# Eiropas Savienības L 347/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.347.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 31. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.347.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 31. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1264/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1265/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības ražojumiem, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1266/2010 (2010. gada 22. decembris), ar ko groza Direktīvu 2007/68/EK attiecībā uz vīna marķēšanas prasībām (
  1
  ) | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/815/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par valsts atbalstu C 21/05 (ex PL 45/04), kuru Polija plāno īstenot par labu Poczta Polska kā kompensāciju par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9962)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2010/816/ES |
| | * | Lēmums Nr. 2/2010, kuru pieņēmusi Apvienotā Kopienas un Šveices Gaisa transporta komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu (2010. gada 26. novembris), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu | 54 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1264/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību

1

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1265/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības ražojumiem, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem

9

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1266/2010 (2010. gada 22. decembris), ar ko groza Direktīvu 2007/68/EK attiecībā uz vīna marķēšanas prasībām (
  1
  )

1

27

LĒMUMI

2010/815/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par valsts atbalstu C 21/05 (ex PL 45/04), kuru Polija plāno īstenot par labu Poczta Polska kā kompensāciju par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9962)

   (
  1
  )

Poczta Polska

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9962)

1

29

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2010/816/ES

*

Lēmums Nr. 2/2010, kuru pieņēmusi Apvienotā Kopienas un Šveices Gaisa transporta komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu (2010. gada 26. novembris), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1264/2010

(2010. gada 20. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Savienībā nepietiekamā daudzumā ražotu preču pietiekamu un nepārtrauktu piegādi un nepieļautu nekādus tirgus traucējumus, atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ar Padomes Regulu (ES) Nr. 7/2010 (1) ir ieviestas autonomas tarifa kvotas. Produktus šo tarifa kvotu robežās var importēt ar pazeminātu vai nulles nodokļa likmi. Šo pašu iemeslu dēļ atsevišķu papildu ražojumu atbilstīgiem daudzumiem būtu jāievieš jaunas tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi, kas būtu spēkā no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Savienībā nepietiekamā daudzumā ražotu preču pietiekamu un nepārtrauktu piegādi un nepieļautu nekādus tirgus traucējumus, atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ar Padomes Regulu (ES) Nr. 7/2010 (1) ir ieviestas autonomas tarifa kvotas. Produktus šo tarifa kvotu robežās var importēt ar pazeminātu vai nulles nodokļa likmi. Šo pašu iemeslu dēļ atsevišķu papildu ražojumu atbilstīgiem daudzumiem būtu jāievieš jaunas tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi, kas būtu spēkā no 2011. gada 1. janvāra.

| (2) | To autonomo tarifa kvotu, kuras ierakstīas ar kārtas numuriem 09.2977 un 09.2635, kvotu apjomi nav pietiekami, lai apmierinātu Savienības rūpniecības vajadzības kārtējā kvotu periodā, kas beigsies 2010. gada 31. decembrī. Tādēļ šie kvotu apjomi ir jāpalielina no 2010. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(2)

To autonomo tarifa kvotu, kuras ierakstīas ar kārtas numuriem 09.2977 un 09.2635, kvotu apjomi nav pietiekami, lai apmierinātu Savienības rūpniecības vajadzības kārtējā kvotu periodā, kas beigsies 2010. gada 31. decembrī. Tādēļ šie kvotu apjomi ir jāpalielina no 2010. gada 1. jūlija.

| (3) | Savienības interesēs vairs nav 2011. gadā turpināt piešķirt tarifa kvotas atsevišķiem ražojumiem, kuriem šīs kvotas tika noteiktas 2010. gadam. Tādēļ šīs kvotas no 2011. gada 1. janvāra būtu jāslēdz un attiecīgie ražojumi būtu jāsvītro no saraksta Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Savienības interesēs vairs nav 2011. gadā turpināt piešķirt tarifa kvotas atsevišķiem ražojumiem, kuriem šīs kvotas tika noteiktas 2010. gadam. Tādēļ šīs kvotas no 2011. gada 1. janvāra būtu jāslēdz un attiecīgie ražojumi būtu jāsvītro no saraksta Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā.

| (4) | Ņemot vērā daudzās veicamās izmaiņas, skaidrības labad Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikums jāaizstāj pilnībā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā daudzās veicamās izmaiņas, skaidrības labad Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikums jāaizstāj pilnībā.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 7/2010. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 7/2010.

| (6) | Tarifa kvotām jāstājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas un tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(6)

Tarifa kvotām jāstājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas un tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā no 2010. gada 1. jūlija:

| — | tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2977 kvotas apjoms ir 40 000 tonnu. |
| --- | --- |

—

tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2977 kvotas apjoms ir 40 000 tonnu.

| — | tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2635 kvotas apjoms ir 1 300 000 km. |
| --- | --- |

—

tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2635 kvotas apjoms ir 1 300 000 km.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Regulas 2. pantu piemēro no 2010. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  OV L 3, 7.1.2010., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric | Apraksts | Kvotas ilgums | Kvotas lielums | Kvotas nodevas likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonnu | 0 % |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tonnu | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkēnu maisījums, kas pēc svara satur 80 % vai vairāk 1-alkēnu ar 20 un 22 oglekļa atomu ķēdi | 1.1.-31.12. | 10 000 tonnu | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonnu | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds | 1.1.-31.12. | 12 000 tonnu | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromohlorometāns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-dihlorbenzols | 1.1.-31.12. | 2 600 tonnu | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonnu | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-Krezols, kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alilglicidilēteris | 1.1.-31.12. | 2 500 tonnu | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |
| (3)09.2638 | 2915 21 00 | 10 | Etiķskābe ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku | 1.1.-31.12. | 500 000 tonnu | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Etiķskābes anhidrīds | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacāts | 1.1.-31.12. | 1 300 tonnu | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekanediokskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4 600 tonnu | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilskābe | 1.1.-31.12. | 120 tonnu | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds | 1.1.-31.12. | 1 000 tonnu | 0 % |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 35 000 tonnu | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 1 800 tonnu | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilnitrils | 1.1.-31.12. | 30 000 tonnu | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistīns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |
| 09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis-(3-trietoksisililpropils) tetrasulfīds | 1.1.-31.12. | 9 000 tonnu | 0 % |
| 09.2810 | 2932 11 00 | | Tetrahidrofurāns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |
| 09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamons (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonnu | 0 % |
| 09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksān-6-olīds | 1.1.-31.12. | 4 000 tonnu | 0 % |
| 09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleīnskābe | 1.1.-31.12. | 110 tonnu | 0 % |
| 09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksiloze | 1.1.-31.12. | 400 tonnu | 0 % |
| 09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nātrija lignosulfonāts | 1.1.-31.12. | 40 000 tonnu | 0 % |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Sulfātterpentīns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |
| 09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem | 1.1.-31.12. | 280 000 tonnu | 0 % |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda | 1.1.-31.12. | 2 200 tonnu | 0 % |
| 09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām:






  — | ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara; |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric

Apraksts

Kvotas ilgums

Kvotas lielums

Kvotas nodevas likme (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonnu

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

91

Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā (1)

1.1.-31.12.

6 000 tonnu

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2841

ex 2712 90 99

10

1-alkēnu maisījums, kas pēc svara satur 80 % vai vairāk 1-alkēnu ar 20 un 22 oglekļa atomu ķēdi

1.1.-31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai (1)

1.1.-31.12.

13 000 tonnu

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds

1.1.-31.12.

12 000 tonnu

0 %

09.2837

ex 2903 49 80

10

Bromohlorometāns

1.1.-31.12.

600 tonnu

0 %

09.2933

ex 2903 69 90

30

1,3-dihlorbenzols

1.1.-31.12.

2 600 tonnu

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai (1)

1.1.-31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

o-Krezols, kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara

1.1.-31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Alilglicidilēteris

1.1.-31.12.

2 500 tonnu

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds)

1.1.-31.12.

600 tonnu

0 %

(3)09.2638

2915 21 00

10

Etiķskābe ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku

1.1.-31.12.

500 000 tonnu

0 %

09.2972

2915 24 00

Etiķskābes anhidrīds

1.1.-31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilsebacāts

1.1.-31.12.

1 300 tonnu

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekanediokskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 %

1.1.-31.12.

4 600 tonnu

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetilsalicilskābe

1.1.-31.12.

120 tonnu

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds

1.1.-31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2632

ex 2921 22 00

10

Heksametilēndiamīns

1.1.-31.12.

35 000 tonnu

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenilēndiamīns

1.1.-31.12.

1 800 tonnu

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilnitrils

1.1.-31.12.

30 000 tonnu

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Cistīns

1.1.-31.12.

600 tonnu

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis-(3-trietoksisililpropils) tetrasulfīds

1.1.-31.12.

9 000 tonnu

0 %

09.2810

2932 11 00

Tetrahidrofurāns

1.1.-31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamons (ISO)

1.1.-31.12.

300 tonnu

0 %

09.2812

ex 2932 29 85

77

Heksān-6-olīds

1.1.-31.12.

4 000 tonnu

0 %

09.2615

ex 2934 99 90

70

Ribonukleīnskābe

1.1.-31.12.

110 tonnu

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloze

1.1.-31.12.

400 tonnu

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nātrija lignosulfonāts

1.1.-31.12.

40 000 tonnu

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfātterpentīns

1.1.-31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem

1.1.-31.12.

280 000 tonnu

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda

1.1.-31.12.

2 200 tonnu

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām:

—

ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara;

| — | ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110,
  un |
| --- | --- |

—

ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110,

un

| — | ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100 °C |
| --- | --- |

—

ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100 °C

1.1.-31.12.

1 600 tonnu

0 %

09.2986

ex 3824 90 97

76

Terciāro amīnu maisījums, kas satur:

| — | 60 % vai vairāk dodecildimetilamīna no svara, |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk dodecildimetilamīna no svara,

| — | 20 % vai vairāk dimetil(tetradecil)amīna no svara, |
| --- | --- |

—

20 % vai vairāk dimetil(tetradecil)amīna no svara,

| — | 0,5 % vai vairāk heksadecildimetilamīna no svara, |
| --- | --- |

—

0,5 % vai vairāk heksadecildimetilamīna no svara,

ko izmanto amīnu oksīdu ražošanā (1)

1.1.-31.12.

14 315 tonnu

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas:

| — | 75 % vai vairāk sterīnu, |
| --- | --- |

—

75 % vai vairāk sterīnu,

| — | ne vairāk kā 25 % stanolu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 25 % stanolu,

izmantošanai sterīnu/stanolu vai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonnu

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Terciāru amīnu maisījums ar:

| — | 2,0-4,0 % N,N-dimetil-1-oktanamīnu |
| --- | --- |

—

2,0-4,0 % N,N-dimetil-1-oktanamīnu

| — | vismaz 94 % N,N-dimetil-1-dekanamīnu |
| --- | --- |

—

vismaz 94 % N,N-dimetil-1-dekanamīnu

| — | ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu

1.1.-31.12.

4 500 tonnu

0 %

09.2992

ex 3902 30 00

93

Propilēna un butilēna kopolimērs ar propilēna masas saturu ne mazāk par 60 % un ne vairāk par 68 %, ar butilēna masas saturu ne mazāk par 32 % un ne vairāk par 40 %, ar kausējuma viskozitāti ne augstāku par 3 000 mPa 190 °C grādos, kā noteikts ar ASTM D 3236 metodi, ko izmanto kā adhezīvu apakšpozīcijā 4818 40 iekļauto izstrādājumu ražošanā (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonnu

0 %

(3)09.2947

ex 3904 69 80

95

Polivinilidēnfluorīda pulveris krāsu vai laku ražošanai metāla pārklāšanai (1)

1.1.-31.12.

1 300 tonnu

0 %

(3)09.2639

3905 30 00

Poli(vinilspirts)

1.1.-31.12.

18 000 tonnu

0 %

(3)09.2640

ex 3905 99 90

91

Polivinilbutirāls

1.1.-31.12.

8 000 tonnu

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetilsiloksāns ar polimerizācijas pakāpi, kas ir vienāda ar 2 800 monomēru vienībām (± 100)

1.1.-31.12.

1 300 tonnu

0 %

(3)09.2816

ex 3912 11 00

20

Celulozes acetāta pārslas

1.1.-31.12.

58 500 tonnu

0 %

(3)09.2641

ex 3913 90 00

87

Nātrija hialuronāts, nesterils, kura

| — | masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000, |
| --- | --- |

—

masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000,

| — | endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg,

| — | etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas, |
| --- | --- |

—

etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas,

| — | izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas |
| --- | --- |

—

izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2813

ex 3920 91 00

94

Ar līdzekstrūzijas paņēmienu izgatavota polivinilbutirāla trīsslāņu plēve bez pakāpeniskas krāsu pārejas joslas, kas satur no 29 % līdz 31 % (masas) plastifikatoru 2,2’etilēndioksidietilbis(2-etilheksanoātu)

1.1.-31.12.

2 000 000 m2

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru

| — | šķautnes garums ir lielāks par 300 mm, |
| --- | --- |

—

šķautnes garums ir lielāks par 300 mm,

| — | TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas, |
| --- | --- |

—

TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas,

| — | Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas, un |
| --- | --- |

—

Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas, un

| — | tilpuma izmaiņas 1 700 °C temperatūrā nepārsniedz 9 % |
| --- | --- |

—

tilpuma izmaiņas 1 700 °C temperatūrā nepārsniedz 9 %

1.1.-31.12.

75 tonnu

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Katalizatoru vai filtru nesēji, kas sastāv no porainiem, galvenokārt no alumīnija un titāna oksīdiem izgatavotiem keramikas gabaliem; to kopējais tilpums nepārsniedz 65 litrus, un tiem uz katru šķērsgriezuma virsmas cm2 ir vismaz viens kanāls (vaļējs vienā vai abos galos)

1.1.-31.12.

380 000 vienību

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m2 (± 10 g/m2), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus.

1.1.-31.12.

350 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 %

1.1.-31.12.

50 000 tonnu

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (1)

1.1.-31.12.

240 000 vienību

0 %

(3)09.2636

ex 8411 82 80

20

64 MW rūpnieciskas aviācijas tipa gāzturbīnas iebūvēšanai rūpnieciskos ģeneratoragregātos darbībai maksimumslodzes/vidējas slodzes režīmā mazāk nekā 5 500 stundu gadā un ar vienkārša cikla lietderības koeficientu vairāk nekā 40 %

1.1.-31.12.

10 vienību

0 %

09.2763

ex 8501 40 80

30

Vienfāzes maiņstrāvas elektromotori ar kolektoru, kuru izejas jauda ir lielāka par 750 W, patērētā jauda ir lielāka par 1 600 W, bet ne lielāka par 2 700 W, ārējais diametrs ir lielāks par 120 mm (± 0,2 mm), bet ne lielāks par 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits ir lielāks par 30 000 apgr./min, bet ne lielāks par 50 000 apgr./min, kuri ir aprīkoti ar sauso vakuumsūkni, paredzēti izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 vienību

0 %

(3)09.2642

ex 8501 40 80

40

Bloks, kas sastāv no

| — | vienfāzes maiņstrāvas kolektora elektromotora ar izejas jaudu no 480 W līdz 1 400 W, patērēto jaudu no 900 W līdz 1 600 W, ārējo diametru no 119,8 mm līdz 135,2 mm, un kura nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

vienfāzes maiņstrāvas kolektora elektromotora ar izejas jaudu no 480 W līdz 1 400 W, patērēto jaudu no 900 W līdz 1 600 W, ārējo diametru no 119,8 mm līdz 135,2 mm, un kura nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min,

| — | centrbēdzes ventilatora |
| --- | --- |

—

centrbēdzes ventilatora

izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1)

1.1.-31.12.

120 000 vienību

0 %

(3)09.2633

ex 8504 40 82

20

Strāvas pārveidotājs, kura jauda nepārsniedz 1 kVA un ko paredzēts izmantot epilatoru ražošanā (1)

1.1.-31.12.

4 500 000 vienību

0 %

(3)09.2643

ex 8504 40 82

30

Pozīcijā 8521 un 8528 klasificējamu preču ražošanai paredzētas barošanas plates (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 vienību

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Komplekts GPS sistēmai ar vietas noteikšanas funkciju

1.1.-31.12.

3 000 000 vienību

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 × 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 vienību

0 %

(3)09.2635

ex 9001 10 90

20

Optiskās šķiedras pozīcijā 8544 klasificēto optiskās šķiedras kabeļu ražošanai (1)

1.1.-31.12.

2 600 000 km

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai, kuru KN kods ir 9005, 9013 un 9015 (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 vienību

0 %

---

(1)  Uz atbrīvojumu no muitas nodokļiem vai to samazinājumu attiecas nosacījumi attiecīgajos Savienības noteikumos par šādu preču izmantošanas muitas kontroli (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) 291.–300. pantu).

1

(2)  Pasākums tomēr nav atļauts, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai pārtikas apgādes uzņēmumi.

2

(3)  Jauna vai grozīta pozīcija”

3

---

| 31.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/9

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1265/2010

(2010. gada 20. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības ražojumiem, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienības interesēs ir pilnībā atlikt kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem jauniem produktiem, kuri pašreiz nav uzskaitīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā (1). |
| --- | --- |

(1)

Savienības interesēs ir pilnībā atlikt kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem jauniem produktiem, kuri pašreiz nav uzskaitīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā (1).

| (2) | Septiņi produkti ar KN un Taric kodiem 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 un 8525801930, kas šobrīd norādīti Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā, ir jāsvītro, jo saglabāt šo produktu kopīgā muitas tarifa autonomo nodokļu atlikšanu vairs nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(2)

Septiņi produkti ar KN un Taric kodiem 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 un 8525801930, kas šobrīd norādīti Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā, ir jāsvītro, jo saglabāt šo produktu kopīgā muitas tarifa autonomo nodokļu atlikšanu vairs nav Savienības interesēs.

| (3) | Lai ņemtu vērā produktu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā ir jāizdara izmaiņas 18 nodokļu atlikšanas gadījumu aprakstos. Šie nodokļu atlikšanas gadījumi būtu jāsvītro no minētā pielikuma saraksta un jāiekļauj kā jauni atlikšanas gadījumi ar jauniem aprakstiem. Turklāt 20 produktiem būtu jāmaina KN kodi un 11 produktiem – Taric kodi. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā produktu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā ir jāizdara izmaiņas 18 nodokļu atlikšanas gadījumu aprakstos. Šie nodokļu atlikšanas gadījumi būtu jāsvītro no minētā pielikuma saraksta un jāiekļauj kā jauni atlikšanas gadījumi ar jauniem aprakstiem. Turklāt 20 produktiem būtu jāmaina KN kodi un 11 produktiem – Taric kodi.

| (4) | Atlikšanas gadījumi, kuriem nepieciešamas tehniskas izmaiņas, būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikuma atlikto nodokļu saraksta un jāiekļauj sarakstā ar jauniem produktu aprakstiem, jauniem KN kodiem vai jauniem Taric kodiem. |
| --- | --- |

(4)

Atlikšanas gadījumi, kuriem nepieciešamas tehniskas izmaiņas, būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikuma atlikto nodokļu saraksta un jāiekļauj sarakstā ar jauniem produktu aprakstiem, jauniem KN kodiem vai jauniem Taric kodiem.

| (5) | Skaidrības labad grozītie ieraksti būtu jāatzīmē ar zvaigznīti iekļauto un svītroto nodokļu atlikšanas gadījumu sarakstos, kas izklāstīti šīs regulas I un II pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad grozītie ieraksti būtu jāatzīmē ar zvaigznīti iekļauto un svītroto nodokļu atlikšanas gadījumu sarakstos, kas izklāstīti šīs regulas I un II pielikumā.

| (6) | Pieredze ir parādījusi, ka ir vajadzīgs noteikt beigu termiņu Regulā (EK) Nr. 1255/96 uzskaitītajiem nodokļu atlikšanas gadījumiem, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā tehnoloģiskās un ekonomikas izmaiņas. Tas nedrīkstētu izslēgt atsevišķu pasākumu agrāku izbeigšanu vai turpināšanu pēc to beigu dienas, ja tam ir ekonomisks pamatojums un ja ir ievēroti Komisijas 1998. gada Paziņojumā par autonomo tarifu atlikšanu un kvotām (2) izklāstītie principi. |
| --- | --- |

(6)

Pieredze ir parādījusi, ka ir vajadzīgs noteikt beigu termiņu Regulā (EK) Nr. 1255/96 uzskaitītajiem nodokļu atlikšanas gadījumiem, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā tehnoloģiskās un ekonomikas izmaiņas. Tas nedrīkstētu izslēgt atsevišķu pasākumu agrāku izbeigšanu vai turpināšanu pēc to beigu dienas, ja tam ir ekonomisks pamatojums un ja ir ievēroti Komisijas 1998. gada Paziņojumā par autonomo tarifu atlikšanu un kvotām (2) izklāstītie principi.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1255/96. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1255/96.

| (8) | Šajā regulā paredzētajai nodokļu atlikšanai jāstājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, un tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētajai nodokļu atlikšanai jāstājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, un tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumu groza šādi.

| 1) | Iekļauj šīs regulas I pielikumā uzskaitītos produktus. |
| --- | --- |

1)

Iekļauj šīs regulas I pielikumā uzskaitītos produktus.

| 2) | Svītro produktus, kuru KN un Taric kodi ir uzskaitīti šīs regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

2)

Svītro produktus, kuru KN un Taric kodi ir uzskaitīti šīs regulas II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  OV L 158, 29.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 128, 25.4.1998., 2. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Produkti, kas minēti 1. panta 1. punktā

| KN kods | TARIC | Apraksts | Autonomā muitas nodokļa likme | Spēkā esamības periods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 30 | Retzemju metāli, skandijs un itrijs ar tīrības pakāpi 98,5 % vai vairāk | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2825 50 00 | 11 | Vara (I vai II) oksīds ar vara saturu 78 % vai vairāk un hlora saturu ne vairāk kā 0,03 % | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2013. |
| ex 2825 50 00 | 19 | | | |
| ex 2904 20 00 | 10 | Nitrometāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2904 20 00 | 20 | Nitroetāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2904 20 00 | 30 | 1-Nitropropāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2905 39 95 | 10 | Propān-1,3-diols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2909 50 00 | 20 | Ubihinols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| 2912 41 00 | | Vanilīns (4-hidroksi-3-metoksibenzaldehīds) | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2914 29 00 | 30 | (R)-p-Menta-1(6),8-diēn-2-ons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2914 50 00 | 20 | 3’-Hidroksiacetofenons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2914 70 00 | 60 | 4’-terc-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2915 90 00 | 60 | 6,8-Etildihloroktanoāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2916 20 00 | 60 | 3-Cikloheksilpropionskābe | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2916 39 00 | 25 | 2-Metil-3-(4-fluorfenil)-propionilhlorīds | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2916 39 00 | 30 | 2,4,6-Trimetilbenzoilhlorīds | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2917 19 90 | 50 | Tetradekāndiskābe | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2917 39 95 | 20 | Dibutil-1,4-benzoldikarboksilāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2917 39 95 | 30 | Benzola-1,2:4,5-tetrakarboksiliskais dianhidrīda | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2918 30 00 | 50 | Metil(3-okso-2-pentilciklopentil)acetāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2921 29 00 | 40 | Dekametilēndiamīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2921 30 99 | 30 | 1,3-Cikloheksāndimetānamīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2921 49 00 | 70 | 2-Hlorbenzilamīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2922 29 00 | 75 | 4-(2-Aminoetil)fenols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2922 39 00 | 20 | 2-Amino-5-hlorbenzofenons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2928 00 90 | 25 | Acetaldehīda oksīma ūdens šķīdums | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2930 90 99 | 50 | [S-(R (1),R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propāndiols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2931 00 99 | 10 | Dietilmetoksiborāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2931 00 99 | 15 | Trietilborāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2932 19 00 | 50 | 2-Metilfurāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2932 99 00 | 50 | 7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-ons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2932 99 00 | 60 | (3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofurāns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 39 99 | 49 | 2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoretoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 39 99 | 70 | 2-Hlormetil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridīna hidrohlorīds | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 39 99 | 80 | 5-Difluormetoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazols | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 49 90 | 30 | Hinolīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 49 90 | 40 | Izohinolīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 69 80 | 60 | Cianūrskābe | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2933 79 00 | 70 | (S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidīna acetamīda L-(+)-tartrāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2934 20 80 | 60 | Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2934 20 80 | 70 | N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropāna-2-amīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2934 99 90 | 25 | 2,4-Dietil-9H-tioksantēn-9-ons | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2934 99 90 | 40 | 2-Tiofēnetilamīns | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2934 99 90 | 50 | 10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksantēnija heksafluorfosfāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| ex 2938 90 30 | 10 | Amonija glicirrizāts | 0 % | 1.1.2011.-31.12.2015. |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 | Hidroksistirola kopolimērs ar vienu vai vairākām šādām vielām:






  — | stirolu |

KN kods

TARIC

Apraksts

Autonomā muitas nodokļa likme

Spēkā esamības periods

ex 2805 30 90

30

Retzemju metāli, skandijs un itrijs ar tīrības pakāpi 98,5 % vai vairāk

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2825 50 00

11

Vara (I vai II) oksīds ar vara saturu 78 % vai vairāk un hlora saturu ne vairāk kā 0,03 %

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 2825 50 00

19

ex 2904 20 00

10

Nitrometāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2904 20 00

20

Nitroetāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2905 39 95

10

Propān-1,3-diols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2909 50 00

20

Ubihinols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

2912 41 00

Vanilīns (4-hidroksi-3-metoksibenzaldehīds)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-diēn-2-ons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2914 50 00

20

3’-Hidroksiacetofenons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2914 70 00

60

4’-terc-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2915 90 00

60

6,8-Etildihloroktanoāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropionskābe

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2916 39 00

25

2-Metil-3-(4-fluorfenil)-propionilhlorīds

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2916 39 00

30

2,4,6-Trimetilbenzoilhlorīds

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2917 19 90

50

Tetradekāndiskābe

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzoldikarboksilāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2917 39 95

30

Benzola-1,2:4,5-tetrakarboksiliskais dianhidrīda

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2918 30 00

50

Metil(3-okso-2-pentilciklopentil)acetāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2921 29 00

40

Dekametilēndiamīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksāndimetānamīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2921 49 00

70

2-Hlorbenzilamīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-hlorbenzofenons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2928 00 90

25

Acetaldehīda oksīma ūdens šķīdums

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2930 90 99

50

[S-(R (1),R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propāndiols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2931 00 99

10

Dietilmetoksiborāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2931 00 99

15

Trietilborāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2932 19 00

50

2-Metilfurāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-ons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2932 99 00

60

(3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofurāns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoretoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 39 99

70

2-Hlormetil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridīna hidrohlorīds

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 39 99

80

5-Difluormetoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazols

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 49 90

30

Hinolīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 49 90

40

Izohinolīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 69 80

60

Cianūrskābe

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidīna acetamīda L-(+)-tartrāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropāna-2-amīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksantēn-9-ons

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2934 99 90

40

2-Tiofēnetilamīns

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2934 99 90

50

10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksantēnija heksafluorfosfāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 2938 90 30

10

Amonija glicirrizāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 3208 90 19

60

Hidroksistirola kopolimērs ar vienu vai vairākām šādām vielām:

—

stirolu

| — | alkoksistirolu |
| --- | --- |

—

alkoksistirolu

| — | alkilakrilātiem, |
| --- | --- |

—

alkilakrilātiem,

etillaktāta šķīdumā

0 %

1.1.2011.-31.12.2011.

ex 3402 11 90

10

Nātrija lauroilmetilizetionāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3402 90 10

30

Virsmaktīvs preparāts, kas sastāv no nātrija dokuzāta un etoksilēta 2,4,7,9-tetrametildek-5-ine-4,7-diola maisījuma

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3402 90 10

50

Virsmaktīvs preparāts, kas sastāv no polisiloksāna un polietilēnglikola maisījuma

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3701 30 00

30

No alumīnija izgatavota sausā ofsetspieduma iespiedplate:

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8442 50 80

10

| — | ar plastmasas pārklājumu, |
| --- | --- |

—

ar plastmasas pārklājumu,

| — | bez grafiska attēla |
| --- | --- |

—

bez grafiska attēla

(1)ex 3707 10 00

15

Gaismjutīga emulsija, kuras sastāvā ir:

| — | ne vairāk par 12 % (masas) diazooksonaftalīnsulfoskābes estera |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 12 % (masas) diazooksonaftalīnsulfoskābes estera

| — | fenolsveķu |
| --- | --- |

—

fenolsveķu

šķīdumā, kas satur vismaz 2-metoksi-1-metiletilacetātu vai etillaktātu vai meti-3-metoksipropionātu vai 2-heptanonu

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3707 10 00

35

Sensibilizējoša emulsija vai sensibilizējošs preparāts, kas satur vienu vai vairākas šādas sastāvdaļas:

0%

1.1.2011.-31.12.2011.

