFTA riik kohaldab laenu andmise ajal kehtivate suunistega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud suunistega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi.

4.5.2.   Uus meede

| 46) | Praeguse finantskriisi tõttu on ettevõtjatel ka raskem leida juurdepääsu rahalistele vahenditele, mille abil toota keskkonnasõbralikumaid tooteid. Garantiidena antav abi ei pruugi olla piisav, et rahastada kulukaid keskkonnakaitset suurendavaid projekte, mille jaoks on vaja kohandada varasemaid või veel jõustumata uusi normatiive või tegutseda normatiivide üleselt. |
| --- | --- |

46)

Praeguse finantskriisi tõttu on ettevõtjatel ka raskem leida juurdepääsu rahalistele vahenditele, mille abil toota keskkonnasõbralikumaid tooteid. Garantiidena antav abi ei pruugi olla piisav, et rahastada kulukaid keskkonnakaitset suurendavaid projekte, mille jaoks on vaja kohandada varasemaid või veel jõustumata uusi normatiive või tegutseda normatiivide üleselt.

| 47) | Järelevalveamet leiab, et keskkonnaalaste eesmärkide saavutamine peaks vaatamata finantskriisile jääma esmatähtsaks. Keskkonnasõbralikumate, sealhulgas energiatõhusate toodete tootmine on EMP ühistes huvides ja finantskriis ei tohiks saada takistuseks selle eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

47)

Järelevalveamet leiab, et keskkonnaalaste eesmärkide saavutamine peaks vaatamata finantskriisile jääma esmatähtsaks. Keskkonnasõbralikumate, sealhulgas energiatõhusate toodete tootmine on EMP ühistes huvides ja finantskriis ei tohiks saada takistuseks selle eesmärgi saavutamisele.

| 48) | Seepärast võiksid täiendavad meetmed subsideeritud laenude näol aidata kaasa keskkonnahoidlike toodete tootmisele. Subsideeritud laenud võivad siiski põhjustada suuri konkurentsimoonutusi ning seega tuleks neid anda üksnes eriolukordades ja sihtotstarbelisteks investeeringuteks. |
| --- | --- |

48)

Seepärast võiksid täiendavad meetmed subsideeritud laenude näol aidata kaasa keskkonnahoidlike toodete tootmisele. Subsideeritud laenud võivad siiski põhjustada suuri konkurentsimoonutusi ning seega tuleks neid anda üksnes eriolukordades ja sihtotstarbelisteks investeeringuteks.

| 49) | Järelevalveamet leiab, et piiratud ajavahemikuks tuleks EFTA riikidele pakkuda võimalust anda abi intressimäärade vähendamise vormis. |
| --- | --- |

49)

Järelevalveamet leiab, et piiratud ajavahemikuks tuleks EFTA riikidele pakkuda võimalust anda abi intressimäärade vähendamise vormis.

| 50) | EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel peab järelevalveamet EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks kõigile järgmistele tingimustele vastavate investeerimislaenude intressitoetust:






  a) | abi on seotud investeerimislaenudega selliste projektide rahastamiseks, mis on suunatud keskkonnakaitset oluliselt suurendavate uute toodete tootmiseks; |
| --- | --- | --- |

50)

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel peab järelevalveamet EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks kõigile järgmistele tingimustele vastavate investeerimislaenude intressitoetust:

a)

abi on seotud investeerimislaenudega selliste projektide rahastamiseks, mis on suunatud keskkonnakaitset oluliselt suurendavate uute toodete tootmiseks;

| b) | abi on vajalik uue projekti alustamiseks; olemasolevate projektide puhul tohib anda abi, kui see on vajalik projekti jätkamiseks uues majandusolukorras; |
| --- | --- |

b)

abi on vajalik uue projekti alustamiseks; olemasolevate projektide puhul tohib anda abi, kui see on vajalik projekti jätkamiseks uues majandusolukorras;

| c) | abi tohib anda üksnes projektidele selliste toodete tootmiseks, mida on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele tootestandarditele (22) või mis neid ületavad ja millega suurendatakse keskkonnakaitset, kuid mis ei ole veel jõustunud; |
| --- | --- |

c)

abi tohib anda üksnes projektidele selliste toodete tootmiseks, mida on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele tootestandarditele (22) või mis neid ületavad ja millega suurendatakse keskkonnakaitset, kuid mis ei ole veel jõustunud;

| d) | toodete jaoks, mis on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele keskkonnanormatiividele või neid ületavad, tuleb hakata tegema investeeringuid hiljemalt 31. detsembril 2010 eesmärgiga viia tooted turule vähemalt kaks aastat enne normatiivi jõustumist; |
| --- | --- |

d)

toodete jaoks, mis on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele keskkonnanormatiividele või neid ületavad, tuleb hakata tegema investeeringuid hiljemalt 31. detsembril 2010 eesmärgiga viia tooted turule vähemalt kaks aastat enne normatiivi jõustumist;