(1)ex 3707 90 90

70

| — | akrilāta polimērus, |
| --- | --- |

—

akrilāta polimērus,

| — | metakrilāta polimērus, |
| --- | --- |

—

metakrilāta polimērus,

| — | stirola polimēru atvasinājumus, |
| --- | --- |

—

stirola polimēru atvasinājumus,

un kurā ir ne vairāk kā 7 % gaismjutīgu skābes prekursoru, kas izšķīdināti organiskā šķīdinātājā, kurš satur vismaz 2-metoksi-1-metiletilacetātu

ex 3707 90 90

80

Pretatstarošanas pārklājums, kas sastāv no siloksāna polimēriem vai organiskiem polimēriem, kuru fenolu hidroksilgrupa modificēta ar hromoforo grupu, organiska šķīdinātāja šķīduma veidā, kas satur 1-etoksi-2-propanolu vai 2-metoksi-1-metiletil acetātu ar polimēru saturu ne vairāk kā 10 %

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3808 99 90

10

Oksamils (ISO) cikloheksanona un ūdens šķīdumā

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3812 30 80

40

Maisījums ar šādu masas sastāvu:

| — | 80 % (± 5 %) 2-etilheksil-10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannāttradekanoāts, un |
| --- | --- |

—

80 % (± 5 %) 2-etilheksil-10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannāttradekanoāts, un

| — | 20 % (± 5 %) 2-etilheksil-10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannāttradekanoāts |
| --- | --- |

—

20 % (± 5 %) 2-etilheksil-10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannāttradekanoāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3824 90 97

24

(Hlormetil)bis(4-fluorfenil)metilsilāna šķīdums toluolā, nominālā koncentrācija 65 %

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3824 90 97

27

Preparāts, kas sastāv no 2,4,7,9-tetrametildec-5-īn-4,7-diola un propān-2-ola maisījuma

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3824 90 97

28

Preparāts ar šādu masas sastāvu:

| — | no 85 % līdz 95 % α-4-(2-ciān-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilēns), un |
| --- | --- |

—

no 85 % līdz 95 % α-4-(2-ciān-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilēns), un

| — | no 5 % līdz 15 % polioksietilēn-(20)-sorbitānmonopalmitāts |
| --- | --- |

—

no 5 % līdz 15 % polioksietilēn-(20)-sorbitānmonopalmitāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3902 10 00

50

Augsti izotaktisks polipropilēns (HIPP), iekrāsots vai nekrāsots, kas paredzēts gaisa atsvaidzinātāju plastmasas sastāvdaļu ražošanai un kuram ir šādas īpašības:

| — | blīvums no 0,880 g/cm3 līdz 0,913 g/cm3 (nosakot ar testēšanas metodi ASTM D1505), |
| --- | --- |

—

blīvums no 0,880 g/cm3 līdz 0,913 g/cm3 (nosakot ar testēšanas metodi ASTM D1505),

| — | stiepes izturība 350 kg/cm2 līdz 390 kg/cm2(nosakot ar testēšanas metodi ASTM D638), |
| --- | --- |

—

stiepes izturība 350 kg/cm2 līdz 390 kg/cm2(nosakot ar testēšanas metodi ASTM D638),

| — | siltumdeformācijas temperatūra 135 oC vai augstāka pie slodzes 0,45 MPa (nosakot ar testēšanas metodi ASTM 648) |
| --- | --- |

—

siltumdeformācijas temperatūra 135 oC vai augstāka pie slodzes 0,45 MPa (nosakot ar testēšanas metodi ASTM 648)

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3903 90 90

50

Stirola un p-metilstirola kristālisks kopolimērs:

| — | ar kušanas temperatūru no 240 oC līdz 260 oC, |
| --- | --- |

—

ar kušanas temperatūru no 240 oC līdz 260 oC,

| — | kura sastāvā pēc masas ietilpst 5 % līdz 15 % metilstirola |
| --- | --- |

—

kura sastāvā pēc masas ietilpst 5 % līdz 15 % metilstirola

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 3903 90 90

86

Maisījums, kas pēc masas satur:

| — | no 45 % līdz 65 % stirola polimērus, |
| --- | --- |

—

no 45 % līdz 65 % stirola polimērus,

| — | no 35 % līdz 45 % poli(fenilēnētera), |
| --- | --- |

—

no 35 % līdz 45 % poli(fenilēnētera),

| — | ne vairāk kā 10 % citu piedevu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 10 % citu piedevu,

un kuram ir viens vai vairāki šādi īpašas krāsas efekti:

| — | metālisks vai pērļu mirdzuma, ar vizuālo leņķisko metamerismu, ko rada vismaz 0,3 % pārslveida pigmentu, |
| --- | --- |

—

metālisks vai pērļu mirdzuma, ar vizuālo leņķisko metamerismu, ko rada vismaz 0,3 % pārslveida pigmentu,

| — | fluorescējošs, par ko liecina izstarotā gaisma ultravioletā starojuma absorbcijas laikā, |
| --- | --- |

—

fluorescējošs, par ko liecina izstarotā gaisma ultravioletā starojuma absorbcijas laikā,

| — | koši balts, par ko liecina L (1) , kas irne mazāk kā 92, un b (1) , kas ir ne vairāk kā 2, un a (1) , kas ir no -5 līdz 7 pēc CIELab krāsu skalas |
| --- | --- |

—

koši balts, par ko liecina L (1) , kas irne mazāk kā 92, un b (1) , kas ir ne vairāk kā 2, un a (1) , kas ir no -5 līdz 7 pēc CIELab krāsu skalas

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 3904 69 80

81

Poli(vinilidēnfluorīds)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 3904 69 80

93

Etilēna kopolimērs ar hlortrifluoretilēnu, vienā no formām, kas minētas šīs grupas 6.b piezīmē

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3904 69 80

94

Etilēna un tetrafluoretilēna kopolimērs

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3904 69 80

96

Polihlortrifluoretilēns, vienā no formām, kas minētas šīs nodaļas 6.a vai 6.b piezīmē

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3904 69 80

97

Hlortrifluoretilēna un vinilidēndihlorīda kopolimērs

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3905 99 90

92

Vinilpirolidona un dimetilaminoetila metakrilāta kopolimērs ar vinilpirolidona saturu 97 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99 %, šķīduma formā, izšķīdināts Ūdenī

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 3906 90 90

40

Caurspīdīgs akrilpolimērs iepakojumā, kura svars nepārsniedz 1 kg, nav paredzēts mazumtirdzniecībai, ar:

| — | viskozitāti 50 000 Pa 120 oC atbilstoši testēšanas metodei ASTM D 3835, |
| --- | --- |

—

viskozitāti 50 000 Pa 120 oC atbilstoši testēšanas metodei ASTM D 3835,

| — | vidējo molekulmasu (Mw) 500 000–1 200 000 saskaņā ar gelhromatogrāfijas (GPC) testu, |
| --- | --- |

—

vidējo molekulmasu (Mw) 500 000–1 200 000 saskaņā ar gelhromatogrāfijas (GPC) testu,

| — | atlikušo monomēru saturu ne vairāk kā 1 % |
| --- | --- |

—

atlikušo monomēru saturu ne vairāk kā 1 %

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3907 20 11

40

Polietilēnglikols, kura etilēnoksīda atlikumu virknes garums ir ne lielāks par 30, ar butil-2-ciano-3-(4-hidroksifenil)akrilāta gala grupām, izmantošanai par UV barjeru šķidrajos māsterbačos

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3907 99 90

30

Polihidroksialkanoāts, kura galvenā sastāvdaļa ir poli(3-hidroksibutirāts)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3912 11 00

30

Celulozes triacetāts

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3912 11 00

40

Celulozes diacetāts, pulverveida

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 3919 10 80

21

Atstarojošas loksnes, kas sastāv no:

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3919 90 00

21

| — | polikarbonāta vai akrilpolimēru plēves, kas iespiesta uz vienas puses regulāra raksta veidā, |
| --- | --- |

—

polikarbonāta vai akrilpolimēru plēves, kas iespiesta uz vienas puses regulāra raksta veidā,

(1)ex 3920 61 00

20

| — | ar vienu vai vairākiem plastmasas materiālu pārklājuma slāņiem no vienas vai no abām pusēm, |
| --- | --- |

—

ar vienu vai vairākiem plastmasas materiālu pārklājuma slāņiem no vienas vai no abām pusēm,

| — | ar pašlīmējošu slāni un pretsalipšanas plēvi vienā pusē, vai bez tiem |
| --- | --- |

—

ar pašlīmējošu slāni un pretsalipšanas plēvi vienā pusē, vai bez tiem

(1)ex 3919 10 80

50

Lipīga plēve, kas sastāv no etilēna un vinila acetāta (EVA) kopolimēra pamata ar biezumu 70 μm vai vairāk un akrila tipa lipīgo daļu ar biezumu 5 μm vai vairāk, izmantošanai silikona disku slīpēšanas un/vai griešanas procesā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3919 10 80

65

Pašlīmējoša atstarojoša loksne, sadalīta vai nesadalīta segmentētos gabalos:

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3919 90 00

57

| — | ar regulāras formas rakstiem, |
| --- | --- |

—

ar regulāras formas rakstiem,

| — | ar uzklāšanas lentes slāni vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar uzklāšanas lentes slāni vai bez tā,

| — | sastāv no poliakrila slāņa, poli(metilmetakrilāta) slāņa ar mikroprizmām tajā, |
| --- | --- |

—

sastāv no poliakrila slāņa, poli(metilmetakrilāta) slāņa ar mikroprizmām tajā,

| — | ar papildu poliestera slāni vai bez tā un |
| --- | --- |

—

ar papildu poliestera slāni vai bez tā un

| — | ar adhezīva slāni ar noņemamu aizsargpārklājuma kārtu |
| --- | --- |

—

ar adhezīva slāni ar noņemamu aizsargpārklājuma kārtu

(1)ex 3919 90 00

35

Atstarojošs daudzslāņu lokšņmateriāls ar iespiestu regulāru zīmējumu ruļļos, kuru platums ir lielāks par 20 cm, kas sastāv no polivinilhlorīda plēves ar šādām pārklājumu kārtām no vienas puses:

| — | stikla mikrolodītes saturoša poliuretāna slānis, |
| --- | --- |

—

stikla mikrolodītes saturoša poliuretāna slānis,

| — | poli(etilēnvinilacetāta) slānis, |
| --- | --- |

—

poli(etilēnvinilacetāta) slānis,

| — | adhezīva slānis, un |
| --- | --- |

—

adhezīva slānis, un

| — | atdalāms aizsargpārklājums |
| --- | --- |

—

atdalāms aizsargpārklājums

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 3919 90 00

37

UV jutīga poli(vinilhlorīda) plēve:

| — | kuras biezums ir vismaz 78 μm, |
| --- | --- |

—

kuras biezums ir vismaz 78 μm,

| — | kurai vienā pusē ir adhezīva slānis un noņemams aizsargpārklājums, |
| --- | --- |

—

kurai vienā pusē ir adhezīva slānis un noņemams aizsargpārklājums,

| — | kuras adhēzijas stiprība ir vismaz 1 764 mN/25 mm |
| --- | --- |

—

kuras adhēzijas stiprība ir vismaz 1 764 mN/25 mm

0 %

1.1.2011.-31.12.2014.

ex 3919 90 00

60

Atstarojoša plēve, kas sastāv no:

| — | polivinilhlorīda sāņa, |
| --- | --- |

—

polivinilhlorīda sāņa,

| — | poliuretāna sāņa, |
| --- | --- |

—

poliuretāna sāņa,

| — | stikla mikrolodīšu slāņa, |
| --- | --- |

—

stikla mikrolodīšu slāņa,

| — | slāņa ar drošības un/vai dienesta atzīmi, kas atkarībā no skata leņķa maina izskatu, vai bez tās, |
| --- | --- |

—

slāņa ar drošības un/vai dienesta atzīmi, kas atkarībā no skata leņķa maina izskatu, vai bez tās,

| — | ar alumīniju metalizēta slāņa, un |
| --- | --- |

—

ar alumīniju metalizēta slāņa, un

| — | adhezīva vienā pusē ar atdalāmu aizsargpārklājumu |
| --- | --- |

—

adhezīva vienā pusē ar atdalāmu aizsargpārklājumu

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3919 90 00

65

Pašlīmējoša plēve, kuras biezums ir no 40 μm līdz 400 μm, kas sastāv no viena vai vairākiem bezkrāsas, metalizēta vai krāsota poiletilēntereftalāta slāņiem, ar skrāpējumizturīgu pārklājumu vienā pusē, un otrā pusē spiedienjutīgu adhezīvu ar atdalāmu aizsargpārklājumu no silikona

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3919 90 00

70

Pašlīmējošies pulēšanas diski no mikroporaina poliuretāna ar polsterējumu vai bez tā

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 3920 20 29

92

Vienas ass virzienā orientēta plēve, kuras kopējais biezums nepārsniedz 75 μm un kas sastāv no diviem vai trim slāņiem; katrs slānis satur polipropilēna un polietilēna maisījumu, vidējais slānis satur vai nesatur titāna dioksīdu:

| — | stiepes izturība mašīnapstrādes virzienā 140 MPa vai vairāk, bet nepārsniedz 270 MPa; |
| --- | --- |

—

stiepes izturība mašīnapstrādes virzienā 140 MPa vai vairāk, bet nepārsniedz 270 MPa;

| — | stiepes izturība šķērsvirzienā 20 MPa vai vairāk, bet nepārsniedz 40 MPa, |
| --- | --- |

—

stiepes izturība šķērsvirzienā 20 MPa vai vairāk, bet nepārsniedz 40 MPa,

nosakot ar ASTM D882/ISO 527-3 testa metodi

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 3920 62 19

47

Poli(etilēna tereftalāta) loksnes vai ruļļi:

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 3920 62 19

49

| — | no abām pusēm pārklāti ar epoksidizētiem akrilsveķiem, |
| --- | --- |

—

no abām pusēm pārklāti ar epoksidizētiem akrilsveķiem,

| — | ar kopējo biezumu 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

ar kopējo biezumu 37 μm (± 3 μm)

(1)4106 31 00

(1)4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Citu dzīvnieku āda bez apmatojuma, miecēta, bet tālāk neapstrādāta, izņemot ādu, kas minēta pozīcijā Nr. 4114

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 5402 47 00

20

Divkomponentu monopavediens ar lineāro blīvumu ne vairāk kā 30 dtex, kas sastāv no:

| — | polietilēntereftalāta serdes un |
| --- | --- |

—

polietilēntereftalāta serdes un

| — | polietilēntereftalāta un polietilēnizoftalāta kopolimēra ārējā slāņa, |
| --- | --- |

—

polietilēntereftalāta un polietilēnizoftalāta kopolimēra ārējā slāņa,

izmantošanai filtrēšanas audumu ražošanai

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 5603 12 90

70

Neaustie audumi no polipropilēna:

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 5603 13 90

70

| — | ar audekla slāni, kas iegūts ar izpūšanu no kausējuma ar aerodinamisko paņēmienu, kas no abām pusēm laminēts ar vērptiem pavedieniem no polipropilēna, |
| --- | --- |

—

ar audekla slāni, kas iegūts ar izpūšanu no kausējuma ar aerodinamisko paņēmienu, kas no abām pusēm laminēts ar vērptiem pavedieniem no polipropilēna,

(1)ex 5603 92 90

40

| — | kuru biezums ir ne lielāks par 550 μm, |
| --- | --- |

—

kuru biezums ir ne lielāks par 550 μm,

(1)ex 5603 93 90

10

| — | kuru svars ir ne lielāks par 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

kuru svars ir ne lielāks par 150 g/m2,

| — | nesagriezti vienā gabalā, vai sagriezti kvadrātos vai taisnstūros, un |
| --- | --- |

—

nesagriezti vienā gabalā, vai sagriezti kvadrātos vai taisnstūros, un

| — | ir neimpregnēti |
| --- | --- |

—

ir neimpregnēti

ex 6805 10 00

10

Identiskas formas daļiņu veida abrazīvs uz nesēja

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 00

10

(1)ex 6909 19 00

20

Silīcija nitrīds (Si3N4), velmju vai lodīšu veidā

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 6909 19 00

50

Keramikas izstrādājumi izgatavoti no nepārtrauktiem keramiska oksīda pavedieniem, kuru masa satur:

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 6914 90 00

20

| — | 2 % vai vairāk dibora trioksīdu, |
| --- | --- |

—

2 % vai vairāk dibora trioksīdu,

| — | 28 % vai mazāk silīcija dioksīda un |
| --- | --- |

—

28 % vai mazāk silīcija dioksīda un

| — | 60 % vai vairāk dialumīnija trioksīda |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk dialumīnija trioksīda

(1)ex 6914 90 00

30

Keramikas mikrosfēras, caurspīdīgas, iegūtas no silīcija dioksīda un cirkonija dioksīda, ar diametru vairāk nekā 125 μm

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 12 00

01

Priekšdzija 2 600 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 3 300 teksi un aizdegšanās zudumu 4 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 8 % (noteikts ar ASTM D 2584-94 metodi)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 12 00

21

(1)ex 7019 12 00

02

Priekšdzija 650 teksi vai vairak, bet ne vairāk kā 2 500 teksi, pārklāta ar poliuretāna kārtu, kas samaisīts vai nesamaisīts ar citiem materiāliem, kārtu

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 12 00

22

(1)ex 7019 12 00

03

Priekšdzija, kas mērīta 392 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 884 teksi, noklāta ar akrila kopolimēra slāni

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 12 00

23

(1)ex 7019 12 00

04

Priekšdzija, kas mērīta 417 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 3 180 teksi, noklāta ar poli(nātrija akrilu) un poli(akrilskābi)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 12 00

24

(1)ex 7019 19 10

41

Dzija ar lineāro blīvumu 33 teksi (± 7,5 %), iegūtu no nepārtrauktiem savītiem stikla pavedieniem ar nominālo diametru ar 3,5 μm vai 4,5 μm, kurā dominē pavedieni ar diametru 3 μm vai vairāk, bet nepārsniedzot 5,2 μm, izņemot tos, kas apstrādāti tā, lai uzlabotu pielipšanu elastomēriem

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 19 10

61

(1)ex 7019 19 10

42

Dzija ar lineāro blīvumu 22 teksi (± 1,6 teksi), iegūta no savītiem stikla pavedieniem ar nominālo diametru 7 μm, kurā dominē pavedieni ar diametru 6,35 μm vai vairāk, bet nepārsniedzot 7,61 μm

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 19 10

62

(1)ex 7019 19 10

43

Augsta stiepes moduļa stikla virve (K), impregnēta ar kaučuku, iegūta no šķeterētiem stikla pavedieniem, pārklāta ar lateksu, kurš sastāv no rezorcīna – formaldehīna sveķiem, ar vai bez vinilpiridīna un/vai hidrogenēta akrilonitrilbutadiēnkaučuka (HNBR)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 19 10

63

ex 7019 90 99

30

(1)ex 7019 19 10

44

Impegrēta stikla aukla ar gumiju vai plastiku, iegūta no savītas stikla šķiedras pavedieniem, noklāta ar lateksu, kas satur vismaz rezorcīn-formaldehīda sveķus un vinilpiridīnu un polibutadiēna akrilnitrilu (NBR)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 19 10

64

ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 19 10

45

Impegrēta stikla aukla ar gumiju vai plastiku, iegūta no savītas stikla sķiedras pavedieniem, noklāta ar lateksu, kas satur vismaz rezorcīn-formaldehīda sveķus un hlorosulfīda polietilēnu

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 7019 19 10

65

ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 19 10

46

Stikla aukla, kas piesūcināta ar kaučuku vai plastmasu, iegūta no K vai U stikla šķiedras diegiem, kas sastāv no:

0 %

1.1.2011.-31.12.2014.

(1)ex 7019 19 10

66

| — | vismaz 9 %, bet ne vairāk kā 16 % magnija oksīda, |
| --- | --- |

—

vismaz 9 %, bet ne vairāk kā 16 % magnija oksīda,

| — | vismaz 19 %, bet ne vairāk kā 25 % alumīnija oksīda, |
| --- | --- |

—

vismaz 19 %, bet ne vairāk kā 25 % alumīnija oksīda,

| — | 0 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 % bora oksīda, |
| --- | --- |

—

0 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 % bora oksīda,

| — | bez kalcija oksīda, |
| --- | --- |

—

bez kalcija oksīda,

pārklāta ar lateksu, kura sastāvā ir vismaz kādi rezorcīna- formaldehīda sveķi un hlorsulfonēts polietilēns

ex 7202 99 80

10

Dzelzs un disprozija sakausējums, kas satur:

| — | 78 % vai vairāk disprozija un |
| --- | --- |

—

78 % vai vairāk disprozija un

| — | no 18 % līdz 22 % dzelzs |
| --- | --- |

—

no 18 % līdz 22 % dzelzs

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 7606 12 92

20

Alumīnija un magnija sakausējuma sloksne, kuras sastāvā pēc masas ir

0%

1.1.2011.-31.12.2012.

ex 7607 11 90

20

| — | 93,3 % vai vairāk alumīnija; |
| --- | --- |

—

93,3 % vai vairāk alumīnija;

| — | 2,2 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 % magnija; un |
| --- | --- |

—

2,2 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 5 % magnija; un

| — | ne vairāk kā 1,8 % citu elementu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 1,8 % citu elementu,

ruļļos, 0,14 mm vai lielākā biezumā (bet ne vairāk kā 0,40 mm) un 12,5 mm plata vai platāka (bet ne platāka kā 89 mm), kuras stiepes izturība ir 285 N/mm2 vai vairāk, bet stiepes deformācija pārraušanas brīdī – 1,0 % vai vairāk

(1)ex 7607 20 90

10

Litija-polimēru akumulatoru ražošanas vajadzībām paredzēta plēve ar alumīnija pārklājumu, kuras kopējais biezums nepārsniedz 0,123 mm un kura sastāv no alumīnija slāņa (kura biezums nepārsniedz 0,040 mm), poliamīda un polipropilēna pamatnes, kā arī aizsargpārklājuma aizsardzībai pret fluorūdeņražskābes radīto koroziju(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2012.

ex 8108 90 30

30

Titāna, alumīnija un vanādija sakausējuma (TiAl6V4) stieple, kas atbilst AMS standartam 4928 un 4967

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8413 70 35

20

Vienfāzes centrbēdzes sūknis,

| — | kas izdala vismaz 400 cm3 šķidruma minūtē, |
| --- | --- |

—

kas izdala vismaz 400 cm3 šķidruma minūtē,

| — | kura trokšņa līmenis nepārsniedz 6 dBA, |
| --- | --- |

—

kura trokšņa līmenis nepārsniedz 6 dBA,

| — | kura iesūces atveres un izplūdes atveres diametrs nav lielāks par 15 mm un |
| --- | --- |

—

kura iesūces atveres un izplūdes atveres diametrs nav lielāks par 15 mm un

| — | kas darbojas apkārtējās vides temperatūrā līdz -10 oC |
| --- | --- |

—

kas darbojas apkārtējās vides temperatūrā līdz -10 oC

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8414 59 20

40

Ar elektrisku motoru aprīkots aksiālais ventilators, kura jauda nav lielāka par 2 W, izmantošanai pozīcijā 8528 minēto produktu ražošanā (1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8501 33 00

30

Mehānisko transportlīdzekļu elektropiedziņa, kuras jauda nav lielāka par 100 kW un kas aprīkota ar:

| — | līdzstrāvas motoru ar transmisiju, |
| --- | --- |

—

līdzstrāvas motoru ar transmisiju,

| — | energoelektroniku, kas savienota ar kabeli |
| --- | --- |

—

energoelektroniku, kas savienota ar kabeli

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8504 50 95

40

Drosele:

| — | ar indukciju 4,7 μΗ (± 20 %), |
| --- | --- |

—

ar indukciju 4,7 μΗ (± 20 %),

| — | ar līdzstrāvas pretestību, kas nav lielāka par 0,1 omu, |
| --- | --- |

—

ar līdzstrāvas pretestību, kas nav lielāka par 0,1 omu,

| — | ar izolācijas pretestību 100 Momi vai vairāk pie 500 V (līdzstrāva), |
| --- | --- |

—

ar izolācijas pretestību 100 Momi vai vairāk pie 500 V (līdzstrāva),

izmantošanai LCD un LED moduļu barošanas plašu ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 8505 90 20

91

Solenoīds ar plunžeri, darbojas pie nominālā barošanas sprieguma 24 V pie nominālās līdzstrāvas 0,08 A, izmantošanai 8517 preču pozīcijā minēto izstrādājumu ražošanā(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 8507 80 30

60

Atkārtoti uzlādējami litija jonu akumulatori:

| — | ar garumu 1 213 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu 1 213 mm,

| — | ar platumu 245 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu 245 mm,

| — | ar augstumu 755 mm, |
| --- | --- |

—

ar augstumu 755 mm,

| — | ar svaru 265 kg, |
| --- | --- |

—

ar svaru 265 kg,

| — | ar nominālo jaudu 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

ar nominālo jaudu 66,6 Ah,

| — | sapakoti pa 48 moduļiem |
| --- | --- |

—

sapakoti pa 48 moduļiem

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8507 80 30

70

Taisnstūrveida moduļi, kurus paredzēts iebūvēt atkārtoti uzlādējamos litija jonu akumulatoros:

| — | ar garumu 350 mm vai 312 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu 350 mm vai 312 mm,

| — | ar platumu 79,8 mm vai 225 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu 79,8 mm vai 225 mm,

| — | ar augstumu 168 mm vai 35 mm, |
| --- | --- |

—

ar augstumu 168 mm vai 35 mm,

| — | ar svaru 6,2 kg vai 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

ar svaru 6,2 kg vai 3,95 kg,

| — | ar nominālo jaudu 129 Ah vai 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

ar nominālo jaudu 129 Ah vai 66,6 Ah

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8507 80 30

80

Taisnstūrveida litija jonu akumulators, ar

| — | metāla karkasu, kura |
| --- | --- |

—

metāla karkasu, kura

| — | garums ir 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

garums ir 171 mm (± 3 mm),

| — | platums ir 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

platums ir 45,5 mm (± 1 mm),

| — | augstums ir 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

augstums ir 115 mm (± 1 mm),

| — | nominālais spriegums ir 3,75 V un |
| --- | --- |

—

nominālais spriegums ir 3,75 V un

| — | nominālā jauda 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālā jauda 50 Ah,

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu atkārtoti uzlādējamo bateriju ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 8518 40 80

91

Iespiestās shēmas mezgls, kas sastāv no ciparu audiosignāla dekodera, audiosignāla apstrādes un pastiprināšanas bloka ar duālu un/vai daudzkanālu funkcionalitāti

0 %

1.1.2011.-31.12.2014.

ex 8518 40 80

92

Iespiestās shēmas mezgls, kas sastāv no barošanas, aktīvās izlīdzināšanas un jaudas pastiprināšanas shēmām

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 8521 90 00

20

Ciparu videoierakstītājs:

| — | bez cietā diska diskdziņa, |
| --- | --- |

—

bez cietā diska diskdziņa,

| — | ar vai bez DVD-RW, |
| --- | --- |

—

ar vai bez DVD-RW,

| — | ar kustību detektoru vai kustību detekcijas iespējām, izmantojot IP savienojamību caur LAN konektoru |
| --- | --- |

—

ar kustību detektoru vai kustību detekcijas iespējām, izmantojot IP savienojamību caur LAN konektoru

| — | ar USB pieslēgvietu vai bez tās, |
| --- | --- |

—

ar USB pieslēgvietu vai bez tās,

izmantošanai videonovērošanas sistēmu (CCTV) ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2014.

(1)ex 8522 90 80

84

Blu-ray piedziņas mehānisms ar ieraksta funkciju un bez tās, kas paredzēts lietošanai ar Blu-ray, DVD un CD diskiem, un sastāv vismaz no:

| — | optiskās nolasīšanas bloka ar lāzerdiodēm, kas darbojas pie trijiem dažādiem viļņa garumiem, |
| --- | --- |

—

optiskās nolasīšanas bloka ar lāzerdiodēm, kas darbojas pie trijiem dažādiem viļņa garumiem,

| — | vārpstas piedziņas elektromotora, |
| --- | --- |

—

vārpstas piedziņas elektromotora,

| — | soļa elektromotora |
| --- | --- |

—

soļa elektromotora

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 8525 80 19

31

Korpusā iebūvēta vai neiebūvēta slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kamera,

| — | ar svaru, kas nav lielāks par 960 g, |
| --- | --- |

—

ar svaru, kas nav lielāks par 960 g,

| — | ar viensensora lādiņsaistes (CCD) matricu vai papildu metāla oksīdu pusvadītāja (CMOS) sensoru, |
| --- | --- |

—

ar viensensora lādiņsaistes (CCD) matricu vai papildu metāla oksīdu pusvadītāja (CMOS) sensoru,

| — | ar ne vairāk kā 440 000 efektīviem pikseļiem |
| --- | --- |

—

ar ne vairāk kā 440 000 efektīviem pikseļiem

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 8528 59 40

20

Šķidrā kristāla ekrāna krāsainā video monitors ar līdzstrāvas spriegumu 7 V vai vairāk, bet nepārsniedzot 30 V, ar ekrāna izmēru pa diagonāli 33,2 cm vai mazāk, piemērots savienošanai ar precēm, kas minētas no 84. līdz 90.nodaļai un 94.nodaļā

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 8529 90 65

55

Noskaņgaismas LED plate, kuru paredzēts iebūvēt pozīcijā 8528 minētajās precēs (1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8529 90 65

65

Iespiedshēmas plate, kas paredzēta barošanas sprieguma un vadības signālu nosūtīšanai tieši līdz vadības shēmai, kas atrodas uz LCD moduļa TFT stikla paneļa

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 8529 90 65

75

Moduļi, kuros ietilpst vismaz pusvadītāja shēmas, lai:

| — | radītu vadsignālus pikseļu adresācijai, vai |
| --- | --- |

—

radītu vadsignālus pikseļu adresācijai, vai

| — | veiktu pikseļu adresāciju |
| --- | --- |

—

veiktu pikseļu adresāciju

0 %

1.1.2011.-31.12.2012.

ex 8529 90 92

25

LCD moduļi, kas nav apvienoti ar skārienjūtīga ekrāna aprīkojumu un sastāv tikai no:

| — | vienas vai vairākām TFT stikla vai plastmasas šūnām, |
| --- | --- |

—

vienas vai vairākām TFT stikla vai plastmasas šūnām,

| — | zem spiediena lieta radiatora, |
| --- | --- |

—

zem spiediena lieta radiatora,

| — | apgaismošanas bloka, |
| --- | --- |

—

apgaismošanas bloka,

| — | vienas iespiedshēmas plates ar elektronisku vadību, un |
| --- | --- |

—

vienas iespiedshēmas plates ar elektronisku vadību, un

LVDS (zema sprieguma noteikts signāls) saskarnes, izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu radioaparātu ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8535 90 00

30

Korpusā iebūvēts pusvadītāja moduļa slēdzis,

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 8536 50 80

83

| — | kas sastāv no IGBT tranzistora mikroshēmas un diožu mikroshēmas uz vienas vai vairākām svina skavām, |
| --- | --- |

—

kas sastāv no IGBT tranzistora mikroshēmas un diožu mikroshēmas uz vienas vai vairākām svina skavām,

| — | 600 V vai 1 200 V spriegumam |
| --- | --- |

—

600 V vai 1 200 V spriegumam

(1)ex 8540 11 00

91

Krāsu katodstaru lampa ar spraugu masku, aprīkota ar elektronu lielgabalu un nolieces sistēmu, un ar ekrāna platuma/augstuma attiecību 4/3 un ekrāna diognāli kas nepãrsniedz 42 cm

0 %

1.1.2011.-31.12.2011.

(1)ex 8540 11 00

92

Pilna kvadrāta izliekta ekrāna krāsu katodstaru lampa, aprīkota ar elektronu lielgabalu un nolieces sistēmu, un ar ekrāna platuma/augstuma attiecību 4/3 un ekrāna diagonāli 68 cm (± 2 mm)

0 %

1.1.2011.-31.12.2011.

(1)ex 8540 11 00

93

Krāsu elektronstaru lampas ar ēnu masku, kurai ir līniju struktŪra, aprīkotas ar elektronstaru lielgabaliem, kas izvietoti viens otram blakus (līnijas tehnoloģija), un ar ekrāna diagonāli 79 cm vai vairāk

0 %

1.1.2011.-31.12.2011.

(1)ex 8540 11 00

94

Krāsu katodstaru lampas ar elektronu lielgabalu un nolieces sistēmas jūgu, kuru ekrāna platuma un augstuma attiecība ir 4/3 un ekrāna izmērs pa diagonāli ir lielāks par 72 cm

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 8540 11 00

95

Krāsu elektronstaru lampas ar ekrāna platuma/augstuma proporciju 16/9 un ekrāna diagonāli 39,8 cm (± 0,3 cm)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 8543 70 90

40

Uz metāla atloka piestiprināts un korpusā iebūvēts augstas frekvences pastiprinātājs, kas sastāv no vienas vai vairākām integrālshēmām un diskrētām kondensatora mikroshēmām

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 8544 42 90

10

Datu pārraides kabelis, kurš nodrošina bitu pārraides ātrumu 600 MBit/s vai lielāku un kuram ir šādi raksturlielumi:

| — | spriegums 1,25 V (± 0,25 V), |
| --- | --- |

—

spriegums 1,25 V (± 0,25 V),

| — | savienotāji abos kabeļa galos; vismaz vienam savienotājam ir kontakttapas ar soli 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

savienotāji abos kabeļa galos; vismaz vienam savienotājam ir kontakttapas ar soli 0,5 mm,

| — | ārējs ekranējums, |
| --- | --- |

—

ārējs ekranējums,

un kuru izmanto tikai datu apmaiņai starp LCD vai PDP paneli un videoapstrādes elektroniskajām ķēdēm

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 8545 19 00

20

Oglekļa elektrodi izmantošanai cinka oglekļa bateriju ražošanā (1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

(1)ex 8547 10 00

10

Izolēts keramikas piederums, kura masa satur 90 % vai vairāk alumīnija oksīda, metalizēts, ar izdobta cilindra priekšmeta formu, kura ārējais diameters 20 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 250 mm, vakuuma pārtraucēju ražošanai (1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 9001 90 00

85

Gaismavada panelis, kas izgatavots no poli(metil metakrilāta),

| — | sagriezts vai nesagriezts, |
| --- | --- |

—

sagriezts vai nesagriezts,

| — | drukāts vai nedrukāts, |
| --- | --- |

—

drukāts vai nedrukāts,

izmantošanai plakanā ekrāna televizoru aizmugurapgaismojuma bloku ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

(1)ex 9022 90 00

10

Panelis rentgeniekārtām (rentgeniekārtas plakanā ekrāna sensori/rentgena sensori) ar aktīvās virsmas laukumu 409,6 mm2 × 409,6 mm2 un pikseļu izmēru 200 μm2 × 200 μm2, kas sastāv no stikla plāksnes ar plānkārtiņas tranzistoru (TFT) matrici, kura pārklāta ar amorfa silīcija plēvi, cēzija jodīda scintilatora slāni un metalizētu aizsargslāni

0 %

1.1.2011.-31.12.2013.

ex 9405 40 39

30

Elektriska apgaismošanas vienība, kurā ietilpst:

| — | iespiedshēmas plates un |
| --- | --- |

—

iespiedshēmas plates un

| — | gaismas diodes (LED) |
| --- | --- |

—

gaismas diodes (LED)

izmantošanai plakanā ekrāna televizoru aizmugurapgaismojuma bloku ražošanā

(1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 9503 00 75

10

Drukāšanai paredzēti plastmasas modeļi trošu vagonu mērogā, ar motoru vai bez tā (1)

0 %

1.1.2011.-31.12.2015.

ex 9503 00 95

10

---

(1)  Nodokļu atlikšana Regulas (EK) Nr. 1255/96 I pielikumā minētajam produktam, kura KN vai Taric kodi vai produkta apraksts ir grozīts.

---

II PIELIKUMS

Produkti, kas minēti 1. panta 2. punktā

| KN kods | Taric |
| --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 10 |
| ex 2805 30 90 | 20 |
| ex 2825 50 00 | 10 |
| ex 2933 79 00 | 40 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 |
| (1)ex 3707 10 00 | 15 |
| (1)ex 3707 10 00 | 35 |
| (1)ex 3707 90 90 | 70 |
| (1)ex 3903 90 90 | 86 |
| (1)ex 3904 69 90 | 81 |
| (1)ex 3904 69 90 | 93 |
| (1)ex 3904 69 90 | 94 |
| (1)ex 3904 69 90 | 96 |
| (1)ex 3904 69 90 | 97 |
| (1)ex 3905 99 90 | 94 |
| ex 3908 90 00 | 20 |
| (1)ex 3919 10 80 | 21 |
| (1)ex 3919 10 80 | 50 |
| (1)ex 3919 10 80 | 65 |
| (1)ex 3919 90 00 | 21 |
| (1)ex 3919 90 00 | 35 |
| (1)ex 3919 90 00 | 37 |
| (1)ex 3919 90 00 | 41 |
| (1)ex 3919 90 00 | 57 |
| (1)ex 3920 10 89 | 25 |
| (1)ex 3920 20 29 | 92 |
| (1)ex 3920 61 00 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 88 |
| (1)4106 31 10 | |
| (1)4106 32 90 | |
| (1)4106 40 90 | |
| (1)4106 92 00 | |
| (1)ex 5603 12 90 | 70 |
| (1)ex 5603 13 90 | 70 |
| (1)ex 5603 92 90 | 40 |
| (1)ex 5603 93 90 | 10 |
| (1)ex 6805 10 00 | 10 |
| (1)ex 6805 20 00 | 10 |
| (1)ex 6805 30 80 | 10 |
| (1)ex 6909 19 00 | 20 |
| (1)ex 6909 19 00 | 50 |
| (1)ex 6914 90 90 | 20 |
| (1)ex 6914 90 90 | 30 |
| (1)ex 7019 12 00 | 10 |
| (1)ex 7019 12 00 | 15 |
| (1)ex 7019 12 00 | 50 |
| (1)ex 7019 12 00 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 10 |
| (1)ex 7019 19 10 | 30 |
| (1)ex 7019 19 10 | 55 |
| (1)ex 7019 19 10 | 60 |
| (1)ex 7019 19 10 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 80 |
| (1)ex 7019 90 99 | 10 |
| (1)ex 7019 90 99 | 20 |
| (1)ex 7019 90 99 | 30 |
| (1)ex 7606 12 10 | 10 |
| (1)ex 7607 11 90 | 20 |
| (1)ex 7607 20 99 | 10 |
| (1)ex 8505 90 10 | 91 |
| (1)ex 8518 40 89 | 91 |
| (1)ex 8521 90 00 | 20 |
| (1)ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8525 80 19 | 30 |
| (1)ex 8528 59 90 | 20 |
| (1)ex 8529 90 65 | 75 |
| (1)ex 8540 11 11 | 95 |
| (1)ex 8540 11 15 | 20 |
| (1)ex 8540 11 19 | 91 |
| (1)ex 8540 11 19 | 93 |
| (1)ex 8540 11 91 | 31 |
| (1)ex 8544 42 90 | 10 |
| (1)ex 8545 19 90 | 20 |
| (1)ex 8547 10 10 | 10 |
| (1)ex 9022 90 90 | 10 |

KN kods

Taric

ex 2805 30 90

10

ex 2805 30 90

20

ex 2825 50 00

10

ex 2933 79 00

40

(1)ex 3208 90 19

60

(1)ex 3707 10 00

15

(1)ex 3707 10 00

35

(1)ex 3707 90 90

70

(1)ex 3903 90 90

86

(1)ex 3904 69 90

81

(1)ex 3904 69 90

93

(1)ex 3904 69 90

94

(1)ex 3904 69 90

96

(1)ex 3904 69 90

97

(1)ex 3905 99 90

94

ex 3908 90 00

20

(1)ex 3919 10 80

21

(1)ex 3919 10 80

50

(1)ex 3919 10 80

65

(1)ex 3919 90 00

21

(1)ex 3919 90 00

35

(1)ex 3919 90 00

37

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3919 90 00

57

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3920 20 29

92

(1)ex 3920 61 00

20

ex 3920 62 19

88

(1)4106 31 10

(1)4106 32 90

(1)4106 40 90

(1)4106 92 00

(1)ex 5603 12 90

70

(1)ex 5603 13 90

70

(1)ex 5603 92 90

40

(1)ex 5603 93 90

10

(1)ex 6805 10 00

10

(1)ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 80

10

(1)ex 6909 19 00

20

(1)ex 6909 19 00

50

(1)ex 6914 90 90

20

(1)ex 6914 90 90

30

(1)ex 7019 12 00

10

(1)ex 7019 12 00

15

(1)ex 7019 12 00

50

(1)ex 7019 12 00

70

(1)ex 7019 19 10

10

(1)ex 7019 19 10

30

(1)ex 7019 19 10

55

(1)ex 7019 19 10

60

(1)ex 7019 19 10

70

(1)ex 7019 19 10

80

(1)ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 90 99

30

(1)ex 7606 12 10

10

(1)ex 7607 11 90

20

(1)ex 7607 20 99

10

(1)ex 8505 90 10

91

(1)ex 8518 40 89

91

(1)ex 8521 90 00

20

(1)ex 8522 90 80

84

ex 8525 80 19

30

(1)ex 8528 59 90

20

(1)ex 8529 90 65

75

(1)ex 8540 11 11

95

(1)ex 8540 11 15

20

(1)ex 8540 11 19

91

(1)ex 8540 11 19

93

(1)ex 8540 11 91

31

(1)ex 8544 42 90

10

(1)ex 8545 19 90

20

(1)ex 8547 10 10

10

(1)ex 9022 90 90

10

---

(1)  Nodokļu atlikšana Regulas (EK) Nr. 1255/96 I pielikumā minētajam produktam, kura KN vai Taric kodi vai produkta apraksts ir grozīts.

---

| 31.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1266/2010

(2010. gada 22. decembris),

ar ko groza Direktīvu 2007/68/EK attiecībā uz vīna marķēšanas prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (1) un jo īpaši tās 21. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2007/68/EK (2) groza Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumu, kurā minētas pārtikas sastāvdaļas, kas jānorāda pārtikas produktu marķējumā, jo tās uzņēmīgiem indivīdiem var izraisīt blakusparādības. Tajā arī ietverts tādu konkrētu no IIIa pielikumā uzskaitītajām sastāvdaļām atvasinātu vielu un sastāvdaļu saraksts, par kurām ir zinātniski konstatēts, ka tās konkrētos apstākļos neizraisa blakusparādības, un tāpēc uz tām neattiecas marķēšanas prasības. Ar to arī atceļ Komisijas 2005. gada 21. marta Direktīvu 2005/26/EK, ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2007/68/EK (2) groza Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumu, kurā minētas pārtikas sastāvdaļas, kas jānorāda pārtikas produktu marķējumā, jo tās uzņēmīgiem indivīdiem var izraisīt blakusparādības. Tajā arī ietverts tādu konkrētu no IIIa pielikumā uzskaitītajām sastāvdaļām atvasinātu vielu un sastāvdaļu saraksts, par kurām ir zinātniski konstatēts, ka tās konkrētos apstākļos neizraisa blakusparādības, un tāpēc uz tām neattiecas marķēšanas prasības. Ar to arī atceļ Komisijas 2005. gada 21. marta Direktīvu 2005/26/EK, ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma (3).

| (2) | Marķēšanas noteikumu izmaiņas skar ražošanas nozari — lielākoties mazos un vidējos uzņēmumus, kuriem nepieciešams pielāgošanās periods, lai bez aizķeršanās pārņemtu jaunās marķēšanas prasības, tāpēc Direktīvā 2007/68/EK tika izklāstīti pagaidu pasākumi, kā atvieglot jauno noteikumu piemērošanu, ļaujot pārdot pārtiku, kas laista tirgū vai marķēta līdz 2009. gada 31. maijam un kas atbilda Direktīvai 2005/26/EK, kamēr beidzās krājumi. |
| --- | --- |

(2)

Marķēšanas noteikumu izmaiņas skar ražošanas nozari — lielākoties mazos un vidējos uzņēmumus, kuriem nepieciešams pielāgošanās periods, lai bez aizķeršanās pārņemtu jaunās marķēšanas prasības, tāpēc Direktīvā 2007/68/EK tika izklāstīti pagaidu pasākumi, kā atvieglot jauno noteikumu piemērošanu, ļaujot pārdot pārtiku, kas laista tirgū vai marķēta līdz 2009. gada 31. maijam un kas atbilda Direktīvai 2005/26/EK, kamēr beidzās krājumi.

| (3) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2009 (4) līdz 2010. gada 31. decembrim pagarināja minētajos pārejas pasākumos noteikto pārejas periodu vīnam, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 (5) IV pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2009 (4) līdz 2010. gada 31. decembrim pagarināja minētajos pārejas pasākumos noteikto pārejas periodu vīnam, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 (5) IV pielikumā.

| (4) | Pēc Regulas (EK) Nr. 479/2008 atcelšanas vīns definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) XIb pielikumā. Tādējādi atsaucei jābūt uz minēto pielikumu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Regulas (EK) Nr. 479/2008 atcelšanas vīns definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) XIb pielikumā. Tādējādi atsaucei jābūt uz minēto pielikumu.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 11. punkta pirmo daļu IIIa pielikumā iekļautais saraksts regulāri jāpārskata, un, ja nepieciešams, jāatjaunina, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 11. punkta pirmo daļu IIIa pielikumā iekļautais saraksts regulāri jāpārskata, un, ja nepieciešams, jāatjaunina, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām.

| (6) | Vīna nozarē veikti jauni zinātniski pētījumi par vīna dzidrināšanai izmantota kazeīna, kas atvasināts no piena, un olu albumīna, kas atvasināts no olām, alergēniskumu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka minētie pētījumi ir balstīti uz jauniem zinātniskajiem datiem, kuri pierāda to, ka vīns, kas dzidrināts ar kazeīnu un olu albumīnu, ievērojot labu ražošanas praksi, neizraisa blakusparādības personām, kurām ir alerģija pret pienu vai olām. |
| --- | --- |

(6)

Vīna nozarē veikti jauni zinātniski pētījumi par vīna dzidrināšanai izmantota kazeīna, kas atvasināts no piena, un olu albumīna, kas atvasināts no olām, alergēniskumu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka minētie pētījumi ir balstīti uz jauniem zinātniskajiem datiem, kuri pierāda to, ka vīns, kas dzidrināts ar kazeīnu un olu albumīnu, ievērojot labu ražošanas praksi, neizraisa blakusparādības personām, kurām ir alerģija pret pienu vai olām.

| (7) | Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija 2010. gada 8. jūnijā un 19. jūlijā iesniedza pieteikumu par atbrīvojumu no marķēšanas prasības attiecībā uz kazeīnu un olu albumīnu, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli dzidrināšanai vīna ražošanā. |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija 2010. gada 8. jūnijā un 19. jūlijā iesniedza pieteikumu par atbrīvojumu no marķēšanas prasības attiecībā uz kazeīnu un olu albumīnu, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli dzidrināšanai vīna ražošanā.

| (8) | Komisija 2010. gada 14. jūlijā un 30. jūlijā lūdza EFSA sniegt zinātniskus atzinumus par iepriekš minētajām vielām. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2010. gada 14. jūlijā un 30. jūlijā lūdza EFSA sniegt zinātniskus atzinumus par iepriekš minētajām vielām.

| (9) | Lai ekonomikas dalībniekiem nerastos nevajadzīgs slogs marķēšanas noteikumu izmaiņu dēļ, Direktīvas 2007/68/EK obligāta piemērošana vīna nozarei jāatliek līdz EFSA zinātniskā novērtējuma pabeigšanai. |
| --- | --- |

(9)

Lai ekonomikas dalībniekiem nerastos nevajadzīgs slogs marķēšanas noteikumu izmaiņu dēļ, Direktīvas 2007/68/EK obligāta piemērošana vīna nozarei jāatliek līdz EFSA zinātniskā novērtējuma pabeigšanai.

| (10) | Par Direktīvas 2007/68/EK 3. panta 3. punktā, kas paredz pārejas periodu, noteikto datumu attiecīgi nosaka 2012. gada 30. jūniju vīniem, kuri laisti tirgū vai marķēti līdz minētajam datumam, kamēr beidzas krājumi, ar nosacījumu, ka tie atbilst iepriekš spēkā esošajām prasībām, t. i., Direktīvai 2005/26/EK. |
| --- | --- |

(10)

Par Direktīvas 2007/68/EK 3. panta 3. punktā, kas paredz pārejas periodu, noteikto datumu attiecīgi nosaka 2012. gada 30. jūniju vīniem, kuri laisti tirgū vai marķēti līdz minētajam datumam, kamēr beidzas krājumi, ar nosacījumu, ka tie atbilst iepriekš spēkā esošajām prasībām, t. i., Direktīvai 2005/26/EK.

| (11) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2007/68/EK. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2007/68/EK.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2007/68/EEK 3. panta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Dalībvalstis atļauj tirgot vīnu, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumā un kas laists tirgū vai marķēts līdz 2012. gada 30. jūnijam, un kas atbilst Direktīvas 2005/26/EK noteikumiem, kamēr beidzas krājumi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

1

(2)  OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.

2

(3)  OV L 75, 22.3.2005., 33. lpp.

3

(4)  OV L 125, 21.5.2009., 52. lpp.

4

(5)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

6

---

LĒMUMI

| 31.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 15. decembris)

par valsts atbalstu C 21/05 (ex PL 45/04), kuru Polija plāno īstenot par labu Poczta Polska kā kompensāciju par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistībām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9962)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/815/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (1) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem nosacījumiem (2) un kad iesniegtie apsvērumi ir izskatīti,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Polijas iestādes ar 2004. gada 30. aprīļa e-pasta vēstuli paziņoja par divām atbalsta shēmām par labu Polijas pasta operatoram Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (turpmāk “PP”) atbilstoši “pārejas posma procedūrai”, kura paredzēta Pievienošanās akta IV.3. pielikumā, kas ir daļa no Līguma par Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(1)

Polijas iestādes ar 2004. gada 30. aprīļa e-pasta vēstuli paziņoja par divām atbalsta shēmām par labu Polijas pasta operatoram Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (turpmāk “PP”) atbilstoši “pārejas posma procedūrai”, kura paredzēta Pievienošanās akta IV.3. pielikumā, kas ir daļa no Līguma par Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

| (2) | Abas atbalsta shēmas ir reģistrētas ar numuru PL 45/04: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu un PL 49/04: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Abas atbalsta shēmas ir reģistrētas ar numuru PL 45/04: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu un PL 49/04: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem.

| (3) | Komisija 2004. gada 26. jūlijā, 2004. gada 26. novembrī un 2005. gada 7. februārī lūdza papildu informāciju. Polijas iestādes iesniedza papildu informāciju ar 2004. gada 10. septembra, 2004. gada 27. oktobra, 2004. gada 3. decembra un 2005. gada 29. marta vēstulēm. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2004. gada 26. jūlijā, 2004. gada 26. novembrī un 2005. gada 7. februārī lūdza papildu informāciju. Polijas iestādes iesniedza papildu informāciju ar 2004. gada 10. septembra, 2004. gada 27. oktobra, 2004. gada 3. decembra un 2005. gada 29. marta vēstulēm.

| (4) | Polijas iestāžu un Komisijas dienestu pārstāvji tikās divās sanāksmēs, kas notika 2004. gada 25. oktobrī un 2005. gada 31. janvārī. Komisija 2005. gada 20. jūnijā saņēma no Polijas iestādēm papildu informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Polijas iestāžu un Komisijas dienestu pārstāvji tikās divās sanāksmēs, kas notika 2004. gada 25. oktobrī un 2005. gada 31. janvārī. Komisija 2005. gada 20. jūnijā saņēma no Polijas iestādēm papildu informāciju.

| (5) | Komisija 2005. gada 29. jūnija vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz abām atbalsta shēmām. Abas atbalsta shēmas ir reģistrētas ar numuru C 21/05: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu un C 22/05: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2005. gada 29. jūnija vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz abām atbalsta shēmām. Abas atbalsta shēmas ir reģistrētas ar numuru C 21/05: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu un C 22/05: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem.

| (6) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (7) | Komisija nesaņēma apsvērumus no citām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nesaņēma apsvērumus no citām ieinteresētajām pusēm.

| (8) | Polija iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 9. augusta vēstulē. Polijas iestāžu un Komisijas pārstāvju tikšanās notika 2006. gada 10. janvārī. Komisija 2006. gada 24. janvāra vēstulē lūdza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Polija iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 9. augusta vēstulē. Polijas iestāžu un Komisijas pārstāvju tikšanās notika 2006. gada 10. janvārī. Komisija 2006. gada 24. janvāra vēstulē lūdza papildu informāciju.

| (9) | Polijas iestādes 2006. gada 10. februāra vēstulē informēja Komisiju par savu nodomu atsaukt paziņojumu par atbalsta shēmu C 22/05: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem. Atbildot uz Komisijas 2006. gada 27. februāra pieprasījumu, Polijas iestādes 2006. gada 13. marta vēstulē norādīja, ka tās neturpinās paziņojumā minēto atbalsta projektu un ir mainījušas shēmas tiesisko regulējumu, lai novērstu iespēju piešķirt atbalstu ieguldījumiem (4). |
| --- | --- |

(9)

Polijas iestādes 2006. gada 10. februāra vēstulē informēja Komisiju par savu nodomu atsaukt paziņojumu par atbalsta shēmu C 22/05: atbalsts PP ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem. Atbildot uz Komisijas 2006. gada 27. februāra pieprasījumu, Polijas iestādes 2006. gada 13. marta vēstulē norādīja, ka tās neturpinās paziņojumā minēto atbalsta projektu un ir mainījušas shēmas tiesisko regulējumu, lai novērstu iespēju piešķirt atbalstu ieguldījumiem (4).

| (10) | Ar 2006. gada 27. aprīļa lēmumu Komisija nolēma pārtraukt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 22/05: atbalsts ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem, jo, tā kā atbalsts netika īstenots, tai vairs nebija priekšmeta (5). |
| --- | --- |

(10)

Ar 2006. gada 27. aprīļa lēmumu Komisija nolēma pārtraukt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 22/05: atbalsts ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistītiem ieguldījumiem, jo, tā kā atbalsts netika īstenots, tai vairs nebija priekšmeta (5).

| (11) | Polijas iestādes 2006. gada 23. februāra vēstulē nosūtīja Komisijai papildu informāciju par valsts atbalsta shēmu C 21/05: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu. Tās norādīja, ka 2004. un 2005. gadā PP netika piešķirta valsts kompensācija par pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi. Minētā shēma netika finansēta un piemērota 2004. un 2005. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Polijas iestādes 2006. gada 23. februāra vēstulē nosūtīja Komisijai papildu informāciju par valsts atbalsta shēmu C 21/05: kompensācija PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu. Tās norādīja, ka 2004. un 2005. gadā PP netika piešķirta valsts kompensācija par pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi. Minētā shēma netika finansēta un piemērota 2004. un 2005. gadā.

| (12) | Ar 2007. gada 9. janvāra lēmumu Komisija nolēma daļēji pārtraukt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 21/05: atbalsts PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam, jo, tā kā 2004. un 2005. gadā atbalsts netika īstenots, tai vairs nav priekšmeta. EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētā procedūra joprojām ir spēkā laikposmam no 2006. gada 1. janvāra (6). Komisija 2007. gada 3. janvāra vēstulē lūdza informāciju par minēto atbalsta shēmu laikposmam no 2006. gada. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 1. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2007. gada 9. janvāra lēmumu Komisija nolēma daļēji pārtraukt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 21/05: atbalsts PP par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2004. līdz 2005. gadam, jo, tā kā 2004. un 2005. gadā atbalsts netika īstenots, tai vairs nav priekšmeta. EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētā procedūra joprojām ir spēkā laikposmam no 2006. gada 1. janvāra (6). Komisija 2007. gada 3. janvāra vēstulē lūdza informāciju par minēto atbalsta shēmu laikposmam no 2006. gada. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 1. februāra vēstulē.

| (13) | PP ieguva valsts sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma statusu un darbojās, pamatojoties uz 1997. gada 30. jūlija Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP. Komisija 2007. gada 24. aprīļa lēmumā par valsts atbalsta lietu E 12/05: “Neierobežotas valsts garantijas Poczta Polska” pauda uzskatu, ka, tā kā juridiskā statusa dēļ PP nevar bankrotēt, uzņēmumam tiek nodrošinātas neierobežotas valsts garantijas (7). |
| --- | --- |

(13)

PP ieguva valsts sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma statusu un darbojās, pamatojoties uz 1997. gada 30. jūlija Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP. Komisija 2007. gada 24. aprīļa lēmumā par valsts atbalsta lietu E 12/05: “Neierobežotas valsts garantijas Poczta Polska” pauda uzskatu, ka, tā kā juridiskā statusa dēļ PP nevar bankrotēt, uzņēmumam tiek nodrošinātas neierobežotas valsts garantijas (7).

| (14) | Saskaņā ar 2006. gada 11. aprīlī pieņemto Ministru padomes plānu Poczta Polska īpašumtiesību maiņai bija jānotiek divos posmos, t. i., veicot komercializāciju un privatizāciju. Polija 2008. gada 25. jūnijā informēja Komisiju, ka 2008. gada 25. aprīlī stājās spēkā jauns 2008. gada 11. aprīļa likums, ar ko groza tiesību aktu, kurā noteikts, ka PP nevar tikt piemērota standarta bankrota procedūra. Tomēr, pamatojoties uz jauno likumu, Komisijai nekļuva skaidrs, kādu tiesisko režīmu piemēro PP, jo tā juridiskais statuss nešķita mainīts. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 2006. gada 11. aprīlī pieņemto Ministru padomes plānu Poczta Polska īpašumtiesību maiņai bija jānotiek divos posmos, t. i., veicot komercializāciju un privatizāciju. Polija 2008. gada 25. jūnijā informēja Komisiju, ka 2008. gada 25. aprīlī stājās spēkā jauns 2008. gada 11. aprīļa likums, ar ko groza tiesību aktu, kurā noteikts, ka PP nevar tikt piemērota standarta bankrota procedūra. Tomēr, pamatojoties uz jauno likumu, Komisijai nekļuva skaidrs, kādu tiesisko režīmu piemēro PP, jo tā juridiskais statuss nešķita mainīts.

| (15) | Īpašumtiesību maiņas pirmais posms tika īstenots saskaņā ar 2008. gada 5. septembra Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma PP komercializāciju (8), tādējādi PP no valsts uzņēmuma tika pārveidots par akciju sabiedrību (Spółka akcyjna), kurā Valsts kasei pieder 100 % akciju. Rezultātā PP zaudēja juridisko statusu, kas liedza iespēju piemērot sabiedrībai bankrotu. Tādējādi ir atcelta neierobežota valsts garantija par labu PP, un uz sabiedrību tagad attiecas standarta bankrota procedūras. |
| --- | --- |

(15)

Īpašumtiesību maiņas pirmais posms tika īstenots saskaņā ar 2008. gada 5. septembra Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma PP komercializāciju (8), tādējādi PP no valsts uzņēmuma tika pārveidots par akciju sabiedrību (Spółka akcyjna), kurā Valsts kasei pieder 100 % akciju. Rezultātā PP zaudēja juridisko statusu, kas liedza iespēju piemērot sabiedrībai bankrotu. Tādējādi ir atcelta neierobežota valsts garantija par labu PP, un uz sabiedrību tagad attiecas standarta bankrota procedūras.

| (16) | Polijas iestāžu un Komisijas pārstāvji tikās vairākkārt – 2007. gada 27. jūnijā, 2007. gada 20. jūlijā, 2007. gada 26. septembrī un 2008. gada 25. jūlijā. |
| --- | --- |

(16)

Polijas iestāžu un Komisijas pārstāvji tikās vairākkārt – 2007. gada 27. jūnijā, 2007. gada 20. jūlijā, 2007. gada 26. septembrī un 2008. gada 25. jūlijā.

| (17) | Pēc šīm sanāksmēm Polijas iestādes nosūtīja papildu informāciju, kuru Komisija reģistrēja 2007. gada 7. decembrī (A/40109/a), 2008. gada 8. februārī (A/2536), 2008. gada 15. aprīlī (A/7047), 2008. gada 28. aprīlī (A/8137), 2008. gada 18. jūnijā (A/13261), 2008. gada 7. novembrī (A/23609), 2009. gada 6. janvārī (A/191), 2009. gada 2. februārī (A/2483), 2009. gada 29. aprīlī (A/10409), 2009. gada 15. jūnijā (A/14530), 2009. gada 4. septembrī (A/19121), 2009. gada 14. septembrī (A/19796), 2009. gada 25. septembrī (A/20558), 2009. gada 1. oktobrī (A/20997) un 2009. gada 2. novembrī (A/23309). |
| --- | --- |

(17)

Pēc šīm sanāksmēm Polijas iestādes nosūtīja papildu informāciju, kuru Komisija reģistrēja 2007. gada 7. decembrī (A/40109/a), 2008. gada 8. februārī (A/2536), 2008. gada 15. aprīlī (A/7047), 2008. gada 28. aprīlī (A/8137), 2008. gada 18. jūnijā (A/13261), 2008. gada 7. novembrī (A/23609), 2009. gada 6. janvārī (A/191), 2009. gada 2. februārī (A/2483), 2009. gada 29. aprīlī (A/10409), 2009. gada 15. jūnijā (A/14530), 2009. gada 4. septembrī (A/19121), 2009. gada 14. septembrī (A/19796), 2009. gada 25. septembrī (A/20558), 2009. gada 1. oktobrī (A/20997) un 2009. gada 2. novembrī (A/23309).

II.   DETALIZĒTS APRAKSTS

II.1.   Atbalsta saņēmējs

| (18) | PP ir pašreizējais valsts pasta operators, kas Pasta un telekomunikāciju dienesta pārveidošanas par pasta un telekomunikāciju struktūrvienībām rezultātā izveidots 1992. gada 1. janvārī ar sakaru ministra 1991. gada 4. decembra Dekrētu. |
| --- | --- |

(18)

PP ir pašreizējais valsts pasta operators, kas Pasta un telekomunikāciju dienesta pārveidošanas par pasta un telekomunikāciju struktūrvienībām rezultātā izveidots 1992. gada 1. janvārī ar sakaru ministra 1991. gada 4. decembra Dekrētu.

| (19) | Ar 2003. gada 12. jūnija Pasta likumu (turpmāk “Pasta likums”) (9) – PP uzticēts (10) pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus visā Polijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2003. gada 12. jūnija Pasta likumu (turpmāk “Pasta likums”) (9) – PP uzticēts (10) pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus visā Polijas Republikas teritorijā.

| (20) | Īstenojot PP attīstības stratēģiju laikposmam no 2004. līdz 2006. gadam, PP pārveidoja par kontrolakciju sabiedrību. Šo pārmaiņu rezultātā valstij piederošo PP grupu tagad veido šādas meitassabiedrības:






  — | Bank Pocztowy S.A., kurā PP pieder 75 % (turpmāk “BP”), |
| --- | --- | --- |

(20)

Īstenojot PP attīstības stratēģiju laikposmam no 2004. līdz 2006. gadam, PP pārveidoja par kontrolakciju sabiedrību. Šo pārmaiņu rezultātā valstij piederošo PP grupu tagad veido šādas meitassabiedrības:

—

Bank Pocztowy S.A., kurā PP pieder 75 % (turpmāk “BP”),

| — | pensiju fonds Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., kurā PP pieder 33 %, |
| --- | --- |

—

pensiju fonds Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., kurā PP pieder 33 %,

| — | finanšu pakalpojumu sabiedrība Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., kurā PP pieder 60 % (turpmāk “PAUF”), |
| --- | --- |

—

finanšu pakalpojumu sabiedrība Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., kurā PP pieder 60 % (turpmāk “PAUF”),

| — | Post Media Serwis Sp. z o.o.
   (11); oficiāli tas ir izpirkumnomas pakalpojumu sniedzējs, kas šobrīd pievērsies reklāmai, pārdošanas veicināšanai un izdevniecībai; pilnībā pieder PP, |
| --- | --- |

—

Post Media Serwis Sp. z o.o.
   (11); oficiāli tas ir izpirkumnomas pakalpojumu sniedzējs, kas šobrīd pievērsies reklāmai, pārdošanas veicināšanai un izdevniecībai; pilnībā pieder PP,

| — | Postdata S.A. (IT sistēmu nodrošinātājs, kurā PP pieder 51 %), |
| --- | --- |

—

Postdata S.A. (IT sistēmu nodrošinātājs, kurā PP pieder 51 %),

| — | Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrība, kura pilnībā pieder PP (turpmāk “PTUW”). |
| --- | --- |

—

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrība, kura pilnībā pieder PP (turpmāk “PTUW”).

| (21) | Sabiedrība 2007. gadā sniedza pakalpojumus, izmantojot 8 692 pasta nodaļas, no kurām 53 % atradās lauku teritorijās, bet 47 % – pilsētu teritorijās. PP ir lielākais darba devējs Polijā; 2006. gadā tajā strādāja vairāk nekā 95 000 darbinieku. |
| --- | --- |

(21)

Sabiedrība 2007. gadā sniedza pakalpojumus, izmantojot 8 692 pasta nodaļas, no kurām 53 % atradās lauku teritorijās, bet 47 % – pilsētu teritorijās. PP ir lielākais darba devējs Polijā; 2006. gadā tajā strādāja vairāk nekā 95 000 darbinieku.

| (22) | PP galvenokārt darbojas pasta nozarē. Papildus vispārējiem (rezervētiem un nerezervētiem) pasta pakalpojumiem sabiedrība sniedz brīvos pakalpojumus, kuri nav vispārējie pasta pakalpojumi, piemēram, eksprespiegādes pakalpojumus, filatēlijas pakalpojumus un preses piegādes vai tiešās tirgvedības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(22)

PP galvenokārt darbojas pasta nozarē. Papildus vispārējiem (rezervētiem un nerezervētiem) pasta pakalpojumiem sabiedrība sniedz brīvos pakalpojumus, kuri nav vispārējie pasta pakalpojumi, piemēram, eksprespiegādes pakalpojumus, filatēlijas pakalpojumus un preses piegādes vai tiešās tirgvedības pakalpojumus.

| (23) | Tā kā sabiedrisko pasta pakalpojumu apjoms pastāvīgi samazinājās, jo īpaši lauku teritoriju nodaļās, Polijas Pasta dienests maksimālai infrastruktūru un cilvēkresursu izmantošanai, vienlaikus pildot pienākumu nodrošināt pieejamību, vairākus gadus ir attīstījis finanšu un citas komerciālas darbības, kā arī sadarbojies ar dažām finanšu vai apdrošināšanas sabiedrībām. Saskaņā ar 2008. gada beigās uzsākto “koriģēšanas programmu” pašreiz tiek likvidēti atsevišķi zaudējumus radoši komerciālie pakalpojumi. Turklāt Polijas Pasta mērķis ir tuvā nākotnē palielināt meitassabiedrībām Bank Pocztowy, PAUF un PTUW sniegto pakalpojumu skaitu un apjomu, un Polija sagaida, ka šīs rīcības un pašreizējā transfertcenu pārskatīšanas procesa rezultātā dažu gadu laikā izdosies nodrošināt PP grupai apmierinošus ienākumus no šo meitassabiedrību vārdā veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā sabiedrisko pasta pakalpojumu apjoms pastāvīgi samazinājās, jo īpaši lauku teritoriju nodaļās, Polijas Pasta dienests maksimālai infrastruktūru un cilvēkresursu izmantošanai, vienlaikus pildot pienākumu nodrošināt pieejamību, vairākus gadus ir attīstījis finanšu un citas komerciālas darbības, kā arī sadarbojies ar dažām finanšu vai apdrošināšanas sabiedrībām. Saskaņā ar 2008. gada beigās uzsākto “koriģēšanas programmu” pašreiz tiek likvidēti atsevišķi zaudējumus radoši komerciālie pakalpojumi. Turklāt Polijas Pasta mērķis ir tuvā nākotnē palielināt meitassabiedrībām Bank Pocztowy, PAUF un PTUW sniegto pakalpojumu skaitu un apjomu, un Polija sagaida, ka šīs rīcības un pašreizējā transfertcenu pārskatīšanas procesa rezultātā dažu gadu laikā izdosies nodrošināt PP grupai apmierinošus ienākumus no šo meitassabiedrību vārdā veiktajām darbībām.

| (24) | PP finanšu darbībā ietilpst Bank Pocztowy (bankas PKO BP un PP meitassabiedrība) produktu pārdošana, t. i., tirdzniecība ar aizņēmumiem, kontiem un noguldījumiem, izpirkumnomas pakalpojumiem (izmantojot PP meitassabiedrību Post Media Serwis), dažādiem finanšu pakalpojumiem, tostarp naudas pārvedumiem uz bankas kontiem, skaidras naudas piegādi saņēmēja mājās ar rīkojumu par pasta maksājumu skaidrā naudā, radio un TV abonentmaksas iekasēšanu un dažādu banku un skaidras naudas aizdevējiestāžu izsniegtu bankas čeku apstrādi. PP aktīvi darbojas arī apdrošināšanas tirgū, piedāvājot to uzņēmumu apdrošināšanas un finanšu produktus, kuriem ar Poczta Polska ir kopējs kapitāls, t. i., PAUF, OFE Pocztylion un TUW Pocztowe
   (12). PP pārvalda arī pensiju fondu Pocztylion -Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(24)

PP finanšu darbībā ietilpst Bank Pocztowy (bankas PKO BP un PP meitassabiedrība) produktu pārdošana, t. i., tirdzniecība ar aizņēmumiem, kontiem un noguldījumiem, izpirkumnomas pakalpojumiem (izmantojot PP meitassabiedrību Post Media Serwis), dažādiem finanšu pakalpojumiem, tostarp naudas pārvedumiem uz bankas kontiem, skaidras naudas piegādi saņēmēja mājās ar rīkojumu par pasta maksājumu skaidrā naudā, radio un TV abonentmaksas iekasēšanu un dažādu banku un skaidras naudas aizdevējiestāžu izsniegtu bankas čeku apstrādi. PP aktīvi darbojas arī apdrošināšanas tirgū, piedāvājot to uzņēmumu apdrošināšanas un finanšu produktus, kuriem ar Poczta Polska ir kopējs kapitāls, t. i., PAUF, OFE Pocztylion un TUW Pocztowe
   (12). PP pārvalda arī pensiju fondu Pocztylion -Arka PTE S.A.

| (25) | Visbeidzot, izmantojot meitassabiedrību Postdata, PP sniedz arī IT un e-komercijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(25)

Visbeidzot, izmantojot meitassabiedrību Postdata, PP sniedz arī IT un e-komercijas pakalpojumus.

| (26) | PP organizatoriskā struktūra (13):






  — | četras uzņēmējdarbības struktūrvienības (peļņas centri): pasta pakalpojumu centrs, licencēto pakalpojumu centrs, loģistikas centrs un pasta tīkla centrs, |
| --- | --- | --- |

(26)

PP organizatoriskā struktūra (13):

—

četras uzņēmējdarbības struktūrvienības (peļņas centri): pasta pakalpojumu centrs, licencēto pakalpojumu centrs, loģistikas centrs un pasta tīkla centrs,

| — | piecas atbalsta struktūrvienības: informācijas tehnoloģijas centrs; infrastruktūras centrs; finanšu pakalpojumu centrs; vērtspapīru pārvaldības centrs un grāmatvedības centrs, |
| --- | --- |

—

piecas atbalsta struktūrvienības: informācijas tehnoloģijas centrs; infrastruktūras centrs; finanšu pakalpojumu centrs; vērtspapīru pārvaldības centrs un grāmatvedības centrs,

| — | ģenerāldirektorāts. |
| --- | --- |

—

ģenerāldirektorāts.