| e) | laenud võivad hõlmata investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, (23) välja arvatud investeerimislaenud, mis suurendavad rohkem kui 3 % võrra tootmismahtu tooteturgudel, (24) kus EMP turu nähtava tarbimise väärtusandmetes mõõdetud aastane keskmine kasvumäär viimase viie aasta jooksul enne investeeringut on Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmisest aastasest kasvumäärast sama viieaastase võrdlusperioodi jooksul madalam; |
| --- | --- |

e)

laenud võivad hõlmata investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, (23) välja arvatud investeerimislaenud, mis suurendavad rohkem kui 3 % võrra tootmismahtu tooteturgudel, (24) kus EMP turu nähtava tarbimise väärtusandmetes mõõdetud aastane keskmine kasvumäär viimase viie aasta jooksul enne investeeringut on Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmisest aastasest kasvumäärast sama viieaastase võrdlusperioodi jooksul madalam;

| f) | laene antakse kuni 31. detsembrini 2010; |
| --- | --- |

f)

laene antakse kuni 31. detsembrini 2010;

| g) | abi arvutamisel tuleks lähtuda abisaaja individuaalsest määrast, mis on arvutatud käesolevate suuniste punktis 4.4.2 esitatud meetodi alusel. Selle meetodi kohaselt võib ettevõtja intressimäära vähendada järgmiselt:






  — | 25 % võrra suurettevõtjate puhul; |
| --- | --- | --- |

g)

abi arvutamisel tuleks lähtuda abisaaja individuaalsest määrast, mis on arvutatud käesolevate suuniste punktis 4.4.2 esitatud meetodi alusel. Selle meetodi kohaselt võib ettevõtja intressimäära vähendada järgmiselt:

—

25 % võrra suurettevõtjate puhul;

| — | 50 % võrra VKEde puhul; |
| --- | --- |

—

50 % võrra VKEde puhul;

| h) | subsideeritud intressimäära kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates laenu andmisest; |
| --- | --- |

h)

subsideeritud intressimäära kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates laenu andmisest;

| i) | intressimäära vähendamist tohib kohaldada riigi või avalik-õiguslike ja eraõiguslike finantseerimisasutuste antud laenude suhtes. Tagatud peab olema avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

i)

intressimäära vähendamist tohib kohaldada riigi või avalik-õiguslike ja eraõiguslike finantseerimisasutuste antud laenude suhtes. Tagatud peab olema avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste mittediskrimineerimine;

| j) | abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (25) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; |
| --- | --- |

j)

abi antakse ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (25) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva;

| k) | EFTA riigid peavad tagama, et abi ei kantaks otse või kaudselt üle finantsüksustele. |
| --- | --- |

k)

EFTA riigid peavad tagama, et abi ei kantaks otse või kaudselt üle finantsüksustele.

4.6.   Riskikapitalimeetmed

4.6.1.   Olemasolev raamistik

| 51) | Suunistes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta on sätestatud tingimused, mille kohaselt riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi võib pidada vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks. |
| --- | --- |

51)

Suunistes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta on sätestatud tingimused, mille kohaselt riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi võib pidada vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks.

| 52) | Tuginedes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate suuniste kohaldamisel saadud kogemustele, on järelevalveamet seisukohal, et ühenduses ei esine üldist riskikapitali pakkumisega seotud turutõrget. Siiski esineb ettevõtjate teatavates arenguetappides tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul turul puudujääke, mis tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse mittevastavusest, ning seda võib üldiselt kirjeldada kui omakapitali puudujääki. |
| --- | --- |

52)

Tuginedes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate suuniste kohaldamisel saadud kogemustele, on järelevalveamet seisukohal, et ühenduses ei esine üldist riskikapitali pakkumisega seotud turutõrget. Siiski esineb ettevõtjate teatavates arenguetappides tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul turul puudujääke, mis tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse mittevastavusest, ning seda võib üldiselt kirjeldada kui omakapitali puudujääki.

| 53) | Kõnealuste suuniste punktis 4.3. on sätestatud, et kui osamaksed ei ületa 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul, on teatavatel tingimustel turutõrgetega juba arvestatud ning EFTA riik ei pea neid tõendama. |
| --- | --- |

53)

Kõnealuste suuniste punktis 4.3. on sätestatud, et kui osamaksed ei ületa 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul, on teatavatel tingimustel turutõrgetega juba arvestatud ning EFTA riik ei pea neid tõendama.

| 54) | Samade suuniste punkti 5.1. alapunktis a märgitakse, et „järelevalveamet on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aeg-ajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ta tegutseb. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma riskikapitalimeetmete EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.” |
| --- | --- |

54)

Samade suuniste punkti 5.1. alapunktis a märgitakse, et „järelevalveamet on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aeg-ajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ta tegutseb. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma riskikapitalimeetmete EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.”