Image

| (27) | PP apgrozījums 2006. finanšu gadā sasniedza PLN 6 289 miljonus (14), ražošanas peļņa bija PLN 146 miljoni un tīrā peļņa – PLN 124 miljoni. Pašu kapitāla apjoms 2006. gada 31. decembrī bija PLN 1 573 miljoni, kopējo saistību apjoms, ieskaitot uzkrājumus saistībām, bija PLN 2 597 miljoni – no tiem īstermiņa saistību apjoms bija PLN 1 525 miljoni. |
| --- | --- |

(27)

PP apgrozījums 2006. finanšu gadā sasniedza PLN 6 289 miljonus (14), ražošanas peļņa bija PLN 146 miljoni un tīrā peļņa – PLN 124 miljoni. Pašu kapitāla apjoms 2006. gada 31. decembrī bija PLN 1 573 miljoni, kopējo saistību apjoms, ieskaitot uzkrājumus saistībām, bija PLN 2 597 miljoni – no tiem īstermiņa saistību apjoms bija PLN 1 525 miljoni.

| (28) | Poczta Polska sniedz pakalpojumus trīs darbības jomās:






  — | pamatdarbība (vispārējie pasta pakalpojumi, līgumā noteiktie pakalpojumi un tirdzniecības pakalpojumi), |
| --- | --- | --- |

(28)

Poczta Polska sniedz pakalpojumus trīs darbības jomās:

—

pamatdarbība (vispārējie pasta pakalpojumi, līgumā noteiktie pakalpojumi un tirdzniecības pakalpojumi),

| — | palīgdarbība (papildu darbības, ko veic PP iekšējām vajadzībām (15), lai atbalstītu pamatdarbības, tirdzniecību un pārvaldību, piemēram, pārvadāšanas pakalpojumi, īpašuma aizsardzība un to darbinieku aizsardzība, kuru darbība ir saistīta ar skaidras naudas konvoju vai uzglabāšanu), |
| --- | --- |

—

palīgdarbība (papildu darbības, ko veic PP iekšējām vajadzībām (15), lai atbalstītu pamatdarbības, tirdzniecību un pārvaldību, piemēram, pārvadāšanas pakalpojumi, īpašuma aizsardzība un to darbinieku aizsardzība, kuru darbība ir saistīta ar skaidras naudas konvoju vai uzglabāšanu),

| — | sabiedriskā darbība (pakalpojumu sniegšana darba ņēmējiem, piemēram, mājokļa nodrošināšana, ēdināšanas, medicīniskie un izglītības pakalpojumi (16)). |
| --- | --- |

—

sabiedriskā darbība (pakalpojumu sniegšana darba ņēmējiem, piemēram, mājokļa nodrošināšana, ēdināšanas, medicīniskie un izglītības pakalpojumi (16)).

| (29) | PP pamatdarbība 2006. gadā nodrošināja 99 % PP apgrozījuma – pamatdarbībā ietilpa: i) vispārējie pasta pakalpojumi (rezervētie un nerezervētie); ii) līgumā noteiktie pakalpojumi (lielākoties citi pasta pakalpojumi, kuri neietilpst vispārējo pasta pakalpojumu jomā, finanšu pakalpojumi, piemēram, skaidras naudas maksājumi bankas kontos un Bank Pocztowy aizdevumu un noguldījumu pārvaldība, radio un televīzijas licenču pārvaldība un apdrošināšanas starpniecība); iii) tirdzniecības pakalpojumi (lielākoties preču tirdzniecība, filatēlijas pakalpojumi, mācību grāmatu tirdzniecība pa pastu un ārvalstu valūtas tirdzniecība). |
| --- | --- |

(29)

PP pamatdarbība 2006. gadā nodrošināja 99 % PP apgrozījuma – pamatdarbībā ietilpa: i) vispārējie pasta pakalpojumi (rezervētie un nerezervētie); ii) līgumā noteiktie pakalpojumi (lielākoties citi pasta pakalpojumi, kuri neietilpst vispārējo pasta pakalpojumu jomā, finanšu pakalpojumi, piemēram, skaidras naudas maksājumi bankas kontos un Bank Pocztowy aizdevumu un noguldījumu pārvaldība, radio un televīzijas licenču pārvaldība un apdrošināšanas starpniecība); iii) tirdzniecības pakalpojumi (lielākoties preču tirdzniecība, filatēlijas pakalpojumi, mācību grāmatu tirdzniecība pa pastu un ārvalstu valūtas tirdzniecība).

II.2.   
  PP uzticētie vispārējie pasta pakalpojumi

| (30) | Ar 2003. gada 12. jūlija Pasta likuma 46. panta 2. punktu (17)
  PP uzticēts pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus Polijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(30)

Ar 2003. gada 12. jūlija Pasta likuma 46. panta 2. punktu (17)
  PP uzticēts pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus Polijas Republikas teritorijā.

| (31) | Pasta likuma 3. panta 25. punktā par vispārējiem pasta pakalpojumiem ir noteikti šādi pasta pakalpojumi:






  — | turpmāk minēto sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde:






  — | vēstules, kuru svars ir līdz 2 000 gramiem, tostarp ierakstītas vēstules un apdrošinātas vēstules ar deklarētu vērtību, |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Pasta likuma 3. panta 25. punktā par vispārējiem pasta pakalpojumiem ir noteikti šādi pasta pakalpojumi:

—

turpmāk minēto sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde:

—

vēstules, kuru svars ir līdz 2 000 gramiem, tostarp ierakstītas vēstules un apdrošinātas vēstules ar deklarētu vērtību,

| — | pasta pakas, kuru svars ir līdz 10 000 gramiem, tostarp apdrošinātas pakas, |
| --- | --- |

—

pasta pakas, kuru svars ir līdz 10 000 gramiem, tostarp apdrošinātas pakas,

| — | pasta sūtījumi neredzīgiem cilvēkiem, |
| --- | --- |

—

pasta sūtījumi neredzīgiem cilvēkiem,

| — | tādu no ārvalstīm sūtītu pasta paku piegāde, kuru svars nepārsniedz 20 000 gramus, |
| --- | --- |

—

tādu no ārvalstīm sūtītu pasta paku piegāde, kuru svars nepārsniedz 20 000 gramus,

| — | pasta naudas pārvedumu apstrāde, |
| --- | --- |

—

pasta naudas pārvedumu apstrāde,

kurus ar atbilstīgiem nosacījumiem un par pieņemamām cenām pastāvīgi sniedz Polijas Republikas iekšzemes un starptautiskās satiksmes teritorijā, saglabājot likumā noteikto kvalitāti un nodrošinot vēstuļkastīšu iztukšošanu un pasta sūtījumu piegādi vismaz katru darba dienu un ne retāk kā piecas dienas nedēļā.

| (32) | Nosacījumi par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu ir izklāstīti infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrētā par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai (18). |
| --- | --- |

(32)

Nosacījumi par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu ir izklāstīti infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrētā par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai (18).

| (33) | Noteiktie pārvadāšanas ilgumi ir šādi:
  —   prioritāras vēstules: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,
  —   neprioritāras vēstules: D + 3 85 %, D + 5 97 %,
  —   prioritāras pakas: D + 1 80 %,
  —   neprioritāras pakas: D + 3 90 %. |
| --- | --- |

(33)

Noteiktie pārvadāšanas ilgumi ir šādi:

—   prioritāras vēstules: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,

—   neprioritāras vēstules: D + 3 85 %, D + 5 97 %,

—   prioritāras pakas: D + 1 80 %,

—   neprioritāras pakas: D + 3 90 %.

| (34) | Pasta nodaļa ir jānodrošina:






  — | katriem 7 000 iedzīvotājiem pilsētu teritorijās, |
| --- | --- | --- |

(34)

Pasta nodaļa ir jānodrošina:

—

katriem 7 000 iedzīvotājiem pilsētu teritorijās,

| — | uz katriem 65 kvadrātkilometriem lauku teritorijās. |
| --- | --- |

—

uz katriem 65 kvadrātkilometriem lauku teritorijās.

| (35) | Arī katrā pašvaldībā (gmina), kurā ir vairāk nekā 2 500 iedzīvotāju, jābūt vismaz vienai pasta nodaļai. Pašvaldībai, kurā ir mazāk par 2 500 iedzīvotājiem, pasta pakalpojumus var sniegt tuvākās pašvaldības pasta nodaļa vai mobila pasta nodaļa, ja tā nodrošina labāku pakalpojumu kvalitāti vai ir saņemta vietējo iestāžu iepriekšēja piekrišana. Katrai iestādei jābūt atvērtai vismaz piecas dienas nedēļā. |
| --- | --- |

(35)

Arī katrā pašvaldībā (gmina), kurā ir vairāk nekā 2 500 iedzīvotāju, jābūt vismaz vienai pasta nodaļai. Pašvaldībai, kurā ir mazāk par 2 500 iedzīvotājiem, pasta pakalpojumus var sniegt tuvākās pašvaldības pasta nodaļa vai mobila pasta nodaļa, ja tā nodrošina labāku pakalpojumu kvalitāti vai ir saņemta vietējo iestāžu iepriekšēja piekrišana. Katrai iestādei jābūt atvērtai vismaz piecas dienas nedēļā.

| (36) | Pasta likuma 47. pantā ir noteikti PP rezervētie pakalpojumi. Šie pakalpojumi ir:






  — | turpmāk minēto iekšzemes sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde:






  — | vēstules (pašlaik tādas vēstules, kuru svars nepārsniedz 50 gramus), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Pasta likuma 47. pantā ir noteikti PP rezervētie pakalpojumi. Šie pakalpojumi ir:

—

turpmāk minēto iekšzemes sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde:

—

vēstules (pašlaik tādas vēstules, kuru svars nepārsniedz 50 gramus),

| — | tiešais pasts (pašlaik tādi sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 50 gramus), |
| --- | --- |

—

tiešais pasts (pašlaik tādi sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 50 gramus),

| — | iepriekš neminēti pasta sūtījumi, kuri nosūtīti tādā veidā, ka nav iespējams pārbaudīt to saturu (pašlaik tādi sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 50 gramus), |
| --- | --- |

—

iepriekš neminēti pasta sūtījumi, kuri nosūtīti tādā veidā, ka nav iespējams pārbaudīt to saturu (pašlaik tādi sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 50 gramus),

| — | starptautisko pasta sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde (pašlaik noteiktais maksimālais svara ierobežojums ir 50 grami). |
| --- | --- |

—

starptautisko pasta sūtījumu savākšana, pārvadāšana un piegāde (pašlaik noteiktais maksimālais svara ierobežojums ir 50 grami).

| (37) | Saskaņā ar Pasta likuma 50. pantu maksa par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu jānosaka, ņemot vērā pakalpojumu sniegšanas izmaksas, tai jābūt vienotai visā valsts teritorijā, kā arī pārskatāmai un nediskriminējošai. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Pasta likuma 50. pantu maksa par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu jānosaka, ņemot vērā pakalpojumu sniegšanas izmaksas, tai jābūt vienotai visā valsts teritorijā, kā arī pārskatāmai un nediskriminējošai.

| (38) | Turklāt šajā likumā ir skaidri aizliegts subsidēt tādus vispārējos pasta pakalpojumus, kurus nerezervē ar ienākumiem no rezervētajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt šajā likumā ir skaidri aizliegts subsidēt tādus vispārējos pasta pakalpojumus, kurus nerezervē ar ienākumiem no rezervētajiem pakalpojumiem.

| (39) | Saskaņā ar 1997. gada 30. jūlija Likuma par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP 12. pantu Polijas Pasts veic uzņēmējdarbību, pamatojoties uz saviem plāniem un ievērojot noteikumu par rentabilitāti un ekonomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar 1997. gada 30. jūlija Likuma par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP 12. pantu Polijas Pasts veic uzņēmējdarbību, pamatojoties uz saviem plāniem un ievērojot noteikumu par rentabilitāti un ekonomisko efektivitāti.

| (40) | Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīvu 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi, Polija plāno aizliegt likumīgus monopolus pasta pakalpojumu jomā vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(40)

Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīvu 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi, Polija plāno aizliegt likumīgus monopolus pasta pakalpojumu jomā vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.

II.3.   Izvērtējamais pasākums

| (41) | Pamatojoties uz 1997. gada 30. jūlija Likuma par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP
   (19) 17. pantu, pamatojoties uz Pasta likumu, infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrētu par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu, Polijas iestādes plāno piešķirt PP subsīdijas, lai kompensētu iespējamos zaudējumus, kas var rasties saistībā ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(41)

Pamatojoties uz 1997. gada 30. jūlija Likuma par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP
   (19) 17. pantu, pamatojoties uz Pasta likumu, infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrētu par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu, Polijas iestādes plāno piešķirt PP subsīdijas, lai kompensētu iespējamos zaudējumus, kas var rasties saistībā ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu.

| (42) | Šīs subsīdijas tiks piešķirtas ex post, pamatojoties uz iespējamiem reģistrētiem zaudējumiem konkrētā finanšu gadā, ja tādi radīsies. Subsīdiju apjoms būs vienāds ar radušos zaudējumu apjomu. |
| --- | --- |

(42)

Šīs subsīdijas tiks piešķirtas ex post, pamatojoties uz iespējamiem reģistrētiem zaudējumiem konkrētā finanšu gadā, ja tādi radīsies. Subsīdiju apjoms būs vienāds ar radušos zaudējumu apjomu.

| (43) | Komisija padziļinātajā shēmas novērtējumā vērsa uzmanību uz to, vai pasākums ir saskaņā ar atbilstības nosacījumiem Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācijai. Šādas pārbaudes galvenais mērķis ir gūt pamatotu apliecinājumu, ka valsts neizmaksās pārmērīgu kompensāciju par tīrām papildu izmaksām (20), kuras sabiedrībai Poczta Polska radīsies, pildot vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(43)

Komisija padziļinātajā shēmas novērtējumā vērsa uzmanību uz to, vai pasākums ir saskaņā ar atbilstības nosacījumiem Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācijai. Šādas pārbaudes galvenais mērķis ir gūt pamatotu apliecinājumu, ka valsts neizmaksās pārmērīgu kompensāciju par tīrām papildu izmaksām (20), kuras sabiedrībai Poczta Polska radīsies, pildot vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistības.

III.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (44) | Apsvērumi no ieinteresētajām personām netika saņemti. |
| --- | --- |

(44)

Apsvērumi no ieinteresētajām personām netika saņemti.

IV.   POLIJAS APSVĒRUMI

| (45) | Polija iesniedza savus apsvērumus izmeklēšanas gaitā (sk. iepriekš 17. apsvērumu). |
| --- | --- |

(45)

Polija iesniedza savus apsvērumus izmeklēšanas gaitā (sk. iepriekš 17. apsvērumu).

IV.1.   Sniegtā informācija

| (46) | Polija iesniedza informāciju par PP organizatorisko struktūru, darbībām un attiecīgajiem tirgiem, kuros sabiedrība darbojas (sk. II.1. iedaļu), piemērojamiem tiesību aktiem, atbilstīgajiem grāmatvedības noteikumiem un metodoloģiju, dažādus saistītus datus un valsts pārvaldes iestādes pārskatus par izmaksu uzskaites sistēmas atbilstību Pasta likuma 52. pantam un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētam (turpmāk “Dekrēts”). |
| --- | --- |

(46)

Polija iesniedza informāciju par PP organizatorisko struktūru, darbībām un attiecīgajiem tirgiem, kuros sabiedrība darbojas (sk. II.1. iedaļu), piemērojamiem tiesību aktiem, atbilstīgajiem grāmatvedības noteikumiem un metodoloģiju, dažādus saistītus datus un valsts pārvaldes iestādes pārskatus par izmaksu uzskaites sistēmas atbilstību Pasta likuma 52. pantam un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētam (turpmāk “Dekrēts”).

| (47) | Polija Komisijai darīja pieejamus arī saistošos tiesību aktus, piemēram, 1997. gada 30. jūlija Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP, 2003. gada 12. jūlija Pasta likumu un tā turpmākos grozījumus, finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu un 2008. gada 5. septembra Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrības PP komercializāciju. |
| --- | --- |

(47)

Polija Komisijai darīja pieejamus arī saistošos tiesību aktus, piemēram, 1997. gada 30. jūlija Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP, 2003. gada 12. jūlija Pasta likumu un tā turpmākos grozījumus, finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu un 2008. gada 5. septembra Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrības PP komercializāciju.

| (48) | Polija iesniedza sīku informāciju par grāmatvedības nošķiršanu un izmaksu sadalījuma metodoloģiju, ko pasta operators izmanto vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu (21) apjoma noteikšanai. |
| --- | --- |

(48)

Polija iesniedza sīku informāciju par grāmatvedības nošķiršanu un izmaksu sadalījuma metodoloģiju, ko pasta operators izmanto vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu (21) apjoma noteikšanai.

| (49) | Polija sniedza datus par dažādām izmaksu un ieņēmumu kategorijām, darbības jomai (22) atbilstošiem rezultātiem, sīkiem individuālo pakalpojumu rezultātiem, finanšu pārskatiem un cita veida finanšu datus. |
| --- | --- |

(49)

Polija sniedza datus par dažādām izmaksu un ieņēmumu kategorijām, darbības jomai (22) atbilstošiem rezultātiem, sīkiem individuālo pakalpojumu rezultātiem, finanšu pārskatiem un cita veida finanšu datus.

| (50) | Komisijai ir nodrošināta piekļuve visiem iepriekšējiem pārskatiem (23), kurus katru gadu izsniedza valsts pārvaldes iestāde. |
| --- | --- |

(50)

Komisijai ir nodrošināta piekļuve visiem iepriekšējiem pārskatiem (23), kurus katru gadu izsniedza valsts pārvaldes iestāde.

IV.2.   
  PP grāmatvedības sistēma

| (51) | Polijas iestādes norādīja, ka PP iekšējās grāmatvedības sistēmas pamatā ir pastāvīgi piemēroti un objektīvi pamatojami izmaksu uzskaites principi, kuri atbilst Pasta likuma nosacījumiem, ar kuriem Polijas tiesību aktos transponē Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktu, kurā ir paredzēta uzskaites nošķiršana vispārējo pakalpojumu sniedzēju iekšējās sistēmās. |
| --- | --- |

(51)

Polijas iestādes norādīja, ka PP iekšējās grāmatvedības sistēmas pamatā ir pastāvīgi piemēroti un objektīvi pamatojami izmaksu uzskaites principi, kuri atbilst Pasta likuma nosacījumiem, ar kuriem Polijas tiesību aktos transponē Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktu, kurā ir paredzēta uzskaites nošķiršana vispārējo pakalpojumu sniedzēju iekšējās sistēmās.

| (52) | Pamatojoties uz Polijas Pasta likuma 52. panta 1. (24) un 2. punktu (25), PP ir jāveic uzskaite tādā veidā, kas i) ļauj aprēķināt izmaksas katram rezervētajam pakalpojumam atsevišķi un kopā nerezervētajiem pakalpojumiem (vispārējiem un citiem pakalpojumiem), kā arī ii) veicina vidējo izmaksu aprēķināšanu. Saskaņā ar Pasta likumu finanšu ministrs 2003. gada 24. decembrī izdeva Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu sadalījuma metodi (26). Ar šo dekrētu (27), kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī, tika īstenots Direktīvas 97/67/EK 14. panta 3. punkts. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz Polijas Pasta likuma 52. panta 1. (24) un 2. punktu (25), PP ir jāveic uzskaite tādā veidā, kas i) ļauj aprēķināt izmaksas katram rezervētajam pakalpojumam atsevišķi un kopā nerezervētajiem pakalpojumiem (vispārējiem un citiem pakalpojumiem), kā arī ii) veicina vidējo izmaksu aprēķināšanu. Saskaņā ar Pasta likumu finanšu ministrs 2003. gada 24. decembrī izdeva Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu sadalījuma metodi (26). Ar šo dekrētu (27), kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī, tika īstenots Direktīvas 97/67/EK 14. panta 3. punkts.

| (53) | PP savu integrēto uzskaites sistēmu dala trīs galvenajās kategorijās:






  a) | finanšu uzskaites sistēma: izdevumus un ienākumus reģistrē pēc to veida; |
| --- | --- | --- |

(53)

PP savu integrēto uzskaites sistēmu dala trīs galvenajās kategorijās:

a)

finanšu uzskaites sistēma: izdevumus un ienākumus reģistrē pēc to veida;

| b) | analītiskā uzskaites sistēma: izmaksas dala pa PP organizatoriskajām struktūrvienībām pēc izmaksu centriem; |
| --- | --- |

b)

analītiskā uzskaites sistēma: izmaksas dala pa PP organizatoriskajām struktūrvienībām pēc izmaksu centriem;

| c) | sistēma ar tiešu vai netiešu izmaksu dalījumu pa produktiem. |
| --- | --- |

c)

sistēma ar tiešu vai netiešu izmaksu dalījumu pa produktiem.

IV.2.1.   Izmaksu sadalījuma sistēma

| (54) | Finanšu uzskaites a) sistēmā izdevumus reģistrē pēc to veida (28). |
| --- | --- |

(54)

Finanšu uzskaites a) sistēmā izdevumus reģistrē pēc to veida (28).

| (55) | Analītiskajā uzskaites b) sistēmā izmaksu un ieņēmumu uzskaites dokumentos tiek iekļauti:






  — | atbildības centri, t. i., par pakalpojumu sniegšanu atbildīgās organizatoriskās struktūrvienības, |
| --- | --- | --- |

(55)

Analītiskajā uzskaites b) sistēmā izmaksu un ieņēmumu uzskaites dokumentos tiek iekļauti:

—

atbildības centri, t. i., par pakalpojumu sniegšanu atbildīgās organizatoriskās struktūrvienības,

| — | izplatīšanas kanāli, t. i., par tirdzniecību atbildīgās struktūrvienības. |
| --- | --- |

—

izplatīšanas kanāli, t. i., par tirdzniecību atbildīgās struktūrvienības.

| (56) | Pakalpojumiem paredzētajā izmaksu dalījuma c) sistēmā izmaksas ir iedalītas šādi:
  —   tiešās izmaksas: šīs izmaksas var tieši attiecināt uz konkrētu pakalpojumu, pamatojoties uz tiešu mērījumu vai primāro dokumentu. 2006. gadā tās bija [...] (29) no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās ietilpst, piemēram, konkrētu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo formastērpu izmaksas, pēdējie maksājumi ārvalstu pasta pārvaldēm vai radio un televīzijas abonēšanas struktūrvienības nodaļu darbības izmaksas,
  —   netiešās izmaksas: šīs izmaksas, ko nevar tieši attiecināt uz pakalpojumiem, reģistrē netiešo izmaksu kontos un pēc tam sadala pakalpojumiem, izmantojot īpašus sadalījuma koeficientus. 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Netiešo izmaksu (30) galvenās kategorijas ir šādas:
  a)   pamatdarbības izmaksas (31)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šīs izmaksas attiecas uz pakalpojumu, piemēram, pasta sūtījumu savākšanas, šķirošanas un piegādes tehnoloģisko procesu. Šajā procesā ir iesaistīta lielākā PP darbaspēka daļa, un tas izskaidro šo izmaksu lielo apjomu. Turklāt šajās izmaksās ietilpst arī tehnoloģiskajā procesā izmantotā aprīkojuma, piemēram, šķirošanas iekārtu, transportieru lenšu, svaru u. c., nolietojums un uzturēšana. Pamatdarbības izmaksas sadala pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā ir pakalpojuma sniegšanai vajadzīgais laiks. Pasta nodaļās, galvenajos birojos un piegādes vietās veiktās individuālās darbības ir standartizētas (32). 2006. gadā PP reģistrēja aptuveni 600 standartizētu darbību, kuru skaits tiek regulāri atjaunināts. 2006. gadā novērtējums tika veikts 5 577 pasta nodaļās, 242 galvenajos birojos un 23 800 piegādes vietās;
  b)   pārvadājumu izmaksas (33)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās ietilpst izmaksas par pasta kravu pārvadāšanu, ko veic Loģistikas centrs, un izmaksas par pasta kravām, ko pārvadā ārvalstu pārvadātāji. Pārvadājumu izmaksas piemēro pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā galvenokārt ir pārvadātā pasta sūtījuma svars (34);
  c)   tīkla uzturēšanas izmaksas (35)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šīs izmaksas ir saistītas ar pasta nodaļu uzturēšanu, piemēram, īri, enerģiju, aprīkojumu un ēku apkopi un uzturēšanu, nodokļiem un nodevām. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šīs izmaksas sadala visiem pakalpojumu veidiem, ne tikai sabiedriskajiem pasta pakalpojumiem, kuru dēļ tīkls tika izveidots un tiek uzturēts. Tās attiecina uz pakalpojumiem, aprēķinot summu, ko veido i) tiešās izmaksas; ii) netiešās pamatdarbības izmaksas; iii) netiešās pārvadājumu izmaksas, kas jau ir attiecinātas uz pakalpojumiem;
  d)   citas netiešās izmaksas (36)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās īpaši ietilpst loģistikas centra izmaksas, kas ir saistītas ar paku un piegādes brīdī samaksātu sūtījumu piegādi, eksprespasta piegādi un savākšanu, telegrammām, izdevumi par starpniecības vēstuļkastīšu iztukšošanas pakalpojumiem, pasta piegādi, pastu bez adresāta un pārsūtīšanas un šķirošanas pakalpojumiem, izmaksas par iekšzemes gaisa pārvadājumiem un starpniecības pakalpojumiem. Šādu sūtījumu piegādes izmaksas sadala pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā galvenokārt ir reģistrētais piegādāto sūtījumu skaits,
  —   citas izmaksas (jeb “vispārējās izmaksas” (37)): šīs kopējās izmaksas dala pa pakalpojumiem, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, t. i., tās dala proporcionāli, tātad atbilstoši iepriekš sadalīto izmaksu procentuālajam papildu atskaitījumam. Šo izmaksu galvenās kategorijas ir šādas:
  a)   vispārējās, administratīvās un attīstības izmaksas (38)– 2006. gadā tās bija [...] no izmaksām par visiem pakalpojumiem. Šīs izmaksas visvairāk ir saistītas ar vispārējās administrācijas, grāmatvedības un finanšu darbību izdevumiem, kā arī ar attīstības izmaksām. Tajās ietilpst ēku, celtņu un telpu nolietojums, kā arī gan vispārējai lietošanai paredzēto, gan administratīvo pakalpojumu sniegšanas darbavietu iekārtu un aprīkojuma nolietojums, administratīvo telpu un to aprīkojuma izmantošanas un uzturēšanas izmaksas, darbinieku atalgojums un piemaksas, kancelejas preces un biroja aprīkojums, ko izmanto administratīvie darbinieki, attīstības izmaksas, kā arī projektu īstenošanas un citu centrālā līmenī īstenotu darbību izmaksas. Tās tiek attiecinātas uz produktu, izmantojot metodoloģiju “pašreizējās izmaksas pret aplēstajām izmaksām” (cost to cost) (39);
  b)   pārdošanas izmaksas un komerciālās izmaksas– 2006. gadā tās bija [...] no izmaksām par visiem pakalpojumiem:
  —   pārdošanas izmaksas (40)– tās ir pakalpojumu pārdošanas radītas izmaksas, kas ietver arī izmaksas par tirdzniecības veicināšanu, tirgvedības izmaksas un reklāmas izmaksas. Pārdošanas izmaksas attiecina uz pakalpojumiem, izmantojot metodoloģiju “pašreizējās izmaksas pret aplēstajām izmaksām”,
  —   komerciālās izmaksas (41)– tās ir izmaksas, kas rodas komercdarbību (tostarp komercpreču tirgvedība, izplatīšana pasta nodaļās, degvielas uzpildes stacijās un kafejnīcās, kā arī filatēlijas preču izplatīšana) rezultātā. Galvenokārt tās ir komercpreču uzglabāšanas izmaksas, kā arī šīs darbības materiālās un darbaspēka izmaksas. Šīs izmaksas attiecina uz pārdoto preču un materiālu iegādes izmaksām;
  c)   finanšu izmaksas– tās ir tādas finanšu izmaksas, kas ir saistītas ar procentu likmēm, valūtas kursa izmaiņām, kā arī transportlīdzekļu un citu pamatlīdzekļu nomu un ir iekļautas pakalpojumu izmaksu aprēķinā. 2006. gadā tās bija [...] no kopējām PP pakalpojumu izmaksām. |
| --- | --- |

(56)

Pakalpojumiem paredzētajā izmaksu dalījuma c) sistēmā izmaksas ir iedalītas šādi:

—   tiešās izmaksas: šīs izmaksas var tieši attiecināt uz konkrētu pakalpojumu, pamatojoties uz tiešu mērījumu vai primāro dokumentu. 2006. gadā tās bija [...] (29) no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās ietilpst, piemēram, konkrētu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo formastērpu izmaksas, pēdējie maksājumi ārvalstu pasta pārvaldēm vai radio un televīzijas abonēšanas struktūrvienības nodaļu darbības izmaksas,

—   netiešās izmaksas: šīs izmaksas, ko nevar tieši attiecināt uz pakalpojumiem, reģistrē netiešo izmaksu kontos un pēc tam sadala pakalpojumiem, izmantojot īpašus sadalījuma koeficientus. 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Netiešo izmaksu (30) galvenās kategorijas ir šādas:

a)   pamatdarbības izmaksas (31)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šīs izmaksas attiecas uz pakalpojumu, piemēram, pasta sūtījumu savākšanas, šķirošanas un piegādes tehnoloģisko procesu. Šajā procesā ir iesaistīta lielākā PP darbaspēka daļa, un tas izskaidro šo izmaksu lielo apjomu. Turklāt šajās izmaksās ietilpst arī tehnoloģiskajā procesā izmantotā aprīkojuma, piemēram, šķirošanas iekārtu, transportieru lenšu, svaru u. c., nolietojums un uzturēšana. Pamatdarbības izmaksas sadala pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā ir pakalpojuma sniegšanai vajadzīgais laiks. Pasta nodaļās, galvenajos birojos un piegādes vietās veiktās individuālās darbības ir standartizētas (32). 2006. gadā PP reģistrēja aptuveni 600 standartizētu darbību, kuru skaits tiek regulāri atjaunināts. 2006. gadā novērtējums tika veikts 5 577 pasta nodaļās, 242 galvenajos birojos un 23 800 piegādes vietās;

b)   pārvadājumu izmaksas (33)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās ietilpst izmaksas par pasta kravu pārvadāšanu, ko veic Loģistikas centrs, un izmaksas par pasta kravām, ko pārvadā ārvalstu pārvadātāji. Pārvadājumu izmaksas piemēro pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā galvenokārt ir pārvadātā pasta sūtījuma svars (34);

c)   tīkla uzturēšanas izmaksas (35)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šīs izmaksas ir saistītas ar pasta nodaļu uzturēšanu, piemēram, īri, enerģiju, aprīkojumu un ēku apkopi un uzturēšanu, nodokļiem un nodevām. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šīs izmaksas sadala visiem pakalpojumu veidiem, ne tikai sabiedriskajiem pasta pakalpojumiem, kuru dēļ tīkls tika izveidots un tiek uzturēts. Tās attiecina uz pakalpojumiem, aprēķinot summu, ko veido i) tiešās izmaksas; ii) netiešās pamatdarbības izmaksas; iii) netiešās pārvadājumu izmaksas, kas jau ir attiecinātas uz pakalpojumiem;

d)   citas netiešās izmaksas (36)– 2006. gadā tās bija [...] no PP kopējām izmaksām. Šajās izmaksās īpaši ietilpst loģistikas centra izmaksas, kas ir saistītas ar paku un piegādes brīdī samaksātu sūtījumu piegādi, eksprespasta piegādi un savākšanu, telegrammām, izdevumi par starpniecības vēstuļkastīšu iztukšošanas pakalpojumiem, pasta piegādi, pastu bez adresāta un pārsūtīšanas un šķirošanas pakalpojumiem, izmaksas par iekšzemes gaisa pārvadājumiem un starpniecības pakalpojumiem. Šādu sūtījumu piegādes izmaksas sadala pakalpojumiem, izmantojot koeficientus, kuru pamatā galvenokārt ir reģistrētais piegādāto sūtījumu skaits,

—   citas izmaksas (jeb “vispārējās izmaksas” (37)): šīs kopējās izmaksas dala pa pakalpojumiem, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, t. i., tās dala proporcionāli, tātad atbilstoši iepriekš sadalīto izmaksu procentuālajam papildu atskaitījumam. Šo izmaksu galvenās kategorijas ir šādas:

a)   vispārējās, administratīvās un attīstības izmaksas (38)– 2006. gadā tās bija [...] no izmaksām par visiem pakalpojumiem. Šīs izmaksas visvairāk ir saistītas ar vispārējās administrācijas, grāmatvedības un finanšu darbību izdevumiem, kā arī ar attīstības izmaksām. Tajās ietilpst ēku, celtņu un telpu nolietojums, kā arī gan vispārējai lietošanai paredzēto, gan administratīvo pakalpojumu sniegšanas darbavietu iekārtu un aprīkojuma nolietojums, administratīvo telpu un to aprīkojuma izmantošanas un uzturēšanas izmaksas, darbinieku atalgojums un piemaksas, kancelejas preces un biroja aprīkojums, ko izmanto administratīvie darbinieki, attīstības izmaksas, kā arī projektu īstenošanas un citu centrālā līmenī īstenotu darbību izmaksas. Tās tiek attiecinātas uz produktu, izmantojot metodoloģiju “pašreizējās izmaksas pret aplēstajām izmaksām” (cost to cost) (39);

b)   pārdošanas izmaksas un komerciālās izmaksas– 2006. gadā tās bija [...] no izmaksām par visiem pakalpojumiem:

—   pārdošanas izmaksas (40)– tās ir pakalpojumu pārdošanas radītas izmaksas, kas ietver arī izmaksas par tirdzniecības veicināšanu, tirgvedības izmaksas un reklāmas izmaksas. Pārdošanas izmaksas attiecina uz pakalpojumiem, izmantojot metodoloģiju “pašreizējās izmaksas pret aplēstajām izmaksām”,

—   komerciālās izmaksas (41)– tās ir izmaksas, kas rodas komercdarbību (tostarp komercpreču tirgvedība, izplatīšana pasta nodaļās, degvielas uzpildes stacijās un kafejnīcās, kā arī filatēlijas preču izplatīšana) rezultātā. Galvenokārt tās ir komercpreču uzglabāšanas izmaksas, kā arī šīs darbības materiālās un darbaspēka izmaksas. Šīs izmaksas attiecina uz pārdoto preču un materiālu iegādes izmaksām;

c)   finanšu izmaksas– tās ir tādas finanšu izmaksas, kas ir saistītas ar procentu likmēm, valūtas kursa izmaiņām, kā arī transportlīdzekļu un citu pamatlīdzekļu nomu un ir iekļautas pakalpojumu izmaksu aprēķinā. 2006. gadā tās bija [...] no kopējām PP pakalpojumu izmaksām.

| (57) | PP analītiskā uzskaite tiek veikta vispārīgas grāmatvedības uzskaites ietvaros. |
| --- | --- |

(57)

PP analītiskā uzskaite tiek veikta vispārīgas grāmatvedības uzskaites ietvaros.

| (58) | Ievērojamu Polijas Pasta izmaksu daļu veido netiešās izmaksas, kurām iespējams identificēt izmaksu radītājus un to lielumu. “Citas izmaksas”, kuras nevar klasificēt kā tiešās vai netiešās, sadala pa pakalpojumiem vidējo izmaksu aprēķināšanas posmā proporcionāli tām izmaksām, kas iepriekš sadalītas pa individuāliem pakalpojumiem (42). |
| --- | --- |

(58)

Ievērojamu Polijas Pasta izmaksu daļu veido netiešās izmaksas, kurām iespējams identificēt izmaksu radītājus un to lielumu. “Citas izmaksas”, kuras nevar klasificēt kā tiešās vai netiešās, sadala pa pakalpojumiem vidējo izmaksu aprēķināšanas posmā proporcionāli tām izmaksām, kas iepriekš sadalītas pa individuāliem pakalpojumiem (42).

| (59) | Ir veiktas izmaiņas vidējo izmaksu aprēķināšanas metodoloģijā, piemēram, ir mainīta “citu izmaksu” sadalījuma kārtība, kuru noteica iepriekš sadalīto tiešo un netiešo izmaksu procentuālais papildu atskaitījums (43). Vidējo izmaksu aprēķināšanu Polijas Pastā veic sabiedrības grāmatvedības centrs.