4.6.2.   Olemasolevate eeskirjade ajutine kohandamine

| 55) | Finantsturgude heitlikkus on avaldanud negatiivset mõju riskikapitaliturule VKEde aastase kasvu osas, muutes riskikapitali vähem kättesaadavaks. Et riskikapitaliga seotud riskide tajumine on võimaliku tootlikkuse madalatest ootustest tuleneva ebakindluse tõttu praegu märkimisväärselt suurenenud, püüavad investorid praegu investeerida kindlamat liiki varadesse, mida on võrreldes riskikapitaliinvesteeringutega seotud varadega lihtsam hinnata. Ka riskikapitaliinvesteeringute vähene likviidsus on osutunud investoritele takistuseks. On tõendeid, et sellest tulenev piiratud likviidsus on praeguses turuolukorras suurendanud VKEde omakapitali puudujääki. Seega on peetud asjakohaseks ajutiselt suurendada riskikapitaliinvesteeringute „safe-harbour” künnist, et vähendada suurenenud omakapitali puudujääki, ja ajutiselt vähendada erainvestori minimaalset osalust 30 %-ni ka meetmete puhul, mis on suunatud abi mitte saavates piirkondades asuvatele VKEdele. |
| --- | --- |

55)

Finantsturgude heitlikkus on avaldanud negatiivset mõju riskikapitaliturule VKEde aastase kasvu osas, muutes riskikapitali vähem kättesaadavaks. Et riskikapitaliga seotud riskide tajumine on võimaliku tootlikkuse madalatest ootustest tuleneva ebakindluse tõttu praegu märkimisväärselt suurenenud, püüavad investorid praegu investeerida kindlamat liiki varadesse, mida on võrreldes riskikapitaliinvesteeringutega seotud varadega lihtsam hinnata. Ka riskikapitaliinvesteeringute vähene likviidsus on osutunud investoritele takistuseks. On tõendeid, et sellest tulenev piiratud likviidsus on praeguses turuolukorras suurendanud VKEde omakapitali puudujääki. Seega on peetud asjakohaseks ajutiselt suurendada riskikapitaliinvesteeringute „safe-harbour” künnist, et vähendada suurenenud omakapitali puudujääki, ja ajutiselt vähendada erainvestori minimaalset osalust 30 %-ni ka meetmete puhul, mis on suunatud abi mitte saavates piirkondades asuvatele VKEdele.

| 56) | Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile b kohandatakse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevates suunistes sätestatud teatavaid ülemmäärasid kuni 31. detsembrini 2010 järgmiselt:






  a) | punkti 4.3.1 kohaldamisel suurendatakse rahaliste vahendite ülempiiri 1,5 miljonilt eurolt 2,5 miljonile eurole sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise perioodi jooksul; |
| --- | --- | --- |

56)

Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile b kohandatakse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevates suunistes sätestatud teatavaid ülemmäärasid kuni 31. detsembrini 2010 järgmiselt:

a)

punkti 4.3.1 kohaldamisel suurendatakse rahaliste vahendite ülempiiri 1,5 miljonilt eurolt 2,5 miljonile eurole sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise perioodi jooksul;

| b) | punkti 4.3.4 kohaldamisel peab erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel (nii abi saavas kui ka abi mitte saavas piirkonnas) moodustama vähemalt 30 %; |
| --- | --- |

b)

punkti 4.3.4 kohaldamisel peab erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel (nii abi saavas kui ka abi mitte saavas piirkonnas) moodustama vähemalt 30 %;

| c) | suuniste muude tingimuste kohaldamist jätkatakse; |
| --- | --- |

c)

suuniste muude tingimuste kohaldamist jätkatakse;

| d) | kõnealuseid ajutisi kohandusi ei kohaldata üldise grupierandi määrusega hõlmatud riskikapitalimeetmete suhtes; |
| --- | --- |

d)

kõnealuseid ajutisi kohandusi ei kohaldata üldise grupierandi määrusega hõlmatud riskikapitalimeetmete suhtes;

| e) | EFTA riigid võivad kohandada heakskiidetud kavasid, et arvestada suuniste ajutiste kohandustega. |
| --- | --- |

e)

EFTA riigid võivad kohandada heakskiidetud kavasid, et arvestada suuniste ajutiste kohandustega.

4.7.   Kumuleerimine

| 57) | Käesolevates suunistes sätestatud abi ülemmäära kohaldatakse olenemata sellest, kas abi saavat projekti toetatakse täies ulatuses riigi vahenditest või seda rahastab osaliselt ühendus. |
| --- | --- |

57)

Käesolevates suunistes sätestatud abi ülemmäära kohaldatakse olenemata sellest, kas abi saavat projekti toetatakse täies ulatuses riigi vahenditest või seda rahastab osaliselt ühendus.

| 58) | Käesolevate suunistega ettenähtud ajutisi abimeetmeid ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks kumuleerida vähese tähtsusega abi määruse kohaldamisalasse jääva abiga. Kui ettevõtja on enne kõnealuse ajutise raamistiku jõustumist juba saanud vähese tähtsusega abi, ei tohi käesolevate suuniste punkti 4.2. kohaste meetmete raames saadud abi ja vähese tähtsusega abi kogusumma ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 ületada 500 000 eurot. Alates 1. jaanuarist 2008 saadud vähese tähtsusega abi tuleb maha arvata sellise ühisturuga kokkusobiva abi summast, mida antakse samal eesmärgil punktide 4.3, 4.4, 4.5 või 4.6 kohaselt. |
| --- | --- |