  PP grāmatvedības modelis |
| --- | --- |

(59)

Ir veiktas izmaiņas vidējo izmaksu aprēķināšanas metodoloģijā, piemēram, ir mainīta “citu izmaksu” sadalījuma kārtība, kuru noteica iepriekš sadalīto tiešo un netiešo izmaksu procentuālais papildu atskaitījums (43). Vidējo izmaksu aprēķināšanu Polijas Pastā veic sabiedrības grāmatvedības centrs.

PP grāmatvedības modelis

Image

IV.2.2.   Ieņēmumu sadalījuma sistēma

| (60) | Pārdošanas ieņēmumus rada pasta, finanšu un citas PP veiktās darbības (44). Finanšu ieņēmumus galvenokārt veido saņemtās dividendes vai procenti (piemēram, par noguldījumiem, pircēju un pasūtītāju parādiem). Citus pamatdarbības ieņēmumus galvenokārt veido ieņēmumi, kas gūti, atbrīvojoties no nefinanšu pamatlīdzekļiem, zaudējumu kompensācija, nokavētu saistību norakstīšana, neizmantotu krājumu atsaukšana un ieņēmumi no darbībām sociālās labklājības jomā. |
| --- | --- |

(60)

Pārdošanas ieņēmumus rada pasta, finanšu un citas PP veiktās darbības (44). Finanšu ieņēmumus galvenokārt veido saņemtās dividendes vai procenti (piemēram, par noguldījumiem, pircēju un pasūtītāju parādiem). Citus pamatdarbības ieņēmumus galvenokārt veido ieņēmumi, kas gūti, atbrīvojoties no nefinanšu pamatlīdzekļiem, zaudējumu kompensācija, nokavētu saistību norakstīšana, neizmantotu krājumu atsaukšana un ieņēmumi no darbībām sociālās labklājības jomā.

| (61) | Pārdošanas ieņēmumus parasti var tieši sadalīt pa pakalpojumiem. Finanšu un citus pamatdarbības ieņēmumus, kurus var tieši attiecināt uz norādīto pakalpojumu grupu, iedala šādi:
  —   finanšu ieņēmumi no valūtas kursa atšķirībām: [...] no tiem ir pozitīvas valūtas kursa starpības, kas ir rezultāts bandroļu administrēšanai ārvalstu apgrozījumā un kas tika attiecinātas uz pasta pakalpojumu (vispārējo un citu pakalpojumu) grupu, un vēl [...] no ieņēmumiem, kas ir tieši saistīti ar valūtu pārdošanu un tika attiecināti uz trešo grupu – “citi” (45),
  —   citi pamatdarbības ieņēmumi no subsīdijām par pakalpojumiem, kuri ar likumu ir atbrīvoti no nodokļu nomaksas: tie tika pilnīgi attiecināti uz vispārējiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecās atbrīvojums. |
| --- | --- |

(61)

Pārdošanas ieņēmumus parasti var tieši sadalīt pa pakalpojumiem. Finanšu un citus pamatdarbības ieņēmumus, kurus var tieši attiecināt uz norādīto pakalpojumu grupu, iedala šādi:

—   finanšu ieņēmumi no valūtas kursa atšķirībām: [...] no tiem ir pozitīvas valūtas kursa starpības, kas ir rezultāts bandroļu administrēšanai ārvalstu apgrozījumā un kas tika attiecinātas uz pasta pakalpojumu (vispārējo un citu pakalpojumu) grupu, un vēl [...] no ieņēmumiem, kas ir tieši saistīti ar valūtu pārdošanu un tika attiecināti uz trešo grupu – “citi” (45),

—   citi pamatdarbības ieņēmumi no subsīdijām par pakalpojumiem, kuri ar likumu ir atbrīvoti no nodokļu nomaksas: tie tika pilnīgi attiecināti uz vispārējiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecās atbrīvojums.

| (62) | Finanšu ieņēmumus un citus pamatdarbības ieņēmumus, kurus nevarēja tieši attiecināt uz pakalpojumiem, attiecināja uz pakalpojumu grupām tādās proporcijās, kuras tika izmantotas finanšu un citu pamatdarbības izmaksu sadalei pa šo pakalpojumu grupām. |
| --- | --- |

(62)

Finanšu ieņēmumus un citus pamatdarbības ieņēmumus, kurus nevarēja tieši attiecināt uz pakalpojumiem, attiecināja uz pakalpojumu grupām tādās proporcijās, kuras tika izmantotas finanšu un citu pamatdarbības izmaksu sadalei pa šo pakalpojumu grupām.

IV.2.3.   Dati par PP trīs pakalpojumu kategoriju izmaksām un ieņēmumiem

| (63) | PP sniedz 151 pakalpojumu, ko dala trijās makrokategorijās: pasta pakalpojumi, finanšu pakalpojumi un citi pakalpojumi. Katram pakalpojumam ir atsevišķa uzskaite. 2006. gada izmaksu un ieņēmumu sadalījums trīs galvenajās PP sniegto pakalpojumu kategorijās ir norādīts 1. pielikumā. |
| --- | --- |

(63)

PP sniedz 151 pakalpojumu, ko dala trijās makrokategorijās: pasta pakalpojumi, finanšu pakalpojumi un citi pakalpojumi. Katram pakalpojumam ir atsevišķa uzskaite. 2006. gada izmaksu un ieņēmumu sadalījums trīs galvenajās PP sniegto pakalpojumu kategorijās ir norādīts 1. pielikumā.

IV.3.   Papildu apliecinājumi par uzskaites sistēmas atbilstību

| (64) | Likumā par pastu (46) ir norādīts, pirmkārt, ka valsts pārvaldes iestāde atbilstīgi nodrošina, ka PP veic grāmatvedības ierakstus atbilstoši Pasta likuma un 2003. gada 23. decembra Dekrēta nosacījumiem, un, otrkārt, ka revidentu firmai, kas ir atbildīga par vispārējo pakalpojumu sniedzēja grāmatvedības uzskaites apstiprināšanu, jāpārbauda arī, vai uzskaite atbilst iepriekš minētajiem noteikumiem par uzskaites nošķiršanu. |
| --- | --- |

(64)

Likumā par pastu (46) ir norādīts, pirmkārt, ka valsts pārvaldes iestāde atbilstīgi nodrošina, ka PP veic grāmatvedības ierakstus atbilstoši Pasta likuma un 2003. gada 23. decembra Dekrēta nosacījumiem, un, otrkārt, ka revidentu firmai, kas ir atbildīga par vispārējo pakalpojumu sniedzēja grāmatvedības uzskaites apstiprināšanu, jāpārbauda arī, vai uzskaite atbilst iepriekš minētajiem noteikumiem par uzskaites nošķiršanu.

| (65) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju valsts pārvaldes iestāde papildus citiem jautājumiem efektīvi ir novērtējusi, kādā apjomā PP izpildīja Pasta likuma 52. pantā un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētā norādītās prasības. Šajā pārbaudē konstanti secināts, ka i) vidējās izmaksas tiek aprēķinātas katram rezervēto pakalpojumu jomas pakalpojumam; ii) nerezervēto vispārējo pasta pakalpojumu un tādu pakalpojumu, kuri neietilpst vispārējo pasta pakalpojumu kategorijā, izmaksu aprēķināšanas procedūras tiek veiktas atsevišķi, kas nozīmē, ka PP grāmatvedības dokumenti un izmaksu pārskats atbilda Pasta likuma 52. panta 1. iedaļā noteiktajām prasībām. Turklāt revidenti katru gadu saņēma pamatotus pierādījumus par to, ka PP dalīja izmaksas pa pakalpojumiem tiešā un netiešā veidā un ka dalījums tika veikts atbilstoši metodei, kas noteikta finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Noteikumos par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu sadalījuma metodi. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju valsts pārvaldes iestāde papildus citiem jautājumiem efektīvi ir novērtējusi, kādā apjomā PP izpildīja Pasta likuma 52. pantā un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētā norādītās prasības. Šajā pārbaudē konstanti secināts, ka i) vidējās izmaksas tiek aprēķinātas katram rezervēto pakalpojumu jomas pakalpojumam; ii) nerezervēto vispārējo pasta pakalpojumu un tādu pakalpojumu, kuri neietilpst vispārējo pasta pakalpojumu kategorijā, izmaksu aprēķināšanas procedūras tiek veiktas atsevišķi, kas nozīmē, ka PP grāmatvedības dokumenti un izmaksu pārskats atbilda Pasta likuma 52. panta 1. iedaļā noteiktajām prasībām. Turklāt revidenti katru gadu saņēma pamatotus pierādījumus par to, ka PP dalīja izmaksas pa pakalpojumiem tiešā un netiešā veidā un ka dalījums tika veikts atbilstoši metodei, kas noteikta finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Noteikumos par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu sadalījuma metodi.

| (66) | Pēc valsts pārvaldes iestādes veiktās ikgadējās pārbaudes pārskatā tiek sniegti vairāki ieteikumi. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju pēdējos gados ir ieviestas procedūras un pamatnostādnes, lai uzlabotu kvalitāti un izmantoto sadales koeficientu īstenošanu, piemēram, PP tika ieviesta tiešu izmaksu kontroles procedūra, kurā paredzēts veikt šādus uzdevumus: a) atkārtoti novērtēt, vai konkrētam pakalpojumam var rasties attiecīgs tiešo izmaksu veids; b) pārbaudīt tiešo izmaksu pareizu sadali pa pakalpojumiem, piemēram, rezervētajiem un nerezervētajiem pakalpojumiem, uzņēmējdarbības un prioritārajiem pakalpojumiem; c) uzraudzīt vienotu pieeju pakalpojumu tiešo izmaksu reģistrēšanai katrā no grāmatvedības centra reģionālajām filiālēm; d) periodiski pārskatīt papildu izdevumus, lai identificētu ar pasta pakalpojumu sniegšanu nesaistītas izmaksas. |
| --- | --- |

(66)

Pēc valsts pārvaldes iestādes veiktās ikgadējās pārbaudes pārskatā tiek sniegti vairāki ieteikumi. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju pēdējos gados ir ieviestas procedūras un pamatnostādnes, lai uzlabotu kvalitāti un izmantoto sadales koeficientu īstenošanu, piemēram, PP tika ieviesta tiešu izmaksu kontroles procedūra, kurā paredzēts veikt šādus uzdevumus: a) atkārtoti novērtēt, vai konkrētam pakalpojumam var rasties attiecīgs tiešo izmaksu veids; b) pārbaudīt tiešo izmaksu pareizu sadali pa pakalpojumiem, piemēram, rezervētajiem un nerezervētajiem pakalpojumiem, uzņēmējdarbības un prioritārajiem pakalpojumiem; c) uzraudzīt vienotu pieeju pakalpojumu tiešo izmaksu reģistrēšanai katrā no grāmatvedības centra reģionālajām filiālēm; d) periodiski pārskatīt papildu izdevumus, lai identificētu ar pasta pakalpojumu sniegšanu nesaistītas izmaksas.

IV.4.   Vispārējo pasta pakalpojumu nodrošinājuma summas kompensācijas

| (67) | Saskaņā ar Pasta likuma 52.a panta 1. punkta (47)
  PP ir tiesības saņemt kompensāciju par zaudējumiem, kas rodas, sniedzot vispārējos pakalpojumus, taču šī summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šo pakalpojumu sniegšanas gūto ienākumu starpību (sk. 52.a panta 2. punktu (48)). |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar Pasta likuma 52.a panta 1. punkta (47)
  PP ir tiesības saņemt kompensāciju par zaudējumiem, kas rodas, sniedzot vispārējos pakalpojumus, taču šī summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šo pakalpojumu sniegšanas gūto ienākumu starpību (sk. 52.a panta 2. punktu (48)).

| (68) | 52.a panta 4. un 5. punkts. “Subsīdijas par gadu, kurā radušies zaudējumi, tiek piešķirtas līdz tā gada 31. decembrim, kas seko gadam, uz kuru attiecas subsīdijas, pamatojoties uz valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētāja iesniegumu ministram, kas atbild par pasta un telekomunikācijas jomu, līdz tā gada 30. novembrim, kas seko gadam, uz kuru attiecas subsīdijas, iesniedzot: 1) sabiedriskā pasta operatora tāda finanšu pārskata kopiju, ko pārbaudījis 52. panta 6. punktā minētais revidents; 2) informāciju par to, ka ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti tiesību aktā, ar kuru uztic vispārējos pakalpojumus; 3) informāciju, kas apstiprina prasību par 52. panta 1. un 2. punktā minēto grāmatvedības dokumentu un izmaksu uzskaites uzturēšanas izpildi. Subsīdijām tiek atbilstīgi piemēroti 33.a panta nosacījumi, kā minēts 1. punktā.” |
| --- | --- |

(68)

52.a panta 4. un 5. punkts. “Subsīdijas par gadu, kurā radušies zaudējumi, tiek piešķirtas līdz tā gada 31. decembrim, kas seko gadam, uz kuru attiecas subsīdijas, pamatojoties uz valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētāja iesniegumu ministram, kas atbild par pasta un telekomunikācijas jomu, līdz tā gada 30. novembrim, kas seko gadam, uz kuru attiecas subsīdijas, iesniedzot: 1) sabiedriskā pasta operatora tāda finanšu pārskata kopiju, ko pārbaudījis 52. panta 6. punktā minētais revidents; 2) informāciju par to, ka ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti tiesību aktā, ar kuru uztic vispārējos pakalpojumus; 3) informāciju, kas apstiprina prasību par 52. panta 1. un 2. punktā minēto grāmatvedības dokumentu un izmaksu uzskaites uzturēšanas izpildi. Subsīdijām tiek atbilstīgi piemēroti 33.a panta nosacījumi, kā minēts 1. punktā.”

| (69) | Polijas iestādes norādīja, ka laikposmā no 1998. līdz 2008. gadam nav radušies ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistīti zaudējumi. Tādējādi šajā laikposmā netika piešķirta valsts kompensācija. |
| --- | --- |

(69)

Polijas iestādes norādīja, ka laikposmā no 1998. līdz 2008. gadam nav radušies ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu saistīti zaudējumi. Tādējādi šajā laikposmā netika piešķirta valsts kompensācija.

| (70) | Precīzāks 2006. gadā gūto pasta pakalpojumu jomas rezultātu sadalījums redzams 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(70)

Precīzāks 2006. gadā gūto pasta pakalpojumu jomas rezultātu sadalījums redzams 2. pielikumā.

| (71) | Saskaņā ar prognozētajiem rādītājiem laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam vispārējo pasta pakalpojumu jomā ir gaidāms tīrais pārpalikums. Tādējādi paredzams, ka shēmas darbības laikā, t. i., no 2006. līdz 2011. gadam, PP nesaņems kompensāciju par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi (sīkāku informāciju par vispārējo pasta pakalpojumu jomā gūtajām un gaidāmajām izmaksām un ieņēmumiem sk. 3. pielikumā).

  1.   tabula












  (PLN, miljoni) |
| --- | --- |
| Vispārējie pasta pakalpojumi | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads |
| Ieņēmumi (A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksas (B) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vispārējo pasta pakalpojumu pārpalikums (A)-(B) (49) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(71)

Saskaņā ar prognozētajiem rādītājiem laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam vispārējo pasta pakalpojumu jomā ir gaidāms tīrais pārpalikums. Tādējādi paredzams, ka shēmas darbības laikā, t. i., no 2006. līdz 2011. gadam, PP nesaņems kompensāciju par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi (sīkāku informāciju par vispārējo pasta pakalpojumu jomā gūtajām un gaidāmajām izmaksām un ieņēmumiem sk. 3. pielikumā).

1.   tabula

(PLN, miljoni)

Vispārējie pasta pakalpojumi

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

2010. gads

2011. gads

Ieņēmumi (A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaksas (B)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vispārējo pasta pakalpojumu pārpalikums (A)-(B) (49)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IV.5.   Secinājums

| (72) | Polija aprēķināja vispārējo pasta pakalpojumu izmaksas un ieņēmumus, pamatojoties uz iepriekš norādīto uzskaites nošķiršanas un sadalījuma metodoloģiju. |
| --- | --- |

(72)

Polija aprēķināja vispārējo pasta pakalpojumu izmaksas un ieņēmumus, pamatojoties uz iepriekš norādīto uzskaites nošķiršanas un sadalījuma metodoloģiju.

| (73) | Polija norādīja, ka, ņemot vērā i) Polijas sniegto informāciju par izmaksu uzskaites metodoloģiju un saistītajām procedūrām; ii) sniegtos datus; iii) pašreizējās tiesību normas par kompensāciju; iv) saprātīgas peļņas neiekļaušanu kompensācijas summas aprēķināšanas pamatā, ar shēmu nedrīkst piešķirt PP pārmērīgu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu. |
| --- | --- |

(73)

Polija norādīja, ka, ņemot vērā i) Polijas sniegto informāciju par izmaksu uzskaites metodoloģiju un saistītajām procedūrām; ii) sniegtos datus; iii) pašreizējās tiesību normas par kompensāciju; iv) saprātīgas peļņas neiekļaušanu kompensācijas summas aprēķināšanas pamatā, ar shēmu nedrīkst piešķirt PP pārmērīgu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu.

V.   NOVĒRTĒJUMS

V.1.   Pasākuma atzīšana par valsts atbalstu

| (74) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu, “ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu, “ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

V.1.1.   Valsts līdzekļu esība

| (75) | Lai atbalstu kvalificētu kā valsts atbalstu, priekšrocībām ir jābūt valsts piešķirtām un tās tiešā vai netiešā veidā jāpiešķir ar valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(75)

Lai atbalstu kvalificētu kā valsts atbalstu, priekšrocībām ir jābūt valsts piešķirtām un tās tiešā vai netiešā veidā jāpiešķir ar valsts līdzekļiem.

| (76) | Šajā gadījumā kompensāciju, kas PP tiks piešķirta par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, maksās no valsts budžeta. Juridiskais pamats šīs kompensācijas piešķiršanai ir konkrēti juridiskie instrumenti, piemēram, 1997. gada 30. jūlija Likums par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP, Pasta likums, infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrēts par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrēts. |
| --- | --- |

(76)

Šajā gadījumā kompensāciju, kas PP tiks piešķirta par vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, maksās no valsts budžeta. Juridiskais pamats šīs kompensācijas piešķiršanai ir konkrēti juridiskie instrumenti, piemēram, 1997. gada 30. jūlija Likums par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP, Pasta likums, infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrēts par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai un finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrēts.

| (77) | Tādējādi šajā lietā ir ievēroti divi iepriekš minētie kumulatīvie nosacījumi. |
| --- | --- |

(77)

Tādējādi šajā lietā ir ievēroti divi iepriekš minētie kumulatīvie nosacījumi.

V.1.2.   Selektivitāte

| (78) | Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir aizliegts tāds atbalsts, kas “dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”, proti, selektīvs atbalsts. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir aizliegts tāds atbalsts, kas “dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”, proti, selektīvs atbalsts.

| (79) | Kompensācija tiks piešķirta tikai PP, tādējādi tā ir selektīva. |
| --- | --- |

(79)

Kompensācija tiks piešķirta tikai PP, tādējādi tā ir selektīva.

V.1.3.   Priekšrocības

| (80) | Pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas piešķir saņēmējiem priekšrocības. |
| --- | --- |

(80)

Pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas piešķir saņēmējiem priekšrocības.

| (81) | Eiropas Kopienu Tiesas tiesu prakse liecina, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tā atbilst konkrētiem nosacījumiem (50). Tomēr, ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu neatbilst šiem nosacījumiem un ja ir izpildīti vispārīgie Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, šāda kompensācija uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(81)

Eiropas Kopienu Tiesas tiesu prakse liecina, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tā atbilst konkrētiem nosacījumiem (50). Tomēr, ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu neatbilst šiem nosacījumiem un ja ir izpildīti vispārīgie Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, šāda kompensācija uzskatāma par valsts atbalstu.

| (82) | Spriedumā Altmark lietā Tiesa noteica, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | “(..) Pirmkārt, kompensāciju saņemošajam uzņēmumam reāli jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kas jāpilda, un šiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem (..). |
| --- | --- | --- |

(82)

Spriedumā Altmark lietā Tiesa noteica, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

“(..) Pirmkārt, kompensāciju saņemošajam uzņēmumam reāli jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kas jāpilda, un šiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem (..).

| — | (..) Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā (..). |
| --- | --- |

—

(..) Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā (..).

| — | (..) Treškārt, kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kādas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu (..). |
| --- | --- |

—

(..) Treškārt, kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kādas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu (..).

| — | (..) Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie transporta līdzekļi, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus.” |
| --- | --- |

—

(..) Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie transporta līdzekļi, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus.”

| (83) | Ja ir izpildīti šie četri kumulatīvie kritēriji, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav valsts atbalsts, jo tā nepiešķir ekonomiskas priekšrocības un tai nepiemēro Līguma par Eiropas Sa vienības darbību 107. panta 1. punktu un 108. pantu. Ja dalībvalstis neievēro šos kritērijus un ja ir izpildīti vispārīgie kritēriji Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta piemērošanai, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir valsts atbalsts, par kuru jāpaziņo saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(83)

Ja ir izpildīti šie četri kumulatīvie kritēriji, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav valsts atbalsts, jo tā nepiešķir ekonomiskas priekšrocības un tai nepiemēro Līguma par Eiropas Sa vienības darbību 107. panta 1. punktu un 108. pantu. Ja dalībvalstis neievēro šos kritērijus un ja ir izpildīti vispārīgie kritēriji Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta piemērošanai, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir valsts atbalsts, par kuru jāpaziņo saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

| (84) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka nav izpildīts ceturtais kritērijs. |
| --- | --- |

(84)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka nav izpildīts ceturtais kritērijs.

| (85) | Pirmkārt, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi netika uzticēti atklātas publiskā iepirkuma procedūras rezultātā. |
| --- | --- |

(85)

Pirmkārt, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi netika uzticēti atklātas publiskā iepirkuma procedūras rezultātā.

| (86) | Otrkārt, Polijas iestādes nav apgalvojušas, ka PP saņem tipiska nozarē strādājoša uzņēmuma izmaksām atbilstošu kompensāciju, un Komisija nevar secināt, vai PP izmaksas atbilst izmaksām, kādas rastos tipiskam labi vadītam uzņēmumam. Turklāt paredzētās subsīdijas attiecas uz zaudējumiem. Tādējādi var secināt, ka attiecīgais selektīvais pasākums uzskatāms par tādu pasākumu, kas uzņēmumam PP piešķir priekšrocības, ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē var kvalificēt kā ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(86)

Otrkārt, Polijas iestādes nav apgalvojušas, ka PP saņem tipiska nozarē strādājoša uzņēmuma izmaksām atbilstošu kompensāciju, un Komisija nevar secināt, vai PP izmaksas atbilst izmaksām, kādas rastos tipiskam labi vadītam uzņēmumam. Turklāt paredzētās subsīdijas attiecas uz zaudējumiem. Tādējādi var secināt, ka attiecīgais selektīvais pasākums uzskatāms par tādu pasākumu, kas uzņēmumam PP piešķir priekšrocības, ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē var kvalificēt kā ekonomisku priekšrocību.

V.1.4.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurences izkropļošana

| (87) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir aizliegts arī tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(87)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir aizliegts arī tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus.

| (88) | Izvērtējot šos abus nosacījumus, Komisijai nav jānosaka, vai atbalstam ir reāla ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un vai patiešām tiek izkropļota konkurence, bet tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un izkropļot konkurenci (51). Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Eiropas Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis. |
| --- | --- |

(88)

Izvērtējot šos abus nosacījumus, Komisijai nav jānosaka, vai atbalstam ir reāla ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un vai patiešām tiek izkropļota konkurence, bet tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un izkropļot konkurenci (51). Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Eiropas Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis.

| (89) | Pašam PP nav noteikti jābūt iesaistītam Eiropas Savienības iekšējā tirgū. Uzņēmumam piešķirtais dalībvalsts atbalsts var palīdzēt uzturēt vai palielināt iekšzemes darbības, kā rezultātā citās dalībvalstīs dibinātiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū. Turklāt tāda uzņēmuma nostiprināšana, kurš līdz attiecīgajam brīdim nav bijis iesaistīts Eiropas Savienības iekšējā tirgū, var radīt šim uzņēmumam situāciju, kas ļauj tam iekļūt citas dalībvalsts tirgū. |
| --- | --- |

(89)

Pašam PP nav noteikti jābūt iesaistītam Eiropas Savienības iekšējā tirgū. Uzņēmumam piešķirtais dalībvalsts atbalsts var palīdzēt uzturēt vai palielināt iekšzemes darbības, kā rezultātā citās dalībvalstīs dibinātiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū. Turklāt tāda uzņēmuma nostiprināšana, kurš līdz attiecīgajam brīdim nav bijis iesaistīts Eiropas Savienības iekšējā tirgū, var radīt šim uzņēmumam situāciju, kas ļauj tam iekļūt citas dalībvalsts tirgū.

| (90) | Vēstuļu segmentā ārpus rezervēto pakalpojumu jomas licence sniegt šādus pakalpojumus pieder trim pakalpojumu sniedzējiem. Šīs sabiedrības ir PP, Dystrybucja Polska Sp. z o.o. un Indesys Dominik Steinhaus. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Poczta Polska pašreizējās pozīcijas šajā segmentā joprojām ir spēcīgas, jo viens no konkurentiem (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) koncentrējas uz drukātās reklāmas izplatīšanu, savukārt otrs konkurents darbojas tikai Masovijas reģionā. |
| --- | --- |

(90)

Vēstuļu segmentā ārpus rezervēto pakalpojumu jomas licence sniegt šādus pakalpojumus pieder trim pakalpojumu sniedzējiem. Šīs sabiedrības ir PP, Dystrybucja Polska Sp. z o.o. un Indesys Dominik Steinhaus. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju Poczta Polska pašreizējās pozīcijas šajā segmentā joprojām ir spēcīgas, jo viens no konkurentiem (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) koncentrējas uz drukātās reklāmas izplatīšanu, savukārt otrs konkurents darbojas tikai Masovijas reģionā.

| (91) | Polijas pasta sūtījumu un kurjeru pakalpojumu segmentā ir ļoti liela konkurence. PP pasta sūtījumu segmenta tirgus daļa ir [...], savukārt tā kurjeru pakalpojumu tirgus daļa ir [...] (52). Šajā tirgū darbojas sabiedrības, kuras sniedz ļoti kvalitatīvus pakalpojumus par augstu cenu (DHL, TNT, UPS), vai sabiedrības, kuras sniedz pamatpakalpojumus (piemēram, General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica). |
| --- | --- |

(91)

Polijas pasta sūtījumu un kurjeru pakalpojumu segmentā ir ļoti liela konkurence. PP pasta sūtījumu segmenta tirgus daļa ir [...], savukārt tā kurjeru pakalpojumu tirgus daļa ir [...] (52). Šajā tirgū darbojas sabiedrības, kuras sniedz ļoti kvalitatīvus pakalpojumus par augstu cenu (DHL, TNT, UPS), vai sabiedrības, kuras sniedz pamatpakalpojumus (piemēram, General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica).

| (92) | PP tirgus daļa reklāmas materiālu piegādes segmentā ir aptuveni [...], savukārt tirgus daļa neadresēto drukāto veidlapu segmentā ir aptuveni [...] (53). Neskatoties uz [...] lielo PP tirgus daļu, ir novērota agresīva politika, ko īsteno konkurenti, kuru skaits arvien palielinās. |
| --- | --- |

(92)

PP tirgus daļa reklāmas materiālu piegādes segmentā ir aptuveni [...], savukārt tirgus daļa neadresēto drukāto veidlapu segmentā ir aptuveni [...] (53). Neskatoties uz [...] lielo PP tirgus daļu, ir novērota agresīva politika, ko īsteno konkurenti, kuru skaits arvien palielinās.

| (93) | Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem Komisija atgādina, ka banku pakalpojumu joma konkurencei ir atvērta vairākus gadus. Progresīvā liberalizācija ir veicinājusi konkurenci, kuru jau, iespējams, radījusi Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētā kapitāla brīvā aprite. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem Komisija atgādina, ka banku pakalpojumu joma konkurencei ir atvērta vairākus gadus. Progresīvā liberalizācija ir veicinājusi konkurenci, kuru jau, iespējams, radījusi Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētā kapitāla brīvā aprite.

| (94) | PP finanšu darbībā ietilpst Bank Pocztowy (bankas PKO BP meitassabiedrība) produktu pārdošana, t. i., tirdzniecība ar aizņēmumiem, kontiem un noguldījumiem, izpirkumnomas pakalpojumiem (izmantojot PP meitassabiedrību Post Media Serwis), dažādiem finanšu pakalpojumiem, tostarp naudas pārvedumiem uz bankas kontiem, skaidras naudas piegādi saņēmēja mājās ar rīkojumu par pasta maksājumu skaidrā naudā, radio un TV abonentmaksas iekasēšanu un dažādu banku un skaidras naudas aizdevējiestāžu izsniegtu bankas čeku apstrādi. PP aktīvi darbojas arī apdrošināšanas tirgū, piedāvājot apdrošināšanas un finanšu produktus no uzņēmumiem, ar kuriem Poczta Polska ir kopējs kapitāls, t. i., PAUF, OFE Pocztylion un TUW Pocztowe. PP pārvalda arī pensiju fondu Pocztylion -Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(94)