58)

Käesolevate suunistega ettenähtud ajutisi abimeetmeid ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks kumuleerida vähese tähtsusega abi määruse kohaldamisalasse jääva abiga. Kui ettevõtja on enne kõnealuse ajutise raamistiku jõustumist juba saanud vähese tähtsusega abi, ei tohi käesolevate suuniste punkti 4.2. kohaste meetmete raames saadud abi ja vähese tähtsusega abi kogusumma ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 ületada 500 000 eurot. Alates 1. jaanuarist 2008 saadud vähese tähtsusega abi tuleb maha arvata sellise ühisturuga kokkusobiva abi summast, mida antakse samal eesmärgil punktide 4.3, 4.4, 4.5 või 4.6 kohaselt.

| 59) | Ajutisi abimeetmeid tohib kumuleerida muu kokkusobiva abiga või muude ühenduse rahastamisvormidega, tingimusel et asjaomastes suunistes või grupierandi määrustes sätestatud abi maksimaalsest osatähtsusest peetakse kinni. |
| --- | --- |

59)

Ajutisi abimeetmeid tohib kumuleerida muu kokkusobiva abiga või muude ühenduse rahastamisvormidega, tingimusel et asjaomastes suunistes või grupierandi määrustes sätestatud abi maksimaalsest osatähtsusest peetakse kinni.

5.   LIHTSUSTAMISMEETMED

5.1.   Lühiajaline ekspordikrediidikindlustus

| 60) | Lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suunistes on sätestatud, et turukõlblikke riske ei saa katta EFTA riigi poolt tagatavatest ekspordikrediidikindlustustest. Turukõlblikud riskid on avalik-õiguslike ja eraõiguslike võlgnike kaubanduslikud ja poliitilised riskid kõnealuste suuniste lisas loetletud riikides ja riskiperioodi pikkusega kuni kaks aastat. Turukõlblike riskidena käsitatakse riske, mis hõlmavad võlgnikke, kes asuvad ELi liikmesriikides, EFTA riikides või kuues muus OECD liikmesriigis. |
| --- | --- |

60)

Lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suunistes on sätestatud, et turukõlblikke riske ei saa katta EFTA riigi poolt tagatavatest ekspordikrediidikindlustustest. Turukõlblikud riskid on avalik-õiguslike ja eraõiguslike võlgnike kaubanduslikud ja poliitilised riskid kõnealuste suuniste lisas loetletud riikides ja riskiperioodi pikkusega kuni kaks aastat. Turukõlblike riskidena käsitatakse riske, mis hõlmavad võlgnikke, kes asuvad ELi liikmesriikides, EFTA riikides või kuues muus OECD liikmesriigis.

| 61) | Järelevalveamet leiab, et praeguse finantskriisi tulemusena ei esine kindlustuse või edasikindlustuse probleeme küll mitte igas EFTA riigis, kuid ei saa välistada, et teatavates riikides võivad turukõlblikud riskid ajutiselt katmata jääda. |
| --- | --- |

61)

Järelevalveamet leiab, et praeguse finantskriisi tulemusena ei esine kindlustuse või edasikindlustuse probleeme küll mitte igas EFTA riigis, kuid ei saa välistada, et teatavates riikides võivad turukõlblikud riskid ajutiselt katmata jääda.

| 62) | Kõnealuste suuniste punkti 4 alapunktides 9–13 on sätestatud, et
  „sellistel asjaoludel võib avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja, kes kindlustab turukõlbmatuid riske riigi nimel või riigi tagatisega, kindlustada kõnesolevaid ajutiselt turukõlbmatuid riske. Kindlustusandja peaks võimaluse korral ühtlustama oma selliste riskide kindlustusmaksete määrad nendega, mille eraõiguslikud ekspordikrediidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud kõnealuse riskiliigi suhtes.
  EFTA riik, kes kavatseb kohaldada kõnesolevat vabastusklauslit, peab teatama EFTA järelevalveametile viivitamata oma otsuse eelnõust. Teatis peaks sisaldama turuaruannet, millest nähtub, et riskidel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul, kusjuures kaks suurt tuntud rahvusvahelist eraõiguslikku ekspordikrediidikindlustuse andjat ja siseriiklik krediidikindlustuse andja esitavad sellekohased tõendid, põhjendades sellega vabastusklausli kasutamist. Teise võimalusena võib riskikatte puudumist eraõiguslikul kindlustusturul tõendada sellise sõltumatu konsultandi turuaruanne, keda järelevalveamet peab usaldusväärseks ja erapooletuks. Lisaks peaks see sisaldama nende tingimuste kirjeldust, mida avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja soovib kohaldada kõnealuste riskide suhtes.
  Järelevalveamet kontrollib kahe kuu jooksul pärast sellise teatise saamist, kas vabastusklausli kasutamine vastab eespool nimetatud tingimustele ja on kooskõlas EMP lepinguga.
  Kui järelevalveamet leiab, et vabastusklausli kasutamise tingimused on täidetud, kehtib vastavust käsitlev otsus kaks aastat alates otsuse kuupäevast, tingimusel et vabastusklausli kasutamist õigustavad turutingimused ei muutu kõnealuse ajavahemiku jooksul.
  Peale selle võib järelevalveamet, konsulteerides teiste EFTA riikidega, läbi vaadata vabastusklausli kasutamise tingimused; samuti võib ta otsustada vabastusklausli kohaldamine lõpetada või asendada see muu asjakohase süsteemiga”. |
| --- | --- |

62)

Kõnealuste suuniste punkti 4 alapunktides 9–13 on sätestatud, et

„sellistel asjaoludel võib avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja, kes kindlustab turukõlbmatuid riske riigi nimel või riigi tagatisega, kindlustada kõnesolevaid ajutiselt turukõlbmatuid riske. Kindlustusandja peaks võimaluse korral ühtlustama oma selliste riskide kindlustusmaksete määrad nendega, mille eraõiguslikud ekspordikrediidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud kõnealuse riskiliigi suhtes.

EFTA riik, kes kavatseb kohaldada kõnesolevat vabastusklauslit, peab teatama EFTA järelevalveametile viivitamata oma otsuse eelnõust. Teatis peaks sisaldama turuaruannet, millest nähtub, et riskidel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul, kusjuures kaks suurt tuntud rahvusvahelist eraõiguslikku ekspordikrediidikindlustuse andjat ja siseriiklik krediidikindlustuse andja esitavad sellekohased tõendid, põhjendades sellega vabastusklausli kasutamist. Teise võimalusena võib riskikatte puudumist eraõiguslikul kindlustusturul tõendada sellise sõltumatu konsultandi turuaruanne, keda järelevalveamet peab usaldusväärseks ja erapooletuks. Lisaks peaks see sisaldama nende tingimuste kirjeldust, mida avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja soovib kohaldada kõnealuste riskide suhtes.

Järelevalveamet kontrollib kahe kuu jooksul pärast sellise teatise saamist, kas vabastusklausli kasutamine vastab eespool nimetatud tingimustele ja on kooskõlas EMP lepinguga.

Kui järelevalveamet leiab, et vabastusklausli kasutamise tingimused on täidetud, kehtib vastavust käsitlev otsus kaks aastat alates otsuse kuupäevast, tingimusel et vabastusklausli kasutamist õigustavad turutingimused ei muutu kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Peale selle võib järelevalveamet, konsulteerides teiste EFTA riikidega, läbi vaadata vabastusklausli kasutamise tingimused; samuti võib ta otsustada vabastusklausli kohaldamine lõpetada või asendada see muu asjakohase süsteemiga”.

| 63) | Kõnealused sätted, mida kohaldatakse nii suurettevõtjate kui ka VKEde suhtes, on praeguses majandusolukorras asjakohased juhul, kui EFTA riik leiab, et teatavatel turukõlblikel krediidiriskidel ja/või teatavatel riskikaitse ostjatel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul. |
| --- | --- |

63)

Kõnealused sätted, mida kohaldatakse nii suurettevõtjate kui ka VKEde suhtes, on praeguses majandusolukorras asjakohased juhul, kui EFTA riik leiab, et teatavatel turukõlblikel krediidiriskidel ja/või teatavatel riskikaitse ostjatel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul.

| 64) | Et sellises olukorras EFTA riigi jaoks menetlust kiirendada, leiab järelevalveamet, et kuni 31. detsembrini 2010 võivad EFTA riigid näidata turu toimimise puudusi, esitades piisavad tõendid riskikatte puudumise kohta eraõiguslikul kindlustusturul. Vabastusklausli kasutamist peetakse õigustatuks, kui






  — | üks suur tuntud rahvusvaheline eraõigusliku ekspordikrediidikindlustuse andja ja üks riiklik krediidikindlustuse andja esitavad tõendid sellise katte puudumise kohta või |
| --- | --- | --- |

64)

Et sellises olukorras EFTA riigi jaoks menetlust kiirendada, leiab järelevalveamet, et kuni 31. detsembrini 2010 võivad EFTA riigid näidata turu toimimise puudusi, esitades piisavad tõendid riskikatte puudumise kohta eraõiguslikul kindlustusturul. Vabastusklausli kasutamist peetakse õigustatuks, kui

—

üks suur tuntud rahvusvaheline eraõigusliku ekspordikrediidikindlustuse andja ja üks riiklik krediidikindlustuse andja esitavad tõendid sellise katte puudumise kohta või

| — | vähemalt neli EFTA riigis asuvat usaldusväärset eksportijat esitavad tõendid kindlustusandjate keeldumise kohta konkreetsetest toimingutest. |
| --- | --- |

—

vähemalt neli EFTA riigis asuvat usaldusväärset eksportijat esitavad tõendid kindlustusandjate keeldumise kohta konkreetsetest toimingutest.

| 65) | Järelevalveamet tagab tihedas koostöös asjaomaste EFTA riikidega vabastusklausli kohaldamist käsitlevate otsuste kiire vastuvõtmise. |
| --- | --- |

65)

Järelevalveamet tagab tihedas koostöös asjaomaste EFTA riikidega vabastusklausli kohaldamist käsitlevate otsuste kiire vastuvõtmise.