PP finanšu darbībā ietilpst Bank Pocztowy (bankas PKO BP meitassabiedrība) produktu pārdošana, t. i., tirdzniecība ar aizņēmumiem, kontiem un noguldījumiem, izpirkumnomas pakalpojumiem (izmantojot PP meitassabiedrību Post Media Serwis), dažādiem finanšu pakalpojumiem, tostarp naudas pārvedumiem uz bankas kontiem, skaidras naudas piegādi saņēmēja mājās ar rīkojumu par pasta maksājumu skaidrā naudā, radio un TV abonentmaksas iekasēšanu un dažādu banku un skaidras naudas aizdevējiestāžu izsniegtu bankas čeku apstrādi. PP aktīvi darbojas arī apdrošināšanas tirgū, piedāvājot apdrošināšanas un finanšu produktus no uzņēmumiem, ar kuriem Poczta Polska ir kopējs kapitāls, t. i., PAUF, OFE Pocztylion un TUW Pocztowe. PP pārvalda arī pensiju fondu Pocztylion -Arka PTE S.A.

| (95) | Tā kā PP izplata apdrošināšanas un finanšu produktus no meitassabiedrībām vai saistītām sabiedrībām, tas konkurē ar citām bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un brokeriem. Turklāt pēdējo gadu laikā PP ir ievērojami paplašinājis savu klientiem piedāvāto maksājumu pakalpojumu klāstu, tradicionālajiem pasta instrumentiem pievienojot tādu instrumentu klāstu, kas agrāk ietilpa banku darbības sfērā (debetkartes un kredītkartes, kredītu pārvedumi, regulārie debeta maksājumi par pakalpojumu rēķiniem). Šī attīstība ir palielinājusi iespēju aizstāt banku piedāvātos pakalpojumus ar PP piedāvātiem finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(95)

Tā kā PP izplata apdrošināšanas un finanšu produktus no meitassabiedrībām vai saistītām sabiedrībām, tas konkurē ar citām bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un brokeriem. Turklāt pēdējo gadu laikā PP ir ievērojami paplašinājis savu klientiem piedāvāto maksājumu pakalpojumu klāstu, tradicionālajiem pasta instrumentiem pievienojot tādu instrumentu klāstu, kas agrāk ietilpa banku darbības sfērā (debetkartes un kredītkartes, kredītu pārvedumi, regulārie debeta maksājumi par pakalpojumu rēķiniem). Šī attīstība ir palielinājusi iespēju aizstāt banku piedāvātos pakalpojumus ar PP piedāvātiem finanšu pakalpojumiem.

| (96) | Polijā tieši, izmantojot filiāles vai pārstāvniecības, vai arī netieši, kontrolējot Polijā esošās bankas un finanšu iestādes, darbojas finanšu iestādes no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(96)

Polijā tieši, izmantojot filiāles vai pārstāvniecības, vai arī netieši, kontrolējot Polijā esošās bankas un finanšu iestādes, darbojas finanšu iestādes no dažādām dalībvalstīm.

| (97) | Tādējādi jāsecina, ka pasta un finanšu pakalpojumu nozarē pastāv konkurence starp sabiedrībām no citām dalībvalstīm. Kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuru sabiedrībai PP var piešķirt, nostiprinātu PP pozīciju attiecībā pret pasta un finanšu uzņēmumiem, kuri dibināti Polijā vai citās dalībvalstīs un kuriem tādējādi var būt lielākas grūtības iekļūt Polijas tirgū. Tādēļ pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(97)

Tādējādi jāsecina, ka pasta un finanšu pakalpojumu nozarē pastāv konkurence starp sabiedrībām no citām dalībvalstīm. Kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuru sabiedrībai PP var piešķirt, nostiprinātu PP pozīciju attiecībā pret pasta un finanšu uzņēmumiem, kuri dibināti Polijā vai citās dalībvalstīs un kuriem tādējādi var būt lielākas grūtības iekļūt Polijas tirgū. Tādēļ pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

V.1.5.   Secinājums

| (98) | Jebkāda kompensācija, kas PP piešķirta saskaņā ar šo shēmu, būtu uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(98)

Jebkāda kompensācija, kas PP piešķirta saskaņā ar šo shēmu, būtu uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

V.2.   Atbalsta atbilstības novērtējums

| (99) | Kā minēts šā dokumenta I iedaļā, saskaņā ar 2007. gada 9. janvāra lēmumu EK līguma 108. panta 2. punktā paredzētā procedūra joprojām ir spēkā laikposmam no 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(99)

Kā minēts šā dokumenta I iedaļā, saskaņā ar 2007. gada 9. janvāra lēmumu EK līguma 108. panta 2. punktā paredzētā procedūra joprojām ir spēkā laikposmam no 2006. gada 1. janvāra.

| (100) | Kopienas 2005. gada nostādņu valsts atbalstam par kompensāciju sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai (54) (turpmāk “Nostādnes”) 25. punktā ir noteikts, ka “šīs nostādnes piemēros sešus gadus no to publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Nostādņu 26. punktā norādīts, ka “Komisija piemēros šo nostādņu noteikumus visiem atbalsta projektiem, par ko tai ziņots, un pieņems lēmumu par šiem projektiem pēc nostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pat ja par projektiem ziņots pirms šīs publicēšanas”. |
| --- | --- |

(100)

Kopienas 2005. gada nostādņu valsts atbalstam par kompensāciju sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai (54) (turpmāk “Nostādnes”) 25. punktā ir noteikts, ka “šīs nostādnes piemēros sešus gadus no to publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Nostādņu 26. punktā norādīts, ka “Komisija piemēros šo nostādņu noteikumus visiem atbalsta projektiem, par ko tai ziņots, un pieņems lēmumu par šiem projektiem pēc nostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pat ja par projektiem ziņots pirms šīs publicēšanas”.

| (101) | Polijas iestādes ir informējušas par attiecīgo atbalstu “pārejas posma procedūras” ietvaros (sk. 2005. gada 25. jūnija lēmumu uzsākt 88. panta 2. punktā noteikto procedūru). No tā izriet, ka tiesību normas, kas jāpiemēro, novērtējot shēmas atbilstību laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, ir Kopienas nostādnes valsts atbalstam kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(101)

Polijas iestādes ir informējušas par attiecīgo atbalstu “pārejas posma procedūras” ietvaros (sk. 2005. gada 25. jūnija lēmumu uzsākt 88. panta 2. punktā noteikto procedūru). No tā izriet, ka tiesību normas, kas jāpiemēro, novērtējot shēmas atbilstību laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, ir Kopienas nostādnes valsts atbalstam kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

| (102) | Komisija uzskata, ka “pašreizējā iekšējā tirgus attīstības posmā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē ir valsts atbalsts, var atzīt par atbilstīgu Līgumam saskaņā ar 106. panta 2. punktu, ja tā ir nepieciešama pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, ka tas būtu pretrunā ar Savienības interesēm”. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzskata, ka “pašreizējā iekšējā tirgus attīstības posmā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē ir valsts atbalsts, var atzīt par atbilstīgu Līgumam saskaņā ar 106. panta 2. punktu, ja tā ir nepieciešama pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, ka tas būtu pretrunā ar Savienības interesēm”.

| (103) | Lai panāktu šādu līdzsvaru, Komisija piemēro Nostādņu nosacījumus, lai novērtētu attiecīgā gadījuma atbilstību. Nostādnēs paredzētie trīs atbilstības pamatkritēriji ir: i) attiecīgais pakalpojums ir reāls sabiedriskais pakalpojums (t. i., pakalpojuma kvalificēšana par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi nav acīmredzama kļūda); ii) pakalpojuma sniegšana uzņēmumam ir uzticēta ar oficiālu aktu, kurā iekļauti iepriekš minēto Kopienas nostādņu 2.3. punktā norādītie elementi; iii) uzņēmums par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu nesaņem pārmērīgu kompensāciju (ņemot vērā saprātīgu peļņu). |
| --- | --- |

(103)

Lai panāktu šādu līdzsvaru, Komisija piemēro Nostādņu nosacījumus, lai novērtētu attiecīgā gadījuma atbilstību. Nostādnēs paredzētie trīs atbilstības pamatkritēriji ir: i) attiecīgais pakalpojums ir reāls sabiedriskais pakalpojums (t. i., pakalpojuma kvalificēšana par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi nav acīmredzama kļūda); ii) pakalpojuma sniegšana uzņēmumam ir uzticēta ar oficiālu aktu, kurā iekļauti iepriekš minēto Kopienas nostādņu 2.3. punktā norādītie elementi; iii) uzņēmums par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu nesaņem pārmērīgu kompensāciju (ņemot vērā saprātīgu peļņu).

V.2.1.   Reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi

| (104) | Kā norādīts Nostādnēs, dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai šos noteikumus attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīciju piemērotu bez acīmredzamām kļūdām. |
| --- | --- |

(104)

Kā norādīts Nostādnēs, dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, kādi pakalpojumi uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai šos noteikumus attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīciju piemērotu bez acīmredzamām kļūdām.

| (105) | Saskaņā ar Pasta direktīvu (sk. iepriekš II.2. iedaļu) PP uzticētais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums ir vispārējais pasta pakalpojums. Vispārējo pasta pakalpojumu sniegšana visā Polijas teritorijā, piedāvājot Polijas iedzīvotājiem vienādus pamatpakalpojumus par vienādām izmaksām, ir klasisks vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma piemērs. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Pasta direktīvu (sk. iepriekš II.2. iedaļu) PP uzticētais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums ir vispārējais pasta pakalpojums. Vispārējo pasta pakalpojumu sniegšana visā Polijas teritorijā, piedāvājot Polijas iedzīvotājiem vienādus pamatpakalpojumus par vienādām izmaksām, ir klasisks vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma piemērs.

| (106) | Tādējādi PP uzticētie vispārējie pasta pakalpojumi ir kvalificējami kā pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(106)

Tādējādi PP uzticētie vispārējie pasta pakalpojumi ir kvalificējami kā pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta izpratnē.

V.2.2.   Nepieciešamība izveidot instrumentu, kas precizē sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus un kompensācijas aprēķināšanas metodes (izpildes noteikšana)

| (107) | Kā norādīts Nostādnēs, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens Līguma 106. panta izpratnē nozīmē, ka valsts attiecīgajam uzņēmumam ir uzticējusi konkrētu uzdevumu. Pienākums sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi attiecīgajam uzņēmumam jāuztic ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem. |
| --- | --- |

(107)

Kā norādīts Nostādnēs, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens Līguma 106. panta izpratnē nozīmē, ka valsts attiecīgajam uzņēmumam ir uzticējusi konkrētu uzdevumu. Pienākums sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi attiecīgajam uzņēmumam jāuztic ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem.

| (108) | Attiecīgajā gadījumā 2003. gada 12. jūlija Pasta likums un infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrēts par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai ir uzskatāmi par juridiskiem instrumentiem, kuri definē un uztic PP pakalpojumu ar tautsaimniecisku nozīmi, par kādu uzskatāmi vispārējie pasta pakalpojumi (sk. iepriekš II.2., II.3. un IV.4. iedaļu). |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgajā gadījumā 2003. gada 12. jūlija Pasta likums un infrastruktūras ministra 2004. gada 9. janvāra Dekrēts par nosacījumiem vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai ir uzskatāmi par juridiskiem instrumentiem, kuri definē un uztic PP pakalpojumu ar tautsaimniecisku nozīmi, par kādu uzskatāmi vispārējie pasta pakalpojumi (sk. iepriekš II.2., II.3. un IV.4. iedaļu).

| (109) | Saskaņā ar iepriekš minēto Kopienas nostādņu 2.3. iedaļu šie akti īpaši precizē:






  — | sabiedrisko pakalpojumu (vispārējo pasta pakalpojumu) sniegšanas pienākuma precīzu būtību (Pasta likuma 3. panta 25. punkts), |
| --- | --- | --- |

(109)

Saskaņā ar iepriekš minēto Kopienas nostādņu 2.3. iedaļu šie akti īpaši precizē:

—

sabiedrisko pakalpojumu (vispārējo pasta pakalpojumu) sniegšanas pienākuma precīzu būtību (Pasta likuma 3. panta 25. punkts),

| — | attiecīgo uzņēmumu (PP) un teritoriju (visa valsts teritorija) (Pasta likuma 3. panta 25. punkts), |
| --- | --- |

—

attiecīgo uzņēmumu (PP) un teritoriju (visa valsts teritorija) (Pasta likuma 3. panta 25. punkts),

| — | PP piešķirto ekskluzīvo tiesību būtību (Pasta likuma 46. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

—

PP piešķirto ekskluzīvo tiesību būtību (Pasta likuma 46. panta 2. punkts).

| (110) | Lai gan Pasta likuma 52. un 52.a pantā, kā arī finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētā jau ir noteikti vairāki uz kompensāciju attiecināmi principi (55), ar tiem nepietiek, lai uzskatītu, ka Nostādņu 12. punkta d) un e) apakšpunktā noteiktās prasības ir pilnīgi izpildītas. |
| --- | --- |

(110)

Lai gan Pasta likuma 52. un 52.a pantā, kā arī finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētā jau ir noteikti vairāki uz kompensāciju attiecināmi principi (55), ar tiem nepietiek, lai uzskatītu, ka Nostādņu 12. punkta d) un e) apakšpunktā noteiktās prasības ir pilnīgi izpildītas.

| (111) | Pašlaik saskaņā ar Dekrēta 2. punkta 2. apakšpunktu pakalpojumiem sadalāmo rezultātu veids aprobežojas tikai ar rādītājiem “Produktu, preču un pārdoto materiālu izmaksas”, “Pārdošanas izmaksas”, “Vispārējās un administratīvās izmaksas” un “Procenti no saistībām, ar ko finansē pasta pakalpojumus, tostarp valūtas kursa atšķirības”. Tādēļ Komisija uzskata, ka valsts tiesību aktos nav precizēti visi parametri, kas jāizmanto kompensāciju aprēķinā. Tā kā valsts tiesību aktos norādītajā pakalpojumiem iedalāmo posteņu sarakstā nav iekļauti atsevišķi izmaksu un ieņēmumu veidi (56), ir izlaista arī to turpmāka kontrole un pārskatīšana (sk. turpmāk V.2.3.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(111)

Pašlaik saskaņā ar Dekrēta 2. punkta 2. apakšpunktu pakalpojumiem sadalāmo rezultātu veids aprobežojas tikai ar rādītājiem “Produktu, preču un pārdoto materiālu izmaksas”, “Pārdošanas izmaksas”, “Vispārējās un administratīvās izmaksas” un “Procenti no saistībām, ar ko finansē pasta pakalpojumus, tostarp valūtas kursa atšķirības”. Tādēļ Komisija uzskata, ka valsts tiesību aktos nav precizēti visi parametri, kas jāizmanto kompensāciju aprēķinā. Tā kā valsts tiesību aktos norādītajā pakalpojumiem iedalāmo posteņu sarakstā nav iekļauti atsevišķi izmaksu un ieņēmumu veidi (56), ir izlaista arī to turpmāka kontrole un pārskatīšana (sk. turpmāk V.2.3.3. iedaļu).

| (112) | Dokumenta 52.a panta 4. punktā ir noteiktas vairākas prasības valsts pārvaldes iestādei, kuras jāizpilda, lai turpinātu apstiprināt subsīdijas, ar kurām pasta operatoram kompensē vispārējo pasta pakalpojumu nodrošinājuma izpildi, t. i., iepriekš iesniedzot 1) revidenta pārbaudītu sabiedriskā pasta operatora finanšu pārskatu; 2) informāciju par pilnvarojuma nosacījumu izpildi; un 3) informāciju par grāmatvedības dokumentu un izmaksu uzskaites uzturēšanas prasību izpildi atbilstīgi 52. panta 1. un 2. punktam. Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ, ņemot vērā, ka 52. panta 2. punktā ir tieša atsauce uz Dekrētu un tajā ir norādīts tikai atsevišķu izmaksu sadalījums pa pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka saistošajā(-os) valsts tiesību aktā(-os) nav ņemti vērā visi kompensācijas aprēķinā būtiskie parametri. Tādējādi, ja nav ņemti vērā visi kompensācijas aprēķinā būtiskie parametri, prasība par to, ka saistošajos valsts tiesību aktos jāiekļauj kārtība, kādā novēršama pārmērīga kompensācija, nav pilnīgi izpildīta. Šo apgalvojumu apstiprina ierobežotais ikgadējās pārbaudes apjoms (plašākus paskaidrojumus sk. turpmāk V.2.3.5. iedaļā). Līdzīgi Komisijas pārskatītajos nosacījumos, šķiet, nav iekļauta kārtība, kādā atmaksā iespējamu kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

(112)

Dokumenta 52.a panta 4. punktā ir noteiktas vairākas prasības valsts pārvaldes iestādei, kuras jāizpilda, lai turpinātu apstiprināt subsīdijas, ar kurām pasta operatoram kompensē vispārējo pasta pakalpojumu nodrošinājuma izpildi, t. i., iepriekš iesniedzot 1) revidenta pārbaudītu sabiedriskā pasta operatora finanšu pārskatu; 2) informāciju par pilnvarojuma nosacījumu izpildi; un 3) informāciju par grāmatvedības dokumentu un izmaksu uzskaites uzturēšanas prasību izpildi atbilstīgi 52. panta 1. un 2. punktam. Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ, ņemot vērā, ka 52. panta 2. punktā ir tieša atsauce uz Dekrētu un tajā ir norādīts tikai atsevišķu izmaksu sadalījums pa pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka saistošajā(-os) valsts tiesību aktā(-os) nav ņemti vērā visi kompensācijas aprēķinā būtiskie parametri. Tādējādi, ja nav ņemti vērā visi kompensācijas aprēķinā būtiskie parametri, prasība par to, ka saistošajos valsts tiesību aktos jāiekļauj kārtība, kādā novēršama pārmērīga kompensācija, nav pilnīgi izpildīta. Šo apgalvojumu apstiprina ierobežotais ikgadējās pārbaudes apjoms (plašākus paskaidrojumus sk. turpmāk V.2.3.5. iedaļā). Līdzīgi Komisijas pārskatītajos nosacījumos, šķiet, nav iekļauta kārtība, kādā atmaksā iespējamu kompensācijas pārmaksu.

| (113) | Tādēļ Komisija uzskata, ka nav pilnībā izpildītas prasības par to, ka saistošajos valsts tiesību aktos jānorāda i) kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri (Nostādņu 12. punkta d) apakšpunkts) un ii) kārtība, kādā novēršama un atmaksājama jebkura kompensācijas pārmaksa (Nostādņu 12. punkta e) apakšpunkts). Turklāt iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ Komisija uzskata par piemērotu saistošajā valsts tiesību aktā skaidri norādīt ikgadējās pārbaudes mērķi, proti, pārmērīgas kompensācijas novēršanu. |
| --- | --- |

(113)

Tādēļ Komisija uzskata, ka nav pilnībā izpildītas prasības par to, ka saistošajos valsts tiesību aktos jānorāda i) kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri (Nostādņu 12. punkta d) apakšpunkts) un ii) kārtība, kādā novēršama un atmaksājama jebkura kompensācijas pārmaksa (Nostādņu 12. punkta e) apakšpunkts). Turklāt iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ Komisija uzskata par piemērotu saistošajā valsts tiesību aktā skaidri norādīt ikgadējās pārbaudes mērķi, proti, pārmērīgas kompensācijas novēršanu.

| (114) | Tādējādi pakalpojuma sniegšanas pilnvarojumā nav iekļauti visi Kopienas nostādnēs valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu pieprasītie elementi, proti, Nostādņu 12. punkta d) un e) apakšpunktā minētie elementi. Tādēļ otro kritēriju var uzskatīt par tikai daļēji izpildītu un ir jāveic atbilstīgi pasākumi 128. punkta i) apakšpunktā minēto izmaksu un ieņēmumu iekļaušanai, lai novērtētu, vai saskaņā ar attiecīgo pasākumu ir jāpiešķir kompensācija PP, un nodrošinātu šīs kompensācijas atbilstību. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi pakalpojuma sniegšanas pilnvarojumā nav iekļauti visi Kopienas nostādnēs valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu pieprasītie elementi, proti, Nostādņu 12. punkta d) un e) apakšpunktā minētie elementi. Tādēļ otro kritēriju var uzskatīt par tikai daļēji izpildītu un ir jāveic atbilstīgi pasākumi 128. punkta i) apakšpunktā minēto izmaksu un ieņēmumu iekļaušanai, lai novērtētu, vai saskaņā ar attiecīgo pasākumu ir jāpiešķir kompensācija PP, un nodrošinātu šīs kompensācijas atbilstību.

| (115) | Shēmas īstenošanas analīze V.2.3. iedaļā skaidrāk ilustrēs nepilnīgas parametru definīcijas un kārtības, kādā novēršama pārmērīga kompensācija, praktiskās sekas. |
| --- | --- |

(115)

Shēmas īstenošanas analīze V.2.3. iedaļā skaidrāk ilustrēs nepilnīgas parametru definīcijas un kārtības, kādā novēršama pārmērīga kompensācija, praktiskās sekas.

V.2.3.   Pārmērīgas kompensācijas neesība

| (116) | Saskaņā ar Nostādņu 14. punktu “(..) kompensācijas summa nedrīkst būt lielāka par summu, kas nepieciešama, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas iegūta, pildot šos pienākumus”. Nostādnēs arī norādīts, ka “(..) vērā ņemamās izmaksās iekļauj visas izmaksas, kas rodas, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. (..) Ja uzņēmums papildus veic darbības, kas neietilpst pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas jomā, vērā var ņemt vienīgi izmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu (..)”. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Nostādņu 14. punktu “(..) kompensācijas summa nedrīkst būt lielāka par summu, kas nepieciešama, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas iegūta, pildot šos pienākumus”. Nostādnēs arī norādīts, ka “(..) vērā ņemamās izmaksās iekļauj visas izmaksas, kas rodas, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. (..) Ja uzņēmums papildus veic darbības, kas neietilpst pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas jomā, vērā var ņemt vienīgi izmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu (..)”.

| (117) | PP darbības nav saistītas vienīgi ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (sk. iepriekš II.1. iedaļu). |
| --- | --- |

(117)

PP darbības nav saistītas vienīgi ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (sk. iepriekš II.1. iedaļu).

| (118) | Lai secinātu, ka šis kritērijs ir ievērots, šajā gadījumā ir jāaprēķina izmaksas, kuras rodas, pildot sabiedriskā pakalpojuma (vispārējo pasta pakalpojumu) sniegšanas pienākumu, kurš PP uzdots ar pilnvarojuma aktiem, un pēc tam jāsalīdzina tās ar priekšrocībām, ko PP piešķirs valsts. |
| --- | --- |

(118)

Lai secinātu, ka šis kritērijs ir ievērots, šajā gadījumā ir jāaprēķina izmaksas, kuras rodas, pildot sabiedriskā pakalpojuma (vispārējo pasta pakalpojumu) sniegšanas pienākumu, kurš PP uzdots ar pilnvarojuma aktiem, un pēc tam jāsalīdzina tās ar priekšrocībām, ko PP piešķirs valsts.

| (119) | Polijas Pasta likuma 52.a pantā jau ir skaidri izteikts aizliegums piešķirt pārmērīgu kompensāciju: “1. Sabiedriskais pasta operators, kura pienākums ir sniegt vispārējos pasta pakalpojumus, saņem no valsts budžeta subsīdijas par sniegtajiem vispārējiem pasta pakalpojumiem, ja tam rodas zaudējumi. 2. Subsīdiju summu nosaka saskaņā ar Likumu par budžetu, ņemot vērā principu, ka subsīdiju kopējā summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šo pakalpojumu sniegšanas gūto ieņēmumu starpību (..).” |
| --- | --- |

(119)

Polijas Pasta likuma 52.a pantā jau ir skaidri izteikts aizliegums piešķirt pārmērīgu kompensāciju: “1. Sabiedriskais pasta operators, kura pienākums ir sniegt vispārējos pasta pakalpojumus, saņem no valsts budžeta subsīdijas par sniegtajiem vispārējiem pasta pakalpojumiem, ja tam rodas zaudējumi. 2. Subsīdiju summu nosaka saskaņā ar Likumu par budžetu, ņemot vērā principu, ka subsīdiju kopējā summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šo pakalpojumu sniegšanas gūto ieņēmumu starpību (..).”

V.2.3.1.   Gūtie faktiskie rezultāti

| (120) | Komisija konstatēja, ka analītiskajā uzskaitē norādītās atsevišķu ieņēmumu un izmaksu kategoriju summas ir reģistrētas arī finanšu pārskatos. Tā kā analītiskā uzskaite tiek veikta finanšu uzskaites ietvaros (57) un katru gadu notiek neatkarīga šīs uzskaites revīzija, kurā nav gūti uz faktiem balstīti apsvērumi, Komisijai nav pamata apšaubīt, ka tika uzrādīti faktiski iekšējie ieņēmumi un izmaksas. |
| --- | --- |

(120)

Komisija konstatēja, ka analītiskajā uzskaitē norādītās atsevišķu ieņēmumu un izmaksu kategoriju summas ir reģistrētas arī finanšu pārskatos. Tā kā analītiskā uzskaite tiek veikta finanšu uzskaites ietvaros (57) un katru gadu notiek neatkarīga šīs uzskaites revīzija, kurā nav gūti uz faktiem balstīti apsvērumi, Komisijai nav pamata apšaubīt, ka tika uzrādīti faktiski iekšējie ieņēmumi un izmaksas.

V.2.3.2.   Adekvāta uzskaites nošķiršana ar nolūku aprēķināt vispārējo pasta pakalpojumu nodrošinājuma tīros rezultātus

| (121) | Tā kā PP sniedz ne tikai pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet arī citus komerciālus pakalpojumus, Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktā uzņēmumam ir noteikts pienākums savā iekšējā grāmatvedības sistēmā nodrošināt atsevišķu uzskaiti. |
| --- | --- |

(121)

Tā kā PP sniedz ne tikai pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet arī citus komerciālus pakalpojumus, Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktā uzņēmumam ir noteikts pienākums savā iekšējā grāmatvedības sistēmā nodrošināt atsevišķu uzskaiti.

| (122) | Saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktu PP uzskaite jānodrošina tādā veidā, kas ļauj atsevišķi aprēķināt izmaksas par katru rezervēto pakalpojumu un kopā aprēķināt izmaksas par nerezervētajiem pakalpojumiem, kuri iedalīti vispārējos pasta pakalpojumos un citos pakalpojumos. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktu PP uzskaite jānodrošina tādā veidā, kas ļauj atsevišķi aprēķināt izmaksas par katru rezervēto pakalpojumu un kopā aprēķināt izmaksas par nerezervētajiem pakalpojumiem, kuri iedalīti vispārējos pasta pakalpojumos un citos pakalpojumos.

| (123) | Komisija pārbaudīja, ka iekšējā grāmatvedības sistēmā vispārējo (iedalīti rezervētajos un nerezervētajos) un citu pakalpojumu uzskaite ir skaidri nodalīta. Polija ir iesniegusi šāda nodalījuma apliecinājumu, uzrādot individuālu pakalpojumu kontu rezultātus un pakalpojumu grupu kopējos rezultātus. |
| --- | --- |

(123)

Komisija pārbaudīja, ka iekšējā grāmatvedības sistēmā vispārējo (iedalīti rezervētajos un nerezervētajos) un citu pakalpojumu uzskaite ir skaidri nodalīta. Polija ir iesniegusi šāda nodalījuma apliecinājumu, uzrādot individuālu pakalpojumu kontu rezultātus un pakalpojumu grupu kopējos rezultātus.

| (124) | Kā apliecina Komisijai iesniegtā informācija un valsts pārvaldes iestādes veiktā ikgadējā pārbaude, PP gūtie rezultāti saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktā noteiktajām prasībām tiek atsevišķi aprēķināti katram rezervētajam pakalpojumam (58) un kopā aprēķināti katrai turpmāk minētajai grupai: i) nerezervētajiem vispārējiem pasta pakalpojumiem un ii) citiem komerciālajiem pakalpojumiem (neietilpst pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi). |
| --- | --- |

(124)

Kā apliecina Komisijai iesniegtā informācija un valsts pārvaldes iestādes veiktā ikgadējā pārbaude, PP gūtie rezultāti saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktā noteiktajām prasībām tiek atsevišķi aprēķināti katram rezervētajam pakalpojumam (58) un kopā aprēķināti katrai turpmāk minētajai grupai: i) nerezervētajiem vispārējiem pasta pakalpojumiem un ii) citiem komerciālajiem pakalpojumiem (neietilpst pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi).

| (125) | Valsts pārvaldes iestādes ziņojumos par 2006. un 2007. gadu ir īpaši norādīts, ka PP kā sabiedriskais pasta operators, kas sniedz vispārējos pasta pakalpojumus, saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktā noteiktajām prasībām veica grāmatvedības un izmaksu uzskaiti tādā veidā, kas ļauj nošķirt izmaksas par katru rezervēto pakalpojumu un kopā aprēķināt izmaksas par nerezervētajiem pakalpojumiem, nodalot vispārējos pasta pakalpojumus un citus pasta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(125)

Valsts pārvaldes iestādes ziņojumos par 2006. un 2007. gadu ir īpaši norādīts, ka PP kā sabiedriskais pasta operators, kas sniedz vispārējos pasta pakalpojumus, saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 1. punktā noteiktajām prasībām veica grāmatvedības un izmaksu uzskaiti tādā veidā, kas ļauj nošķirt izmaksas par katru rezervēto pakalpojumu un kopā aprēķināt izmaksas par nerezervētajiem pakalpojumiem, nodalot vispārējos pasta pakalpojumus un citus pasta pakalpojumus.

| (126) | Pamatojoties uz Polijas nosūtīto informāciju par PP uzskaites nošķiršanu, ārējā pārbaudē gūtajiem pierādījumiem par vispārējo un citu pakalpojumu uzskaites pareizu nodalīšanu un Komisijas veiktajām pārbaudēm, var pamatoti secināt, ka PP komerciālās darbības un to darbību, kas ietilpst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumos, nodalītā uzskaite ir pienācīga. Tādēļ Komisija uzskata, ka PP pienācīgi nošķir savus kontus tādā veidā, kas ļauj atsevišķi aprēķināt izmaksas katram rezervētās jomas pakalpojumam un kopā aprēķināt izmaksas nerezervētajiem pakalpojumiem, iedalot tos vispārējos pasta un citos pakalpojumos, kā norādīts Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(126)

Pamatojoties uz Polijas nosūtīto informāciju par PP uzskaites nošķiršanu, ārējā pārbaudē gūtajiem pierādījumiem par vispārējo un citu pakalpojumu uzskaites pareizu nodalīšanu un Komisijas veiktajām pārbaudēm, var pamatoti secināt, ka PP komerciālās darbības un to darbību, kas ietilpst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumos, nodalītā uzskaite ir pienācīga. Tādēļ Komisija uzskata, ka PP pienācīgi nošķir savus kontus tādā veidā, kas ļauj atsevišķi aprēķināt izmaksas katram rezervētās jomas pakalpojumam un kopā aprēķināt izmaksas nerezervētajiem pakalpojumiem, iedalot tos vispārējos pasta un citos pakalpojumos, kā norādīts Direktīvas 97/67/EK 14. panta 2. punktā.

V.2.3.3.   Pilnīgs izmaksu un ieņēmumu iedalījums pa pakalpojumiem

| (127) | Pārbaudes ietvaros Komisija veica to finanšu datu pilnīguma pārbaudi, kas iegūti, saskaņojot PP kopējos analītiskās uzskaites un peļņas un zaudējumu pārskata datus. |
| --- | --- |

(127)

Pārbaudes ietvaros Komisija veica to finanšu datu pilnīguma pārbaudi, kas iegūti, saskaņojot PP kopējos analītiskās uzskaites un peļņas un zaudējumu pārskata datus.

| (128) | Komisija noskaidroja, ka: i) pakalpojumiem netika iedalītas atsevišķas kategorijas, t. i., “citu pamatdarbības rezultātu” (59) un “ārkārtas rezultātu”, un atsevišķas “finanšu rezultātu” izmaksas un ieņēmumi; ii) finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrēts ierobežoja pakalpojumiem sadalāmo izmaksu veidus līdz “Pārdoto produktu, preču un materiālu izmaksām”, “Pārdošanas izmaksām”, “Vispārējām un administratīvajām izmaksām” un “Procentiem no saistībām, ar ko finansē pasta pakalpojumus, tostarp valūtas kursa atšķirībām”. To izmaksu un ieņēmumu salīdzināmā nozīme, kam valsts tiesību normās iedalījums nav paredzēts, 2006. gadā bija 2,5 % un 1,5 % no attiecīgajām kopsummām. Lai gan, ņemot vērā nosacīto nozīmi, pakalpojumiem neiedalītās izmaksas un ieņēmumus var uzskatīt par nebūtiskiem pagātnē, tie var iegūt būtisku nozīmi nākotnē. |
| --- | --- |

(128)

Komisija noskaidroja, ka: i) pakalpojumiem netika iedalītas atsevišķas kategorijas, t. i., “citu pamatdarbības rezultātu” (59) un “ārkārtas rezultātu”, un atsevišķas “finanšu rezultātu” izmaksas un ieņēmumi; ii) finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrēts ierobežoja pakalpojumiem sadalāmo izmaksu veidus līdz “Pārdoto produktu, preču un materiālu izmaksām”, “Pārdošanas izmaksām”, “Vispārējām un administratīvajām izmaksām” un “Procentiem no saistībām, ar ko finansē pasta pakalpojumus, tostarp valūtas kursa atšķirībām”. To izmaksu un ieņēmumu salīdzināmā nozīme, kam valsts tiesību normās iedalījums nav paredzēts, 2006. gadā bija 2,5 % un 1,5 % no attiecīgajām kopsummām. Lai gan, ņemot vērā nosacīto nozīmi, pakalpojumiem neiedalītās izmaksas un ieņēmumus var uzskatīt par nebūtiskiem pagātnē, tie var iegūt būtisku nozīmi nākotnē.

| (129) | Tomēr attiecībā uz pagātni Polija ir iesniegusi jaunus datus, šādus “nesadalītos rezultātus” faktiski attiecinot uz vispārējiem pakalpojumiem (rezervētajiem un nerezervētajiem) un citiem pakalpojumiem (iedalīti pasta, finanšu un citos pakalpojumos). Turklāt Polija ir iesniegusi skaidrojumu par metodoloģiju, kas izmantota, lai sadalītu rezultātus pa pakalpojumiem. Visa šī informācija liecina, ka PP izmantoja pamatotu rezultātu iedalījuma metodoloģiju. |
| --- | --- |

(129)

Tomēr attiecībā uz pagātni Polija ir iesniegusi jaunus datus, šādus “nesadalītos rezultātus” faktiski attiecinot uz vispārējiem pakalpojumiem (rezervētajiem un nerezervētajiem) un citiem pakalpojumiem (iedalīti pasta, finanšu un citos pakalpojumos). Turklāt Polija ir iesniegusi skaidrojumu par metodoloģiju, kas izmantota, lai sadalītu rezultātus pa pakalpojumiem. Visa šī informācija liecina, ka PP izmantoja pamatotu rezultātu iedalījuma metodoloģiju.

| (130) | Citas iekšējo izmaksu un ieņēmumu (60) kategorijas varētu saskaņot ar peļņas un zaudējumu uzskaiti. |
| --- | --- |

(130)

Citas iekšējo izmaksu un ieņēmumu (60) kategorijas varētu saskaņot ar peļņas un zaudējumu uzskaiti.

| (131) | Tādēļ Komisija uzskata, ka jāveic sistemātisks visu 128. punkta i) apakšpunktā minēto ieņēmumu un izmaksu sadalījums pa pakalpojumiem atbilstoši rezultātu pilnīga iedalījuma principam un Nostādnēs paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(131)

Tādēļ Komisija uzskata, ka jāveic sistemātisks visu 128. punkta i) apakšpunktā minēto ieņēmumu un izmaksu sadalījums pa pakalpojumiem atbilstoši rezultātu pilnīga iedalījuma principam un Nostādnēs paredzētajiem nosacījumiem.