5.2.   Menetluse lihtsustamine

| 66) | Käesolevates suunistes osutatud riigiabi meetmetest tuleb teatada järelevalveametile. Lisaks käesolevates suunistes esitatud peamistele meetmetele võtab järelevalveamet kohustuse tagada käesolevate suuniste alusel praeguse kriisiga seotud abimeetmete kiire lubamise, kui asjaomased EFTA riigid teevad tihedat koostööd ja annavad täielikku teavet. |
| --- | --- |

66)

Käesolevates suunistes osutatud riigiabi meetmetest tuleb teatada järelevalveametile. Lisaks käesolevates suunistes esitatud peamistele meetmetele võtab järelevalveamet kohustuse tagada käesolevate suuniste alusel praeguse kriisiga seotud abimeetmete kiire lubamise, kui asjaomased EFTA riigid teevad tihedat koostööd ja annavad täielikku teavet.

| 67) | Nimetatud kohustus lisandub käimasolevale protsessile, mille raames koostab komisjon praegu mitmeid parandusi riigiabi üldisesse menetluskorda, et võimaldada eelkõige kiiremat ja tõhusamat otsustusprotsessi tihedas koostöös liikmesriikidega. Kõnealune üldine lihtsustamispakett peaks eelkõige järgima komisjoni ja liikmesriikide ühiselt võetud kohustusi muuta riigiabi uurimismenetlus igas etapis senisest sujuvamaks ja prognoositavamaks ning võimaldama üheselt mõistetavate juhtumite senisest kiiremat heakskiitmist. |
| --- | --- |

67)

Nimetatud kohustus lisandub käimasolevale protsessile, mille raames koostab komisjon praegu mitmeid parandusi riigiabi üldisesse menetluskorda, et võimaldada eelkõige kiiremat ja tõhusamat otsustusprotsessi tihedas koostöös liikmesriikidega. Kõnealune üldine lihtsustamispakett peaks eelkõige järgima komisjoni ja liikmesriikide ühiselt võetud kohustusi muuta riigiabi uurimismenetlus igas etapis senisest sujuvamaks ja prognoositavamaks ning võimaldama üheselt mõistetavate juhtumite senisest kiiremat heakskiitmist.

6.   JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

| 68) | Vastavalt 14. juuli 2004. aasta otsusele nr 195/04/COL järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 kohaldamise kohta, esitavad EFTA riigid järelevalveametile iga-aastase aruande. |
| --- | --- |

68)

Vastavalt 14. juuli 2004. aasta otsusele nr 195/04/COL järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 kohaldamise kohta, esitavad EFTA riigid järelevalveametile iga-aastase aruande.

| 69) | 31. juuliks 2009 peavad EFTA riigid järelevalveametile esitama loetelu kavadest, mis on kehtestatud käesolevate suuniste alusel. |
| --- | --- |

69)

31. juuliks 2009 peavad EFTA riigid järelevalveametile esitama loetelu kavadest, mis on kehtestatud käesolevate suuniste alusel.

| 70) | EFTA riigid peavad tagama, et üksikasjalik dokumentatsioon kõikide käesolevate suuniste alusel antud abimeetmete kohta säilitataks. Dokumentatsiooni, mis peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kontrollida vajalike tingimuste arvestamist, tuleb säilitada kümme aastat ja esitada taotluse korral järelevalveametile. EFTA riikidel peab eelkõige olema teave, mis kinnitaks, et punktide 4.2–4.5 kohase abi saajad ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

70)

EFTA riigid peavad tagama, et üksikasjalik dokumentatsioon kõikide käesolevate suuniste alusel antud abimeetmete kohta säilitataks. Dokumentatsiooni, mis peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kontrollida vajalike tingimuste arvestamist, tuleb säilitada kümme aastat ja esitada taotluse korral järelevalveametile. EFTA riikidel peab eelkõige olema teave, mis kinnitaks, et punktide 4.2–4.5 kohase abi saajad ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad ettevõtjad.

| 71) | Lisaks sellele peavad EFTA riigid 31. detsembriks 2009 esitama järelevalveametile aruande käesolevate suuniste alusel võetud meetmetest. Aruanded peavad eelkõige sisaldama üksikasju, mis osutavad vajadusele, et järelvalveamet säilitaks käesolevates suunistes käsitletud meetmed pärast 31. detsembrit 2009, ja üksikasjalikku teavet selle kohta, millist kasu on subsideeritud laenud keskkonnale toonud. EFTA riigid peavad ka iga aasta 31. oktoobriks esitama teabe iga järgneva aasta kohta, mil käesolevaid suuniseid kohaldatakse. |
| --- | --- |