V.2.3.4.   Pareiza izmaksu sadales metode un tās pienācīga īstenošana

| (132) | Kā iepriekš norādīts, Pasta likuma 52. panta 2. punktā ietverta prasība: “Valsts finanšu ministrs, apspriežoties ar pasta un telekomunikāciju ministru, ar dekrētu nosaka izmaksu iedalījuma metodi, pamatojoties uz principu, ka šādai metodei jāveicina vidējo izmaksu aprēķināšana, ņemot vērā 1. iedaļu.” |
| --- | --- |

(132)

Kā iepriekš norādīts, Pasta likuma 52. panta 2. punktā ietverta prasība: “Valsts finanšu ministrs, apspriežoties ar pasta un telekomunikāciju ministru, ar dekrētu nosaka izmaksu iedalījuma metodi, pamatojoties uz principu, ka šādai metodei jāveicina vidējo izmaksu aprēķināšana, ņemot vērā 1. iedaļu.”

| (133) | Saskaņā ar iepriekš minētā 52. panta 2. punktu finanšu ministrs 2003. gada 24. decembrī izdeva Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu iedalījuma metodi, ar kuru īsteno Direktīvas 14. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar iepriekš minētā 52. panta 2. punktu finanšu ministrs 2003. gada 24. decembrī izdeva Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatora izmaksu iedalījuma metodi, ar kuru īsteno Direktīvas 14. panta 3. punktu.

| (134) | Valsts pārvaldes iestādes izsniegtajos pārskatos norādīts, ka PP tieši vai netieši iedalīja izmaksas sniegto pakalpojumu izmaksām un šo iedalījumu veica saskaņā ar finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatoru izmaksu iedalījuma metodi. Valsts pārvaldes iestāde katru gadu ir apstiprinājusi, ka PP izmaksas ir attiecinātas šādi:






  i) | izmaksas, kas ir saistītas tikai ar vienu pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, tieši attiecina uz šo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz uzskaites attaisnojuma dokumentiem; |
| --- | --- | --- |

(134)

Valsts pārvaldes iestādes izsniegtajos pārskatos norādīts, ka PP tieši vai netieši iedalīja izmaksas sniegto pakalpojumu izmaksām un šo iedalījumu veica saskaņā ar finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrētu par vispārējo pasta pakalpojumu operatoru izmaksu iedalījuma metodi. Valsts pārvaldes iestāde katru gadu ir apstiprinājusi, ka PP izmaksas ir attiecinātas šādi:

i)

izmaksas, kas ir saistītas tikai ar vienu pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, tieši attiecina uz šo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz uzskaites attaisnojuma dokumentiem;

| ii) | izmaksas, kas ir tieši saistītas ar vairākiem pakalpojumiem, attiecina uz katru pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz attiecīgā pakalpojuma vai pakalpojumu grupas izmaksas radošo faktoru vērtības analīzi; |
| --- | --- |

ii)

izmaksas, kas ir tieši saistītas ar vairākiem pakalpojumiem, attiecina uz katru pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz attiecīgā pakalpojuma vai pakalpojumu grupas izmaksas radošo faktoru vērtības analīzi;

| iii) | ja nav iespējams izmaksas attiecināt tiešā veidā, ar vairākiem pakalpojumiem saistītās izmaksas tiek attiecinātas uz katru pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz to saistību ar attiecīgo izmaksu grupu, kas ir tieši saistīta ar šo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu; |
| --- | --- |

iii)

ja nav iespējams izmaksas attiecināt tiešā veidā, ar vairākiem pakalpojumiem saistītās izmaksas tiek attiecinātas uz katru pakalpojumu vai pakalpojumu grupu, pamatojoties uz to saistību ar attiecīgo izmaksu grupu, kas ir tieši saistīta ar šo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu;

| iv) | ja nav iespējams izmaksas attiecināt tiešā vai netiešā veidā, citas izmaksas tiek attiecinātas uz katru pakalpojumu, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, ko aprēķina kā uz attiecīgo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu tieši vai netieši attiecināto izmaksu attiecību pret kopējām izmaksām, kas attiecinātas uz visiem pakalpojumiem un pakalpojumu grupām. |
| --- | --- |

iv)

ja nav iespējams izmaksas attiecināt tiešā vai netiešā veidā, citas izmaksas tiek attiecinātas uz katru pakalpojumu, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, ko aprēķina kā uz attiecīgo pakalpojumu vai pakalpojumu grupu tieši vai netieši attiecināto izmaksu attiecību pret kopējām izmaksām, kas attiecinātas uz visiem pakalpojumiem un pakalpojumu grupām.

| (135) | Lai gan 2006. gadā par tiešajām izmaksām uzskatīja tikai [...] no izmaksām, Komisija nerada pamatojumu apšaubīt izmaksu pareizu dalījumu tiešajās un netiešajās izmaksās. Turklāt valsts pārvaldes iestādes veiktajās pārbaudēs un revidentu sniegtajos pārskatos ir secināts, ka “ir ieviesta tiešo izmaksu kontrole, un tā efektīvi darbojas”. |
| --- | --- |

(135)

Lai gan 2006. gadā par tiešajām izmaksām uzskatīja tikai [...] no izmaksām, Komisija nerada pamatojumu apšaubīt izmaksu pareizu dalījumu tiešajās un netiešajās izmaksās. Turklāt valsts pārvaldes iestādes veiktajās pārbaudēs un revidentu sniegtajos pārskatos ir secināts, ka “ir ieviesta tiešo izmaksu kontrole, un tā efektīvi darbojas”.

| (136) | Attiecībā uz netiešajām izmaksām (sk. iepriekš iedaļu “IV.2.1. Izmaksu iedalījuma sistēma”) Komisija uzskata – lai gan ir ierobežots skaits to koeficientu, kas izmantoti dažādo netiešo izmaksu galveno kategoriju (t. i., pamatdarbības izmaksas, pārvadājumu izmaksas, tīkla uzturēšanas izmaksas un citas netiešās izmaksas) iedalīšanai pa pakalpojumiem, šie koeficienti tomēr ir pamatoti. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz netiešajām izmaksām (sk. iepriekš iedaļu “IV.2.1. Izmaksu iedalījuma sistēma”) Komisija uzskata – lai gan ir ierobežots skaits to koeficientu, kas izmantoti dažādo netiešo izmaksu galveno kategoriju (t. i., pamatdarbības izmaksas, pārvadājumu izmaksas, tīkla uzturēšanas izmaksas un citas netiešās izmaksas) iedalīšanai pa pakalpojumiem, šie koeficienti tomēr ir pamatoti.

| (137) | Piemēram, šķiet pamatoti, ka “pamatdarbības izmaksu” sadalīšanai izmantotais princips ir “minūtēs izteikts konkrētu pakalpojumu izpildei veltītais darbalaiks” (61), ņemot vērā, cik grūti ir precīzi attiecināt uz pakalpojumu kontiem izmaksas par savākšanas, šķirošanas un piegādes darbībām, kas saistītas ar dažādu pakalpojumu sniegšanu. Komisija ir informēta par to, ka PP uzskaites sistēmā ir ieviests precīzāks pamatdarbības izmaksu dalījums, kā arī palielināts dalījuma koeficientu skaits, kam jāuzlabo iekšējās uzskaites informācijas precizitāte. |
| --- | --- |

(137)

Piemēram, šķiet pamatoti, ka “pamatdarbības izmaksu” sadalīšanai izmantotais princips ir “minūtēs izteikts konkrētu pakalpojumu izpildei veltītais darbalaiks” (61), ņemot vērā, cik grūti ir precīzi attiecināt uz pakalpojumu kontiem izmaksas par savākšanas, šķirošanas un piegādes darbībām, kas saistītas ar dažādu pakalpojumu sniegšanu. Komisija ir informēta par to, ka PP uzskaites sistēmā ir ieviests precīzāks pamatdarbības izmaksu dalījums, kā arī palielināts dalījuma koeficientu skaits, kam jāuzlabo iekšējās uzskaites informācijas precizitāte.

| (138) | Līdzīgi koeficients “piegādātā pasta sūtījuma svars” šķiet piemērots attiecināšanai uz “pārvadājumu izmaksām”. Tādēļ attiecībā uz pārvadājumu izmaksu iedalījumu pakalpojumiem Komisija akceptē pieņēmumu, ar kuru pamato izveidoto koeficientu, ka katrs jebkāda pakalpojuma kilograms analoģiski veido izmaksu elementu “pārvadājums”. |
| --- | --- |

(138)

Līdzīgi koeficients “piegādātā pasta sūtījuma svars” šķiet piemērots attiecināšanai uz “pārvadājumu izmaksām”. Tādēļ attiecībā uz pārvadājumu izmaksu iedalījumu pakalpojumiem Komisija akceptē pieņēmumu, ar kuru pamato izveidoto koeficientu, ka katrs jebkāda pakalpojuma kilograms analoģiski veido izmaksu elementu “pārvadājums”.

| (139) | Lai PP varētu veikt “citu netiešo izmaksu” sadalījumu pakalpojumiem, tam jāapkopo dati par i) piegādāto pasta pakalpojumu svaru; ii) piegādāto pasta pakalpojumu apjomu/skaitu; iii) dažādu darbību izpildei vajadzīgo darba laiku. Šo statistiku apkopo, izmantojot attiecīgi “statistisko pētījumu rezultātus” (62), “pakalpojumu vērtības lielumu” (63) un “pētījumu par darba slodzi” (64). Savukārt pētījums par darba slodzi tiek veikts vienu mēnesi reizi gadā, un tajā piedalās visas pasta nodaļas, sadales centri un piegādes reģioni. Individuālu pakalpojumu sniegšanas process ir sadalīts ļoti precīzās darbībās, ko veic PP darbinieki, kuru darba laiku aprēķina, pamatojoties uz šo pētījumu. Komisijai nav pamata apšaubīt apkopoto datu periodiskuma pareizību. |
| --- | --- |

(139)

Lai PP varētu veikt “citu netiešo izmaksu” sadalījumu pakalpojumiem, tam jāapkopo dati par i) piegādāto pasta pakalpojumu svaru; ii) piegādāto pasta pakalpojumu apjomu/skaitu; iii) dažādu darbību izpildei vajadzīgo darba laiku. Šo statistiku apkopo, izmantojot attiecīgi “statistisko pētījumu rezultātus” (62), “pakalpojumu vērtības lielumu” (63) un “pētījumu par darba slodzi” (64). Savukārt pētījums par darba slodzi tiek veikts vienu mēnesi reizi gadā, un tajā piedalās visas pasta nodaļas, sadales centri un piegādes reģioni. Individuālu pakalpojumu sniegšanas process ir sadalīts ļoti precīzās darbībās, ko veic PP darbinieki, kuru darba laiku aprēķina, pamatojoties uz šo pētījumu. Komisijai nav pamata apšaubīt apkopoto datu periodiskuma pareizību.

| (140) | Visbeidzot, “tīkla uzturēšanas izmaksas” tiek attiecinātas uz pakalpojumiem, saskaitot i) tiešās izmaksas, ii) pamatdarbības netiešās izmaksas un iii) netiešās pārvadājumu izmaksas, kas jau ir attiecinātas uz pakalpojumiem, – lai gan metode ir pieņemama, šķiet, ka tā ir vairāk attālināta no cēloņsakarībām nekā iepriekš minētie izmaksu iedalījumi. |
| --- | --- |

(140)

Visbeidzot, “tīkla uzturēšanas izmaksas” tiek attiecinātas uz pakalpojumiem, saskaitot i) tiešās izmaksas, ii) pamatdarbības netiešās izmaksas un iii) netiešās pārvadājumu izmaksas, kas jau ir attiecinātas uz pakalpojumiem, – lai gan metode ir pieņemama, šķiet, ka tā ir vairāk attālināta no cēloņsakarībām nekā iepriekš minētie izmaksu iedalījumi.

| (141) | Ņemot vērā veidu, kādā PP guvis lielāko daļu ieņēmumu, tos var tieši iedalīt pa pakalpojumiem. Tādēļ Komisija neapšauba “pārdošanas ieņēmumu” pareizu dalījumu pa pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā veidu, kādā PP guvis lielāko daļu ieņēmumu, tos var tieši iedalīt pa pakalpojumiem. Tādēļ Komisija neapšauba “pārdošanas ieņēmumu” pareizu dalījumu pa pakalpojumiem.

| (142) | Polijas iestādēm pēc Komisijas pieprasījuma (65) bija tai jāsniedz visu rezultātu sadalījums pa pakalpojumu kategorijām (vispārējie pakalpojumi, kas dalīti rezervētajos un nerezervētajos, un citi pakalpojumi, kas dalīti pasta, finanšu un citos pakalpojumos), kā arī paskaidrojumi par metodoloģiju, kas lietota to dalījumā pa pakalpojumiem. Tas, ka pieprasītā informācija tika sniegta, liecina, ka iekšējās uzskaites informāciju var sniegt tik sīki, cik vajadzīgs. Komisija nekonstatēja acīmredzamas kļūdas metodoloģijā, ko izmanto, lai iedalītu “citus pamatdarbības rezultātus” (66), “ārkārtas rezultātus” (67) un “finanšu rezultātus” (68) pakalpojumu grupai. |
| --- | --- |

(142)

Polijas iestādēm pēc Komisijas pieprasījuma (65) bija tai jāsniedz visu rezultātu sadalījums pa pakalpojumu kategorijām (vispārējie pakalpojumi, kas dalīti rezervētajos un nerezervētajos, un citi pakalpojumi, kas dalīti pasta, finanšu un citos pakalpojumos), kā arī paskaidrojumi par metodoloģiju, kas lietota to dalījumā pa pakalpojumiem. Tas, ka pieprasītā informācija tika sniegta, liecina, ka iekšējās uzskaites informāciju var sniegt tik sīki, cik vajadzīgs. Komisija nekonstatēja acīmredzamas kļūdas metodoloģijā, ko izmanto, lai iedalītu “citus pamatdarbības rezultātus” (66), “ārkārtas rezultātus” (67) un “finanšu rezultātus” (68) pakalpojumu grupai.

| (143) | Komisija arī ir atzīmē, ka nozīmīga PP izmaksu daļa ir iedalīta pakalpojumiem, izmantojot izmaksu proporciju metodi (aptuveni [...] no visām izmaksām bija iedalītas pakalpojumiem proporcionāli iepriekš iedalītajām izmaksām, jo īpaši tām izmaksām, kas ietilpa kategorijā “citas izmaksas”, t. i., “vispārējās, administratīvās un attīstības izmaksas”, “pārdošanas izmaksas” un “atsevišķas finanšu izmaksas” (69)). Tādēļ, lai panāktu lielāku izmaksu un pakalpojumu saikni, jācenšas pēc iespējas samazināt proporciju metodes nozīmi PP izmaksu aprēķināšanā. Kopumā iedalījuma metodoloģija ir pieņemama, taču to var uzlabot, ja izmantotie sadalījuma koeficienti sniedz iespēju norādīt pēc iespējas lielāku saikni starp izmantoto resursu izmaksām un šo resursu radītajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(143)

Komisija arī ir atzīmē, ka nozīmīga PP izmaksu daļa ir iedalīta pakalpojumiem, izmantojot izmaksu proporciju metodi (aptuveni [...] no visām izmaksām bija iedalītas pakalpojumiem proporcionāli iepriekš iedalītajām izmaksām, jo īpaši tām izmaksām, kas ietilpa kategorijā “citas izmaksas”, t. i., “vispārējās, administratīvās un attīstības izmaksas”, “pārdošanas izmaksas” un “atsevišķas finanšu izmaksas” (69)). Tādēļ, lai panāktu lielāku izmaksu un pakalpojumu saikni, jācenšas pēc iespējas samazināt proporciju metodes nozīmi PP izmaksu aprēķināšanā. Kopumā iedalījuma metodoloģija ir pieņemama, taču to var uzlabot, ja izmantotie sadalījuma koeficienti sniedz iespēju norādīt pēc iespējas lielāku saikni starp izmantoto resursu izmaksām un šo resursu radītajiem pakalpojumiem.

| (144) | Šādā saistībā PP informēja Komisiju, ka regulāri ievieš detalizētus nosacījumus un procedūras (70), kā arī precīzākus sadalījuma koeficientus, lai labāk atspoguļotu cēloņsakarības starp radīto izmaksu veidiem un to iedalījumu pa pakalpojumiem, tādējādi uzlabojot iekšējās uzskaites sistēmas precizitāti. Tā paša iemesla dēļ PP arī cenšas vadības grāmatvedībā pilnīgi ieviest darbību izmaksu kalkulācijas metodi, kas noteikti var uzlabot ar pakalpojumiem saistītas darbības izmaksu izsekojamību. |
| --- | --- |

(144)

Šādā saistībā PP informēja Komisiju, ka regulāri ievieš detalizētus nosacījumus un procedūras (70), kā arī precīzākus sadalījuma koeficientus, lai labāk atspoguļotu cēloņsakarības starp radīto izmaksu veidiem un to iedalījumu pa pakalpojumiem, tādējādi uzlabojot iekšējās uzskaites sistēmas precizitāti. Tā paša iemesla dēļ PP arī cenšas vadības grāmatvedībā pilnīgi ieviest darbību izmaksu kalkulācijas metodi, kas noteikti var uzlabot ar pakalpojumiem saistītas darbības izmaksu izsekojamību.

| (145) | Līdzīgi regulāri atjaunina arī konkrētus noteikumus par izmaksu sadalījumu tiešajās un netiešajās, kā arī noteikumus par sadalījuma koeficientiem, piemēram, 2007. gadā tika uzsākta tiešo izmaksu kontroles procedūra (71), lai ieviestu skaidrākus noteikumus par pakalpojumu kontos reģistrētajām parastajām tiešajām izmaksām un kopējām tiešajām izmaksām (72). Turklāt tam, ka netiešo izmaksu sadalījuma koeficientus nosaka centrālā līmenī (73), ir jāpalīdz nodrošināt viendabīgāku šo koeficientu piemērošanu visā sabiedrībā. Bez tam kopš 2007. gada 1. janvāra Polijas Pasta organizatoriskajām struktūrvienībām, kurās aprēķina sadalījuma koeficientus, ir jāiesniedz koeficienti grāmatvedības centram. Saistībā ar to Komisija atzīst panāktos uzlabojumus PP kontroles vidē, jo īpaši attiecībā uz tiešo un netiešo izmaksu reģistrēšanas kontroles procedūrām. |
| --- | --- |

(145)

Līdzīgi regulāri atjaunina arī konkrētus noteikumus par izmaksu sadalījumu tiešajās un netiešajās, kā arī noteikumus par sadalījuma koeficientiem, piemēram, 2007. gadā tika uzsākta tiešo izmaksu kontroles procedūra (71), lai ieviestu skaidrākus noteikumus par pakalpojumu kontos reģistrētajām parastajām tiešajām izmaksām un kopējām tiešajām izmaksām (72). Turklāt tam, ka netiešo izmaksu sadalījuma koeficientus nosaka centrālā līmenī (73), ir jāpalīdz nodrošināt viendabīgāku šo koeficientu piemērošanu visā sabiedrībā. Bez tam kopš 2007. gada 1. janvāra Polijas Pasta organizatoriskajām struktūrvienībām, kurās aprēķina sadalījuma koeficientus, ir jāiesniedz koeficienti grāmatvedības centram. Saistībā ar to Komisija atzīst panāktos uzlabojumus PP kontroles vidē, jo īpaši attiecībā uz tiešo un netiešo izmaksu reģistrēšanas kontroles procedūrām.

| (146) | Turklāt valsts pārvaldes iestāde ir sniegusi ieteikumus arī dažu citu ikgadējās pārbaudes laikā konstatēto trūkumu (74) novēršanai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju vairāki 2005. un 2006. gada pārbaudes laikā norādītie ieteikumi jau ir īstenoti (75) vai notiek darbs pie to drīzas ieviešanas. Komisija uzskata, ka svarīga ir visu sniegto ieteikumu pēc iespējas ātrāka īstenošana, lai panāktu iekšējās uzskaites informācijas sistēmas labāku precizitāti. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt valsts pārvaldes iestāde ir sniegusi ieteikumus arī dažu citu ikgadējās pārbaudes laikā konstatēto trūkumu (74) novēršanai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju vairāki 2005. un 2006. gada pārbaudes laikā norādītie ieteikumi jau ir īstenoti (75) vai notiek darbs pie to drīzas ieviešanas. Komisija uzskata, ka svarīga ir visu sniegto ieteikumu pēc iespējas ātrāka īstenošana, lai panāktu iekšējās uzskaites informācijas sistēmas labāku precizitāti.

| (147) | Tādējādi, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju par piemēroto izmaksu sadalījuma metodi, Komisija uzskata, ka Polijas Pasts izmanto sadalījuma koeficientus ar pamatotu cēloņsakarības saikni starp izmaksām, kas attiecinātas uz pakalpojumu, un šo izmaksu avotu. Komisija atzinīgi vērtē arī PP centienus i) nostiprināt ar vadības informāciju saistīto kontroles vidi, ii) uzlabot izmaksu dalījuma metodoloģiju, kas ir pamatā turpmākai kompensācijas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(147)

Tādējādi, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju par piemēroto izmaksu sadalījuma metodi, Komisija uzskata, ka Polijas Pasts izmanto sadalījuma koeficientus ar pamatotu cēloņsakarības saikni starp izmaksām, kas attiecinātas uz pakalpojumu, un šo izmaksu avotu. Komisija atzinīgi vērtē arī PP centienus i) nostiprināt ar vadības informāciju saistīto kontroles vidi, ii) uzlabot izmaksu dalījuma metodoloģiju, kas ir pamatā turpmākai kompensācijas aprēķināšanai.

| (148) | Tomēr, kā jau minēts iepriekš V.2.3.3. iedaļā, lai pareizi aprēķinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanas tīros rezultātus, kā arī ārpus vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas gūtos rezultātus, jānodrošina visu izmaksu un ieņēmumu sadalījums un visu rezultātu (76) (ieņēmumu un izmaksu) adekvāts iedalījums katram vispārējo pasta pakalpojumu un citu pakalpojumu jomas rezervētajam un nerezervētajam pakalpojumam. |
| --- | --- |

(148)

Tomēr, kā jau minēts iepriekš V.2.3.3. iedaļā, lai pareizi aprēķinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanas tīros rezultātus, kā arī ārpus vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas gūtos rezultātus, jānodrošina visu izmaksu un ieņēmumu sadalījums un visu rezultātu (76) (ieņēmumu un izmaksu) adekvāts iedalījums katram vispārējo pasta pakalpojumu un citu pakalpojumu jomas rezervētajam un nerezervētajam pakalpojumam.

V.2.3.5.   Ikgadēja neatkarīga pārbaude

| (149) | Saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 3. punktu “operators, kas sniedz vispārējos pasta pakalpojumus, līdz tā katra gada 31. martam, kas seko pārskata gadam, valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam iesniedz paziņojumu par to, ka ir ievērotas 1. iedaļā norādītās prasības”. Turklāt valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam ir jāapstiprina, ka ievērotas 52. panta 4. punkta 1. un 2. iedaļā norādītās prasības. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar Pasta likuma 52. panta 3. punktu “operators, kas sniedz vispārējos pasta pakalpojumus, līdz tā katra gada 31. martam, kas seko pārskata gadam, valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam iesniedz paziņojumu par to, ka ir ievērotas 1. iedaļā norādītās prasības”. Turklāt valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam ir jāapstiprina, ka ievērotas 52. panta 4. punkta 1. un 2. iedaļā norādītās prasības.

| (150) | “Sabiedriskā pasta operatora pienākums ir ne vēlāk par tā gada 31. jūliju, kas seko pārskata gadam, iesniegt valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam revidenta pārbaudītu finanšu pārskatu saskaņā ar 1994. gada 29. septembra Likumu par grāmatvedības uzskaiti (2002. gada Likumu krājums Nr. 76, 694. poz. un 2003. gada Nr. 60, 535. poz.) un saskaņā ar 1. un 2. iedaļu”. |
| --- | --- |

(150)

“Sabiedriskā pasta operatora pienākums ir ne vēlāk par tā gada 31. jūliju, kas seko pārskata gadam, iesniegt valsts pārvaldes iestādes priekšsēdētājam revidenta pārbaudītu finanšu pārskatu saskaņā ar 1994. gada 29. septembra Likumu par grāmatvedības uzskaiti (2002. gada Likumu krājums Nr. 76, 694. poz. un 2003. gada Nr. 60, 535. poz.) un saskaņā ar 1. un 2. iedaļu”.

| (151) | Kā norādīts iepriekš, Komisija ir saņēmusi detalizētus pārskatus par uzskaites nošķiršanas un izmaksu sadalījuma prasību izpildi, kurus katru gadu sagatavojusi valsts pārvaldes iestāde sadarbībā ar neatkarīgu revidentu. Iepazīstoties ar šiem pārskatiem, secināts, ka PP iekšējās grāmatvedības uzskaites pamatā izmantoti vispārēji apstiprināti grāmatvedības principi, tāpēc tā bija piemērota PP uzticēto vispārējo pasta pakalpojumu papildu izmaksu aprēķināšanai, tādējādi ievērojot Pasta direktīvas 14. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(151)

Kā norādīts iepriekš, Komisija ir saņēmusi detalizētus pārskatus par uzskaites nošķiršanas un izmaksu sadalījuma prasību izpildi, kurus katru gadu sagatavojusi valsts pārvaldes iestāde sadarbībā ar neatkarīgu revidentu. Iepazīstoties ar šiem pārskatiem, secināts, ka PP iekšējās grāmatvedības uzskaites pamatā izmantoti vispārēji apstiprināti grāmatvedības principi, tāpēc tā bija piemērota PP uzticēto vispārējo pasta pakalpojumu papildu izmaksu aprēķināšanai, tādējādi ievērojot Pasta direktīvas 14. panta 3. punktu.

| (152) | Ņemot vērā, ka analītiskā uzskaite tiek veikta vispārējās grāmatvedības uzskaites ietvaros, tikpat svarīgi ir pārskatīt arī vispārējo uzskaiti. Katru gadu tiek veikta neatkarīga PP finanšu pārskatu revīzija (sk. iepriekš V.2.3.1. iedaļu). Turklāt revidents pārbauda arī grāmatvedības uzskaites pārskatu atbilstību Pasta likuma (t. i., 52. panta) sīki izstrādātajām prasībām. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā, ka analītiskā uzskaite tiek veikta vispārējās grāmatvedības uzskaites ietvaros, tikpat svarīgi ir pārskatīt arī vispārējo uzskaiti. Katru gadu tiek veikta neatkarīga PP finanšu pārskatu revīzija (sk. iepriekš V.2.3.1. iedaļu). Turklāt revidents pārbauda arī grāmatvedības uzskaites pārskatu atbilstību Pasta likuma (t. i., 52. panta) sīki izstrādātajām prasībām.

| (153) | Tomēr, tā kā valsts pārvaldes iestādes sadarbībā ar neatkarīgu revidentu sabiedrību sagatavotajos ikgadējos pārskatos vienmēr norādīts, ka ikgadējās neatkarīgās pārbaudes apjoms aprobežojas ar novērtēšanu, “kādā mērā sabiedriskais pasta operators izpildījis Pasta likuma 52. pantā un Dekrētā noteiktās prasības”, un aprobežojas tikai ar atsevišķu izmaksu veidu (77) pārskatīšanu, tas liecina, ka līdz šim izstrādātā kārtība pārmērīgas kompensācijas novēršanai ir nepietiekama, ja nav ieviesti V.2.3.3. iedaļā iepriekš norādītie līdzekļi. Komisija uzskata, ka šādas pārbaudes apjoms ir pārāk ierobežots, lai garantētu pārbaudes mērķa sasniegšanu, proti, nodrošinātu, ka kompensācija netiek pārsniegta (sk. Nostādņu 20. punktu un Pasta likuma 52.a pantu (78)). |
| --- | --- |

(153)

Tomēr, tā kā valsts pārvaldes iestādes sadarbībā ar neatkarīgu revidentu sabiedrību sagatavotajos ikgadējos pārskatos vienmēr norādīts, ka ikgadējās neatkarīgās pārbaudes apjoms aprobežojas ar novērtēšanu, “kādā mērā sabiedriskais pasta operators izpildījis Pasta likuma 52. pantā un Dekrētā noteiktās prasības”, un aprobežojas tikai ar atsevišķu izmaksu veidu (77) pārskatīšanu, tas liecina, ka līdz šim izstrādātā kārtība pārmērīgas kompensācijas novēršanai ir nepietiekama, ja nav ieviesti V.2.3.3. iedaļā iepriekš norādītie līdzekļi. Komisija uzskata, ka šādas pārbaudes apjoms ir pārāk ierobežots, lai garantētu pārbaudes mērķa sasniegšanu, proti, nodrošinātu, ka kompensācija netiek pārsniegta (sk. Nostādņu 20. punktu un Pasta likuma 52.a pantu (78)).

| (154) | Tādēļ, kā norādīts iepriekš V.2.2. iedaļā, Komisija uzskata, ka ikgadējās pārbaudes jomā jāiekļauj “Citi pamatdarbības ieņēmumi”, “Citas pamatdarbības izmaksas”, “Finanšu ieņēmumi”, “Finanšu izmaksas”, “Ārkārtas rezultāti”, kā arī “Pārdošanas ieņēmumi”. |
| --- | --- |

(154)

Tādēļ, kā norādīts iepriekš V.2.2. iedaļā, Komisija uzskata, ka ikgadējās pārbaudes jomā jāiekļauj “Citi pamatdarbības ieņēmumi”, “Citas pamatdarbības izmaksas”, “Finanšu ieņēmumi”, “Finanšu izmaksas”, “Ārkārtas rezultāti”, kā arī “Pārdošanas ieņēmumi”.

| (155) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka grāmatvedības uzskaites pārbaudes joma ir jāpaplašina, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā visas izmaksu un ieņēmumu kategorijas, kurām ir nozīme kompensācijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(155)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka grāmatvedības uzskaites pārbaudes joma ir jāpaplašina, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā visas izmaksu un ieņēmumu kategorijas, kurām ir nozīme kompensācijas summas aprēķināšanā.

V.2.3.6.   2009.–2011. gadā kompensācijas pārsniegšana nav paredzama

| (156) | Saskaņā ar uzņēmuma prognozēm (sk. turpmāk norādītos skaitļus) paredzams, ka turpmākajos shēmas gados sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes rezultātā PP neradīsies arī tīrie zaudējumi (sīkāku informāciju sk. 3. pielikumā). Tādējādi attiecīgajā shēmā nav paredzēta kompensācija par laikposmu no 2009. līdz 2011. gadam.

  2.   tabula












  (PLZ, tūkstošos) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Ieņēmumi no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tīrais pārpalikums (79) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % no peļņas (tīrais pārpalikums/PPSP ieņēmumi) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(156)

Saskaņā ar uzņēmuma prognozēm (sk. turpmāk norādītos skaitļus) paredzams, ka turpmākajos shēmas gados sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes rezultātā PP neradīsies arī tīrie zaudējumi (sīkāku informāciju sk. 3. pielikumā). Tādējādi attiecīgajā shēmā nav paredzēta kompensācija par laikposmu no 2009. līdz 2011. gadam.