71)

Lisaks sellele peavad EFTA riigid 31. detsembriks 2009 esitama järelevalveametile aruande käesolevate suuniste alusel võetud meetmetest. Aruanded peavad eelkõige sisaldama üksikasju, mis osutavad vajadusele, et järelvalveamet säilitaks käesolevates suunistes käsitletud meetmed pärast 31. detsembrit 2009, ja üksikasjalikku teavet selle kohta, millist kasu on subsideeritud laenud keskkonnale toonud. EFTA riigid peavad ka iga aasta 31. oktoobriks esitama teabe iga järgneva aasta kohta, mil käesolevaid suuniseid kohaldatakse.

| 72) | Järelevalveamet võib paluda täiendavat teavet antud abi kohta, et kontrollida, kas on järgitud tingimusi, mis on sätestatud järelevalveameti otsuses abimeetme heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

72)

Järelevalveamet võib paluda täiendavat teavet antud abi kohta, et kontrollida, kas on järgitud tingimusi, mis on sätestatud järelevalveameti otsuses abimeetme heakskiitmise kohta.

7.   LÕPPSÄTTED

| 73) | Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid alates nende vastuvõtmise kuupäevast. Käesolevad suunised on koostatud lähtuvalt praegustest erakorralistest ja ajutistest finantsprobleemidest seoses panganduskriisiga ja neid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2010. Pärast EFTA riikidega konsulteerimist võib järelevalveamet suunised enne kõnealust kuupäeva läbi vaadata tähtsatel konkurentsi- või majanduspoliitikaga seotud kaalutlustel. Järelevalveamet võib ka esitada täiendavaid selgitusi seoses oma lähenemisviisiga konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks. |
| --- | --- |

73)

Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid alates nende vastuvõtmise kuupäevast. Käesolevad suunised on koostatud lähtuvalt praegustest erakorralistest ja ajutistest finantsprobleemidest seoses panganduskriisiga ja neid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2010. Pärast EFTA riikidega konsulteerimist võib järelevalveamet suunised enne kõnealust kuupäeva läbi vaadata tähtsatel konkurentsi- või majanduspoliitikaga seotud kaalutlustel. Järelevalveamet võib ka esitada täiendavaid selgitusi seoses oma lähenemisviisiga konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks.

| 74) | Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid kõikide teatatud riskikapitalimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast käesolevate suuniste vastuvõtmist, isegi juhul, kui meetmetest teatati enne käesolevate suuniste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

74)

Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid kõikide teatatud riskikapitalimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast käesolevate suuniste vastuvõtmist, isegi juhul, kui meetmetest teatati enne käesolevate suuniste vastuvõtmist.

| 75) | Kooskõlas suunistega kohaldatavate eeskirjade kohaldamise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldab järelevalveamet abi korral, millest ei ole teatatud,






  a) | käesolevaid suuniseid juhul, kui abi anti pärast nende vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

75)

Kooskõlas suunistega kohaldatavate eeskirjade kohaldamise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldab järelevalveamet abi korral, millest ei ole teatatud,

a)

käesolevaid suuniseid juhul, kui abi anti pärast nende vastuvõtmist;

| b) | muudel juhtudel abi andmise ajal kohaldatud suuniseid. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel abi andmise ajal kohaldatud suuniseid.

| 76) | Tihedas koostöös asjaomaste EFTA riikidega tagab järelevalveamet, et otsused võetakse vastu kiiresti pärast käesolevas dokumendis käsitletud meetmete kohta esitatud täieliku teatise saamist. EFTA riigid peavad teavitama järelevalveametit oma kavatsustest ja vastavate meetmete võtmise kavadest nii varakult ja täielikult kui võimalik. |
| --- | --- |

76)

Tihedas koostöös asjaomaste EFTA riikidega tagab järelevalveamet, et otsused võetakse vastu kiiresti pärast käesolevas dokumendis käsitletud meetmete kohta esitatud täieliku teatise saamist. EFTA riigid peavad teavitama järelevalveametit oma kavatsustest ja vastavate meetmete võtmise kavadest nii varakult ja täielikult kui võimalik.

| 77) | Järelevalveamet tuletab meelde, et menetluse mis tahes täiustamine sõltub täielikult selgete ja täielike teatiste esitamisest. |
| --- | --- |

77)

Järelevalveamet tuletab meelde, et menetluse mis tahes täiustamine sõltub täielikult selgete ja täielike teatiste esitamisest.

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule, KOM(2008) 800.

(2)  7. oktoobri 2008. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldused.

(3)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

(4)  Vt suuniste peatükid, mis käsitlevad riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras, ja finantsasutuste rekapitaliseerimist praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu, mis võeti vastu 29. jaanuaril 2009.

(5)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

(6)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(7)  Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1j 7. novembri 2008. aasta otsusega nr 120/2008 (ELT L 339, 18.12.2008, lk 111 ja EMP kaasanne nr 79, 18.12.2008), mis jõustus 8.11.2008.

(8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1ea otsusega nr 29/2007 (ELT L 209, 9.8.2007, lk 52 ja EMP kaasanne nr 38, 9.8.2007, lk 34), mis jõustus 28.4.2007.

(9)  Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  Ühendatud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96: Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG v. komisjon (EKL 1999, lk II-3663, punkt 167).

(11)  Komisjoni otsus 98/490/EÜ kohtuasjas C 47/96 Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28), punkt 10.1; komisjoni otsus 2005/345/EÜ kohtuasjas C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1), punkt 153 ja sellele järgnevad punktid; ja komisjoni otsus 2008/263/EÜ kohtuasjas C 50/06 BAWAG (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7), punkt 166. Vt ka komisjoni otsus juhtumis NN 70/07 Northern Rock (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1) ja komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumis C 9/08 SachsenLB, seni avaldamata.

(12)  Järelevalveamet ei ole kiitnud heaks ühtegi abimeedet EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel.

(13)  Vt joonealune märkus 3 eespool.

(14)  Suurettevõtjate kohta vt raskustes olevate äriühingute ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkt 2.1. VKEde kohta vt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikes 7 esitatud määratlus.

(15)  Nagu on määratletud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) artikli 2 lõigetes 3 ja 4.

(16)  Selleks et kohaldada EMP lepingu artiklite 61–63 sätteid riigiabi kohta, peab riigiabi olema antud ettevõtjatele, kes valmistavad tooteid, mis kuuluvad EMP lepingu kohaldamisalasse. Lepingu artikli 8 lõikes 3 on sätestatud, et „kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid üksnes toodete suhtes, mis: a) kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted; b) on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale.” Põllumajandustooted, mis ei kuulu kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97 ega ole esitatud protokollis nr 3, ei kuulu EMP lepingu kohaldamisalasse.

(17)  Lisas esitatud preemiad, mille puhul võetakse arvesse tagatiste erinevat suurust, täpsustavad riigiabi suuniste „safe-harbour” preemiaid käsitlevaid sätteid. Lisas esitatud preemiaid võib kasutada ka võrdlusnäitajatena käesoleva raamistiku punkti 4.2 kohaste garantiimeetmete ühisturuga kokkusobiva abielemendi arvutamiseks.

„Safe-harbour” preemiad määratakse kindlaks suunistes sätestatud marginaalide alusel viite- ja diskontomäärade kohta, võttes arvesse täiendavat vähendamist 20 baaspunkti võrra (vt garantiidena antavat riigiabi käsitlevate suuniste joonealune märkus nr 12(ELi teksti puhul joonealune märkus 11)). Garantiidena antavat riigiabi käsitlevates suunistes sätestatud „safe-harbour” preemiate ülemmäära üheski reitingukategoorias siiski ei muudetud. Tagatiste erineva suuruse määratlus on esitatud viite- ja diskontomäärasid käsitlevate suuniste esimesel leheküljel joonealuses märkuses 2.

(18)  Näiteks üldise grupierandi määrus või komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (ELT L 302, 1.11.2006, lk 29), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1i otsusega nr 157/2006 (ELT L 89, 29.3.2007, lk 33 ja EMP kaasanne nr 15, 29.3.2007, lk 26), tingimusel et heakskiidetud meetodis on selgesõnaliselt käsitletud niisugust liiki garantiisid ja nendega seotud tehinguid.

(19)  Vt joonealune märkus 9 eespool.

(20)  EFTA riigid, kes soovivad kõnealust meetodit kasutada, peavad igapäevased üleööintressi määrad avaldama Internetis ja tegema need järelevalveametile kättesaadavaks.

(21)  Vt joonealune märkus 9 eespool.

(22)  Ühenduse tulevane tootestandard tähendab Euroopa Liidus müüdavatele toodetele kehtestatud kohustuslikku ühenduse keskkonnanormatiivi, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud.

(23)  Vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punktile 70.

(24)  Kindlaks määratud kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 58.

(25)  Vt joonealune märkus 9 eespool.

---

LISA

| „Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (1) |
| --- |
| Reitingukategooria (Standard & Poor’s) | Tagatised |
| Suur | Tavaline | Madal |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC ja alla selle | 380 | 630 | 980 |

„Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (1)

Reitingukategooria (Standard & Poor’s)

Tagatised

Suur

Tavaline

Madal

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC ja alla selle

380

630

980

---

(1)  See hõlmab võimalust, et EFTA riigid vähendavad ettevõtjate puhul, kelle kohta puuduvad laenuandmed või kellel ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut (näiteks teatavad eriotstarbelised või tegevust alustavad ettevõtjad), suunistes määratud konkreetset 3,8 % „safe-harbour” preemiat kuni 15 % võrra (VKEde puhul kuni 25 % võrra). Samas ei tohi preemia olla emaettevõtja(te) suhtes kohaldatavast preemiast madalam.

---