2.   tabula

(PLZ, tūkstošos)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ieņēmumi no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tīrais pārpalikums (79)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% no peļņas (tīrais pārpalikums/PPSP ieņēmumi)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (157) | Kā norādīts iepriekš, PP tīrais pārpalikums no vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas katru gadu pastāvīgi samazinās. Neskatoties uz šo faktisko tendenci, PP turpmākajiem shēmas darbības gadiem ir prognozējis pastāvīgu finanšu rezultātu uzlabošanos. Tendences pārmaiņas var izskaidrot ar to, ka 2008. gada beigās tika ieviesta izmaksu optimizēšanas programma, kurai jārada izmaksu ietaupījumi un tādējādi pakāpeniski jāuzlabo PP finanšu rezultāti. Šī programma koncentrējas ne tikai uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomu, bet arī uz PP komerciālo jomu ārpus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, turpmāk netiks piedāvāti atsevišķi pakalpojumi, kas saistīti ar zaudējumus radošām papildu darbībām. Turklāt ir izstrādāti vairāki pakalpojumi, lai palielinātu ieņēmumus gan pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomā, gan ārpus tās, piemēram, nevajadzīga nekustamā īpašuma pārdošana, atsevišķu finanšu pakalpojumu modernizācija PP konkurētspējas palielināšanai u. c. |
| --- | --- |

(157)

Kā norādīts iepriekš, PP tīrais pārpalikums no vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas katru gadu pastāvīgi samazinās. Neskatoties uz šo faktisko tendenci, PP turpmākajiem shēmas darbības gadiem ir prognozējis pastāvīgu finanšu rezultātu uzlabošanos. Tendences pārmaiņas var izskaidrot ar to, ka 2008. gada beigās tika ieviesta izmaksu optimizēšanas programma, kurai jārada izmaksu ietaupījumi un tādējādi pakāpeniski jāuzlabo PP finanšu rezultāti. Šī programma koncentrējas ne tikai uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomu, bet arī uz PP komerciālo jomu ārpus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, turpmāk netiks piedāvāti atsevišķi pakalpojumi, kas saistīti ar zaudējumus radošām papildu darbībām. Turklāt ir izstrādāti vairāki pakalpojumi, lai palielinātu ieņēmumus gan pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomā, gan ārpus tās, piemēram, nevajadzīga nekustamā īpašuma pārdošana, atsevišķu finanšu pakalpojumu modernizācija PP konkurētspējas palielināšanai u. c.

| (158) | Prognozēto skaitļu aprēķinā izmantoto galveno pieņēmumu pamatā ir tādi parametri kā gaidāmais organizatoriskās struktūras pārmaiņu apjoms, dažādu pasta pakalpojumu cenu līmenis, darbaspēka un citu izmaksu izmaiņas, darbinieku skaits vai makroekonomiskie rādītāji (IKP pieaugums, bezdarba līmenis, inflācijas līmenis, valūtas maiņas kurss EUR/PLN un USD/PLN). |
| --- | --- |

(158)

Prognozēto skaitļu aprēķinā izmantoto galveno pieņēmumu pamatā ir tādi parametri kā gaidāmais organizatoriskās struktūras pārmaiņu apjoms, dažādu pasta pakalpojumu cenu līmenis, darbaspēka un citu izmaksu izmaiņas, darbinieku skaits vai makroekonomiskie rādītāji (IKP pieaugums, bezdarba līmenis, inflācijas līmenis, valūtas maiņas kurss EUR/PLN un USD/PLN).

| (159) | Turklāt, kā minēts iepriekš, lai gan saskaņā ar Nostādnēm PP drīkst “gūt saprātīgu peļņu”, Polijas iestādes ir informējušas Komisiju, ka atbilstīgi piemērojamiem valsts tiesību aktiem PP saņems kompensāciju tikai par tādiem zaudējumiem, kas radušies saistībā ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu. Tādējādi kompensācijas summa neattieksies uz saprātīgu peļņu, kas ir papildu garantija, ka turpmāk netiks piešķirta pārmērīga kompensācija. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt, kā minēts iepriekš, lai gan saskaņā ar Nostādnēm PP drīkst “gūt saprātīgu peļņu”, Polijas iestādes ir informējušas Komisiju, ka atbilstīgi piemērojamiem valsts tiesību aktiem PP saņems kompensāciju tikai par tādiem zaudējumiem, kas radušies saistībā ar vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanu. Tādējādi kompensācijas summa neattieksies uz saprātīgu peļņu, kas ir papildu garantija, ka turpmāk netiks piešķirta pārmērīga kompensācija.

| (160) | Komisijai nav pamata apšaubīt pieņēmumus, kas izmantoti izmaksu un ieņēmumu aprēķinam turpmākajiem shēmas darbības gadiem. Turklāt PP kontroles vidē un iekšējā uzskaites sistēmā pastāvīgi ieviestie uzlabojumi ir papildu garantija pareizam rezultātu sadalījumam vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu jomā un ārpus tās. |
| --- | --- |

(160)

Komisijai nav pamata apšaubīt pieņēmumus, kas izmantoti izmaksu un ieņēmumu aprēķinam turpmākajiem shēmas darbības gadiem. Turklāt PP kontroles vidē un iekšējā uzskaites sistēmā pastāvīgi ieviestie uzlabojumi ir papildu garantija pareizam rezultātu sadalījumam vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu jomā un ārpus tās.

| (161) | Tā kā PP plāno drīz ieviest jaunu izmaksu aprēķināšanas modeli, kura pamatā ir darbību izmaksu kalkulācijas metode (ABC), Komisija lūdz to informēt trīs mēnešu laikā no tās vai citu PP iekšējās uzskaites sistēmas nozīmīgu pārmaiņu ieviešanas. |
| --- | --- |

(161)

Tā kā PP plāno drīz ieviest jaunu izmaksu aprēķināšanas modeli, kura pamatā ir darbību izmaksu kalkulācijas metode (ABC), Komisija lūdz to informēt trīs mēnešu laikā no tās vai citu PP iekšējās uzskaites sistēmas nozīmīgu pārmaiņu ieviešanas.

VI.   ATĻAUJAS LAIKPOSMS

| (162) | Sākotnēji Polija lūdza Komisijai pagarināt izmeklēšanas procesu līdz 2012. gadam. Tomēr, ņemot vērā, ka pašreizējie noteikumi kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu atbilstības novērtēšanai, t. i., “Kopienas nostādnes valsts atbalstam kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu”, zaudēs spēku 2011. gadā, Polijas iestādes piekrīt shēmas apstiprināšanai līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(162)

Sākotnēji Polija lūdza Komisijai pagarināt izmeklēšanas procesu līdz 2012. gadam. Tomēr, ņemot vērā, ka pašreizējie noteikumi kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu atbilstības novērtēšanai, t. i., “Kopienas nostādnes valsts atbalstam kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu”, zaudēs spēku 2011. gadā, Polijas iestādes piekrīt shēmas apstiprināšanai līdz 2011. gadam.

| (163) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka, ja kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu maksā saskaņā ar pārbaudīto shēmu laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, šī kompensācija ir uzskatāma par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā noteikto valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktu, ja ir izpildīti turpmāk minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(163)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka, ja kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu maksā saskaņā ar pārbaudīto shēmu laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, šī kompensācija ir uzskatāma par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā noteikto valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktu, ja ir izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.

VII.   SECINĀJUMS

| (164) | No iepriekš minētā izriet, ka shēma atbilst Nostādnēs noteiktajām prasībām, tādēļ Komisija uzskata, ka shēma ir saderīga, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 1) Polijai ir jāuzlabo kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametru definīcija, lai nodrošinātu visu rezultātu attiecināšanu uz pakalpojumiem, ievērojot vispārpieņemto metodoloģiju; 2) Polijai ir jāpilnveido kārtība, kādā novēršama un atmaksājama kompensācijas pārsniegšana, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi kompensācijas aprēķināšanā nozīmīgi rezultāti un tiek ieviesta piemērota kompensācijas pārmaksas atmaksāšanas kārtība; 3) Polija nodrošina, ka jaunā izmaksu sadalījuma metode saglabā atbilstību Direktīvas 97/67/EK 14. panta noteikumiem, un šajā saistībā Polijai ir jāinformē Komisija par visām būtiskām PP iekšējās uzskaites sistēmas pārmaiņām trīs mēnešu laikā no to ieviešanas, |
| --- | --- |

(164)

No iepriekš minētā izriet, ka shēma atbilst Nostādnēs noteiktajām prasībām, tādēļ Komisija uzskata, ka shēma ir saderīga, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 1) Polijai ir jāuzlabo kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametru definīcija, lai nodrošinātu visu rezultātu attiecināšanu uz pakalpojumiem, ievērojot vispārpieņemto metodoloģiju; 2) Polijai ir jāpilnveido kārtība, kādā novēršama un atmaksājama kompensācijas pārsniegšana, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi kompensācijas aprēķināšanā nozīmīgi rezultāti un tiek ieviesta piemērota kompensācijas pārmaksas atmaksāšanas kārtība; 3) Polija nodrošina, ka jaunā izmaksu sadalījuma metode saglabā atbilstību Direktīvas 97/67/EK 14. panta noteikumiem, un šajā saistībā Polijai ir jāinformē Komisija par visām būtiskām PP iekšējās uzskaites sistēmas pārmaiņām trīs mēnešu laikā no to ieviešanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, ko Polija ieviesusi, lai piešķirtu Poczta Polska kompensāciju par tīrajām izmaksām, kas laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam radušās, pildot vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas saistības, uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta izpratnē, ja izpildīti 2. pantā izklāstītie nosacījumi.

2. pants

Polijai ir jāievieš vajadzīgie noteikumi, lai:

| 1) | uzlabotu kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametru definīciju un nodrošinātu, ka visus rezultātus attiecina uz pakalpojumiem, ievērojot vispārpieņemto metodoloģiju; |
| --- | --- |

1)

uzlabotu kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametru definīciju un nodrošinātu, ka visus rezultātus attiecina uz pakalpojumiem, ievērojot vispārpieņemto metodoloģiju;

| 2) | pilnveidotu kārtību, kādā novēršama un atmaksājama pārsniegta kompensācija, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi kompensācijas aprēķināšanā nozīmīgi rezultāti un ieviesta piemērota kompensācijas pārmaksas atmaksāšanas kārtība; |
| --- | --- |

2)

pilnveidotu kārtību, kādā novēršama un atmaksājama pārsniegta kompensācija, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi kompensācijas aprēķināšanā nozīmīgi rezultāti un ieviesta piemērota kompensācijas pārmaksas atmaksāšanas kārtība;

| 3) | nodrošinātu, ka jaunā izmaksu sadalījuma metode saglabā atbilstību Direktīvas 97/67/EK 14. panta noteikumiem, un šajā saistībā Polijai ir jāinformē Komisija par visām būtiskām PP iekšējās uzskaites sistēmas pārmaiņām trīs mēnešu laikā no to ieviešanas. |
| --- | --- |

3)

nodrošinātu, ka jaunā izmaksu sadalījuma metode saglabā atbilstību Direktīvas 97/67/EK 14. panta noteikumiem, un šajā saistībā Polijai ir jāinformē Komisija par visām būtiskām PP iekšējās uzskaites sistēmas pārmaiņām trīs mēnešu laikā no to ieviešanas.

3. pants

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma par šo lēmumu saņemšanas Polija informē Komisiju par pasākumiem, kas īstenoti tā ievērošanai.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu jāsaprot kā atsauces attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 274, 5.11.2005., 14. lpp.

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  1997. gada 30. jūlija Likuma par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP 17. pants, kurā norādīts, ka “Polijas Pasts saņem (..) lielas subsīdijas no valsts budžeta (..) ieguldījumu finansēšanai”, ir atcelts. Likuma par pastu jaunais 52.a pants neparedz iespēju piešķirt atbalstu ieguldījumiem.

4

PP

(5)  OV C 223, 16.9.2006., 11. lpp.

5

(6)  OV C 33, 15.2.2007., 9. lpp.

6

(7)  Šai garantijai, kas Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē uzskatāma par atbalstu un līdz šim attiecās uz visām PP darbībām, nav laika un apjoma ierobežojuma, tā netiek atlīdzināta un nav saderīga ar kopējo tirgu. Šis valsts atbalsts uzskatāms par pastāvošu atbalstu Pievienošanās līguma IV.3. pielikuma 1. punkta izpratnē. Komisija 2007. gada 25. aprīlī sniedza ieteikumu Polijai, ierosinot pieņemt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz šo garantiju Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 88. panta piemērošanai, 18. panta izpratnē. Tā kā Polijas iestādes jau bija uzsākušas likumdošanas procesu, lai anulētu PP labā piešķirto valsts garantiju, jo PP nevar piemērot bankrota procedūru, un apņēmās to atcelt vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam, Komisija secināja, ka Polijas iestādes ir atbildējušas uz Komisijas bažām par konkurenci, un ar minēto lēmumu noslēdza pastāvošo atbalsta procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 19. pantu (sk. OV C 284, 27.11.2007.).

7

PP

PP

PP

(8)  Dziennik Ustaw Nr. 180, 1109. pozīcija.

8

Dziennik Ustaw

(9)  OV Nr. 130 (grozījums Nr. 1188).

9

(10)  46. panta 2. punkts. Pienākums pildīt Pasta likumā aprakstītos sabiedriskā pasta operatora uzdevumus tiek uzticēts Poczta Polska.

10

Poczta Polska

(11)  Pašreizējais nosaukums ir POST-TEL Sp. z o.o.; papildus darbojas arī IT jomā.

11

POST-TEL Sp. z o.o

(12)  Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) un Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

12

Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A.

PAUF

Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion

OFE Pocztylion

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych

PTUW

(13)  Minētajā struktūrā nesen ir ieviestas vairākas pārmaiņas. Lielākajai daļai iepriekš minēto centru ir reģionālas filiāles.

13

(14)  Izvēloties aplēšu maiņas kursu EUR 1 = PLN 4, apgrozījums būtu EUR 1 527 miljoni.

14

(15)  Ja ir brīvi resursi, šos pakalpojumus, piemēram, pārvadāšanu, koncesijas pakalpojumus un palīgproduktus, var piedāvāt ārējam klientam.

15

(16)  Ja ir brīvi resursi, šos pakalpojumus, piemēram, medicīnas un piegādes pakalpojumus, viesnīcu numuru un mācību telpu izīrēšanas pakalpojumus, var komerciāli sniegt trešām personām.

16

(17)  “Pienākums pildīt tiesību aktā aprakstītos sabiedriskā pasta operatora uzdevumus tiek uzticēts Poczta Polska.”

17

Poczta Polska

(18)  OV Nr. 5 (34) saskaņā ar grozījumiem.

18

(19)  1997. gada 30. jūlija Likums par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrību PP tika daļēji anulēts ar 2008. gada 5. septembra Likumu par valsts sabiedrisko pakalpojumu sabiedrības PP komercializēšanu. Likuma 17. panta saturs par PP piešķiramām subsīdijām vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanai tika pārcelts uz 2003. gada 12. jūnija Likuma jaunizveidoto 52.a pantu.

19

PP

PP

PP

(20)  Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma radītās tīrās papildu izmaksas ir tādas izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas iegūta, pildot šīs saistības.

20

(21)  Sk. “Sabiedrības pamatnostādnes par izmaksām”, ar kurām paredz noteikumus izmaksu reģistrēšanai un sadalei, koeficientu aprēķināšanas metodei un biežumam, izmaksu segšanas posmiem grāmatvedības perioda beigās un pakalpojuma sniegšanas izmaksu noteikšanai. Tajās ir noteikta arī organizācijas struktūrvienību atbildības joma.

21

(22)  Pasta pakalpojumu joma: rezervētie vispārējie pakalpojumi, nerezervētie vispārējie pakalpojumi un citi pakalpojumi; finanšu pakalpojumu joma un citi pakalpojumi.

22

(23)  Iesniegts kopsavilkums vai pilnīgs pārskats par 2004., 2005., 2006. un 2007. gadu.

23

(24)  “Operatoram, kurš sniedz vispārējos pasta pakalpojumus, ir jāuztur grāmatvedības dokumenti un jāveic izmaksu uzskaite tādā veidā, kas ļauj aprēķināt izmaksas: 1) atsevišķi katram rezervēto pakalpojumu jomas pakalpojumam; 2) kopā nerezervētiem pakalpojumiem, nodalot: a) vispārējos pasta pakalpojumus; b) pakalpojumus, kas neietilpst vispārējo pasta pakalpojumu kategorijā.”

24

(25)  “Valsts finanšu ministrs, apspriežoties ar pasta un telekomunikāciju ministru, ar dekrētu nosaka izmaksu iedalījuma metodi, pamatojoties uz principu, ka saskaņā ar 1. sadaļu, šādai metodei ir jāveicina vidējo izmaksu aprēķināšana.”

25

(26)  OV Nr. 232 (2327).

26

(27)  Sk. finanšu ministra 2003. gada 24. decembra Dekrēta 2.1.1. līdz 2.1.4. punktu.

27

(28)  Šādās grupās: nolietojums, izmantotie materiāli, izmantotā enerģija, pārvadājumu pakalpojumi, remonta pakalpojumi, starpniecības pakalpojumi, algas, darba ņēmēju pakalpojumi, reklāma un publicitāte, nodokļi un nodevas, banku pakalpojumi, ceļa izdevumi, dažādi izdevumi.

28

(29)  Komercnoslēpums.

29

(30)  Ar tiem pakalpojumiem saistītās izmaksas, kuru pamatā ir licence, dokumentā nav pilnīgāk izskaidrotas, jo tām ir mazsvarīga nozīme, t. i., tās veido [...] no PP kopējām izmaksām.

30

PP

(31)  511. un 515. konts: atalgojuma un atalgojuma piemaksu izmaksas; datoru un datorprogrammu nolietojums; telekomunikāciju pakalpojumi; materiālu patēriņš un formastērpu lietošana; pasta aprīkojuma remontdarbi un uzturēšana.

31

(32)  Individuālu pakalpojumu sniegšanas process uzņēmumā Polijas Pasts bija sadalīts detalizētās darbībās. Katrai darbībai tiek noteikts standarta darba laiks, norādot, cik laika vajag vienas darbības veikšanai. Tad reizi gadā veic darba slodzes pētījumu, kura laikā reģistrē veikto darbību skaitu. Pēc tam aprēķina standarta darba laiku, kuru velta attiecīgā pakalpojuma sniegšanai.

32

(33)  512. konts: ar pasta vagonu izmantošanu saistītas izmaksas; ar pasta sūtījumu pārvadāšanu saistītu pasta sargu atalgojuma un atalgojuma piemaksu radītās izmaksas; par pasta furgoniem atbildīgo darbinieku personīgās izmaksas; vagonu pārvaldības nodaļas darbinieku personīgās izmaksas.

33

(34)  Saskaņā ar statistisko pētījumu tiek reģistrēts sūtījumu skaits, ko reizina ar vidējo sūtījuma svaru.

34

(35)  510. konts: ēku, telpu, vispārēji izmantoto iekārtu un aprīkojuma nolietojuma izmaksas; īres izmaksas, nekustamā īpašuma nodokļi, maksājumi par zemes lietošanas tiesībām; pašvaldību pakalpojumi; ēku, telpu remontdarbi; energoapgāde un ūdensapgāde; pasta apsargu nodarbināšana pasta nodaļās; uzkopšanas izmaksas.

35

(36)  514. konts: ārējo pakalpojumu izmaksas, kas ir saistītas ar paku piegādi un piegādes brīdī samaksāto bandroli, ekspresbandroli, pasta savākšanu no vēstuļkastītēm; vadības nodaļas un tehniskās uzraudzības nodaļas uzturēšanas izmaksas, ar piegādi saistīto pakalpojumu izmaksas.

36

(37)  “Citas izmaksas” ir vispārīgas izmaksas, kuras nevar klasificēt kā tiešās vai netiešās izmaksas.

37

(38)  551. konts.

38

(39)  Izmaksas dala proporcionāli tām izmaksām, kas iepriekš iedalītas pakalpojumu kontiem.

39

(40)  527. konts.

40

(41)  513. konts.

41

(42)  Polijas Pasts drīz plāno pirmoreiz veikt izmaksu aprēķināšanu, izmantojot darbību izmaksu kalkulācijas (ABC) modeli. Visas izmaksas ievada “5” elementu grupas kontos: 500.–509. konts ir tādi pakalpojumu konti, kuros ievada individuālu pakalpojumu ražošanas izmaksas; 510., 511., 512. un 514. konts ir tādi konti, kuros ievada netiešās izmaksas; 527. un 551. konts ir tādi konti, kuros ievada citas izmaksas. Pēc tam “5” elementu grupas kontos ievadītās izmaksas pārnes uz 710.–719. kontu.

42

ABC

(43)  2007. gadā vispirms tika iedalītas “finanšu izmaksas” un pēc tam tika aprēķināts “tirdzniecības un komerciālo izmaksu” un “vispārējo, administratīvo un attīstības izmaksu” papildu atskaitījums. 2006. gadā visi trīs “citu izmaksu” veidi tika iedalīti vienlaikus, izmantojot kopēju papildu atskaitījumu.

43

(44)  Piemēram, pārdodot tās iekšējā tirgus preces, kuras iegādātas ar nodomu neapstrādātā veidā pārdot gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā, pārdodot nosūtīšanas pakalpojumus, pārdodot pašvaldības pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas tiesības, sniedzot reklāmas pakalpojumus, pārdodot pārvadājumu pakalpojumus un citus papildu pakalpojumus, kad uzņēmuma resursi pārsniedz iekšējās vajadzības u. c.

44

(45)  Preču un materiālu pārdošana.

45

(46)  Sk. 52. pantu (4., 5. un 6. iedaļa).

46

(47)  Sabiedriskais pasta operators, kuram ir pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus, no valsts budžeta saņem subsīdijas par sniegtajiem vispārējiem pasta pakalpojumiem, ja tam rodas zaudējumi.

47

(48)  Subsīdiju apjomu nosaka saskaņā ar Likumu par budžetu, ņemot vērā principu, ka subsīdiju kopējā summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šo pakalpojumu sniegšanas gūto ienākumu starpību.

48

(49)  Pēc pilnīgas rezultātu (tostarp finanšu un citas pamatdarbības rezultātu) sadales, izņemot ārkārtas rezultātus.

49

(50)  Spriedumi lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) ECR I-7747 un apvienotajās lietās no C-34/01 līdz C-38/01 Enirisorse pret Ministero delle Finanze (2003) ECR I-14243.

50

Spriedumi lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) ECR I-7747 un apvienotajās lietās no C-34/01 līdz C-38/01 Enirisorse pret Ministero delle Finanze (2003) ECR I-14243.

(51)  Sk., piemēram, 44. punktu Tiesas spriedumā lietā C-372/97 Itālija pret Komisiju, 2004, ECR I-3679.

51

Itālija

Komisiju

(52)  Dati par 2006. gadu.

52

(53)  Dati par 2006. gadu.

53

(54)  OV C 297, 29.11.2005.

54

(55)  Piemēram, kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šiem pakalpojumiem gūto ieņēmumu starpību. Papildu paskaidrojumus sk. šā lēmuma II.2., II.3., IV.4. un V.3.3. iedaļā.

55

(56)  Ievērojot Peļņas un zaudējumu pārskatā lietoto terminoloģiju, Dekrētā tika izlaisti turpmāk minētie rezultāti: t. i., “Tīrie ieņēmumi no produktu, preču un materiālu pārdošanas”, “Citi pamatdarbības ieņēmumi”, “Citas pamatdarbības izmaksas”, “Finanšu ieņēmumi”, “Finanšu izmaksas” un “Ārkārtas rezultāti” (kas atbilst “Peļņas un zaudējumu pārskatā” iekļautajiem posteņiem A, G, H, J, K un M).

56

(57)  Izstrādāts saskaņā ar 1994. gada 29. septembra Likumu par grāmatvedības uzskaiti.

57

(58)  Izņemot komponentus “Citi pamatdarbības rezultāti”, “Ārkārtas rezultāti” un atsevišķi “Finanšu rezultāti”, kurus pēc Komisijas pieprasījuma attiecināja tikai uz pakalpojumu grupu.

58

(59)  Piemēram, PP reģistrē citas ar uzņēmējdarbību saistītas pamatdarbības izmaksas, tādas kā zaudējumi, kas rodas, atbrīvojoties no nefinansiālajiem pamatlīdzekļiem, izmaksas par ražošanas pārtraukšanu, pakalpojumu sniegšana bez maksas, segtie līgumsodi, soda naudas un zaudējumi, nosacījumi iespējamiem zaudējumiem un uzņēmējdarbības darījumu saprātīgiem riskiem, kā arī izmaksām, ko rada darbība sociālās labklājības jomā. PP 2006. gadā kā citas pamatdarbības izmaksas reģistrēja aptuveni PLN 147 miljonus.

59

PP

(60)  Sk. citus iesniegtos kopējos rezultātus dokumentā “Polijas Pasta pakalpojumu un darbības rezultāti”.

60

(61)  T. i., sadales centros, pasta tīkla centrā un pasta pakalpojumu centrā.

61

(62)  Pamatojoties uz statistisko pētījumu, lai novērtētu pasta sūtījuma svaru/veidu, tiek aprēķināti šādi rādītāji: 1) vidējā vēstuļu un reklāmas pasta masa iekšzemes un ārvalstu apgrozījumā (nosūtīšana) ar iedalījumu rezervētajā un nerezervētajā jomā; 2) vidējā pasta sūtījumu masa iekšzemes un ārvalstu apgrozījumā (nosūtīšana) ar iedalījumu vispārējos un ar līgumu noteiktos pakalpojumos; 3) vidējā vēstuļu un sūtījumu masa ārvalstu apgrozījumā (saņemšana); 4) rādītāji vēstuļu un reklāmas pasta iedalīšanai rezervētajā un nerezervētajā jomā; 5) oficiālo bandroļu iedalīšanas struktūra (sadalījums ekonomiskajās un prioritārajās bandrolēs) pēc satura.

62

(63)  Lai aprēķinātu piegādāto sūtījumu/pakalpojuma vai pakalpojumu grupu skaitu.

63

(64)  Lai aprēķinātu darba laiku/darbības veidu.

64

(65)  Sākotnējos iesniegtajos rezultātos atsevišķi rezultāti (t. i., “citi pamatdarbības rezultāti”, “finanšu rezultāti” un “ārkārtas rezultāti”) nebija sadalīti pa pakalpojumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma Polijas iestādes sniedza apkopotus datus, kuros ir norādīts visu rezultātu iedalījums pa galvenajām pakalpojumu kategorijām.

65

(66)  “Citas pamatdarbības izmaksas” tiek proporcionāli sadalītas pa izmaksām, kas jau ir iedalītas pakalpojumiem. “Citi pamatdarbības ieņēmumi no subsīdijām pakalpojumiem, uz kuriem attiecas ar likumu noteikts atbrīvojums no nodokļiem” tika pilnībā attiecināti uz vispārējo pakalpojumu grupu. Pārējie “Citi pamatdarbības ieņēmumi” ir proporcionāli iedalīti citu pamatdarbības izmaksu iedalījumam.

66

(67)  “Ārkārtas izmaksas” (saistītas ar zaudējumiem, kas pasta nodaļām radušies dabas katastrofu dēļ) un “ārkārtas ieņēmumi” (saistīti ar kompensācijām, kas saņemtas pēc dabas katastrofām) 2008. gadā ir sadalīti pa pakalpojumu grupām tādā pašā veidā, kā pasta tīkla izmaksas.

67

(68)  Finanšu ieņēmumi (izņemot tos ieņēmumus, kurus var tieši attiecināt uz pakalpojumu grupu) tika attiecināti uz pakalpojumu grupām tādās proporcijās, ko izmanto finanšu izmaksu iedalījumam.

68

(69)  Finanšu izmaksas, kas saistītas ar procentiem, valūtas kursa atšķirībām un transportlīdzekļu un citu pamatlīdzekļu nomu.

69

(70)  Piemēram, PP 2006. gadā ieviesa Uzņēmuma izmaksu pamatnostādnes, kurās ir vienādota un aprakstīta netiešo izmaksu uzskaites principu strukturēšanas metode un aprakstīta metode izmaksu attiecināšanai uz pakalpojumiem. Uzņēmuma izmaksu pamatnostādnes regulāri atjaunina. Turklāt saskaņā ar PP 2007. gadā ieviesto tiešo izmaksu kontroles procedūru sistemātiski tiek veiktas šādas darbības: i) novērtējums, vai, sniedzot attiecīgo pakalpojumu, var rasties kāda veida tiešās izmaksas; ii) pareiza tiešo izmaksu iedalījuma pa pakalpojumiem pārbaude; iii) vienotas pieejas pakalpojumu tiešo izmaksu reģistrēšanai katrā grāmatvedības centra reģionālajā filiālē pārraudzība. Šajās pamatnostādnēs ir iekļauta arī procedūra, kas jāievēro, ja konstatēti pārkāpumi.

70

PP

PP

(71)  Saņemot reģionālo filiāļu ar pakalpojumu tiešajām izmaksām saistītu galvenās virsgrāmatas bilances aktīvu novērtējumu, izmaksu aprēķināšanas nodaļa grāmatvedības centra galvenajā mītnē novērtē, kāda ir iespēja, ka, sniedzot attiecīgo pakalpojumu, rodas konkrētā veida tiešās izmaksas, pārbauda, cik pareizs ir tiešo izmaksu dalījums pa pakalpojumiem, un apstiprina, vai pieeja tiešo izmaksu reģistrēšanai konkrētajās reģionālajās filiālēs ir saskaņota. Ja saistībā ar izmaksu iedalījumu pakalpojumam pēc veida rodas šaubas, izmaksu aprēķināšanas nodaļas darbinieks lūdz reģionālajai filiālei paskaidrojumu. Reģionālajai filiālei ir vēlreiz jāpārbauda tā primārā dokumenta apraksts, uz kura pamata konkrētās izmaksas ievadītas grāmatās un novērtēta izmaksu aprēķina pareizība. Ja pārbaudē apliecina, ka konkrētās izmaksas ir pareizi identificētas, par to informē izmaksu aprēķināšanas nodaļu grāmatvedības centra galvenajā mītnē. Ja tiešās izmaksas uz pakalpojumiem ir attiecinātas nepareizi, ierakstu izlabo un attiecīgo informāciju iesniedz izmaksu aprēķināšanas nodaļai.

71

(72)  Sk. valsts pārvaldes iestādes 2007. gada ziņojumu.

72

(73)  To dara grāmatvedības centra izmaksu aprēķināšanas nodaļa.

73

(74)  Piemēram, iekšējās kontroles vides trūkumi – sadalījuma koeficientu konsekventas piemērošanas vai ievades datu kvalitātes kontroles procedūru trūkums, pārmērīga izmaksu iedalījuma metožu vienkāršošana.

74

(75)  Piemēram, 2006. gadā PP ieviesa Uzņēmuma izmaksu pamatnostādnes, kurās ir vienādota un aprakstīta netiešo izmaksu uzskaites koeficientu strukturēšanas metode un metode izmaksu attiecināšanai uz pakalpojumiem. Uzņēmuma izmaksu pamatnostādnes tiek regulāri atjauninātas. Turklāt saskaņā ar PP 2007. gadā ieviesto tiešo izmaksu kontroles procedūru sistemātiski tiek veiktas šādas darbības: i) novērtējums, vai, sniedzot attiecīgo pakalpojumu, var rasties kāda veida tiešās izmaksas; ii) pareiza tiešo izmaksu iedalījuma pa pakalpojumiem pārbaude; iii) vienotas pieejas pakalpojumu tiešo izmaksu reģistrēšanai katrā grāmatvedības centra reģionālajā filiālē pārraudzība. Šajās pamatnostādnēs ir iekļauta arī procedūra, kas jāievēro, ja konstatēti pārkāpumi.

75

PP

PP

(76)  Pakalpojumiem jāiedala arī “citi pamatdarbības rezultāti”, “finanšu rezultāti” un “ārkārtas rezultāti”.

76

(77)  T. i., “Pārdoto produktu, preču un materiālu izmaksas”, “Pārdošanas izmaksas”, “Vispārējās un administratīvās izmaksas” un “Procenti no saistībām, ar ko finansē pasta pakalpojumus, tostarp valūtas kursa atšķirības” (Sk. “Dekrēta” 2. punkta 2. pantu).

77

(78)  [...] ņemot vērā principu, ka kopējā kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt vispārējo pakalpojumu sniegšanas izmaksu un no šiem pakalpojumiem gūto ieņēmumu starpību.

78

(79)  Pēc pilnīga (tostarp finanšu un citas pamatdarbības) rezultātu iedalījuma, izņemot ārkārtas rezultātus.

79

---

1. PIELIKUMS

A.   Izmaksas 2006. gadā

| (PLN, miljoni) |
| --- |
| | | Pasta pakalpojumi | Finanšu pakalpojumi | Citi | Kopā |
| 1. | Tiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Netiešās izmaksas: | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2.a | — | pamatdarbības izmaksas |

(PLN, miljoni)

Pasta pakalpojumi

Finanšu pakalpojumi

Citi

Kopā

1.

Tiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Netiešās izmaksas:

[...]

[...]

[...]

[...]

2.a

—

pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.b

| — | pārvadājumu izmaksas |
| --- | --- |

—

pārvadājumu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.c

| — | tīkla uzturēšanas izmaksas |
| --- | --- |

—

tīkla uzturēšanas izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.d

| — | citas netiešās izmaksas |
| --- | --- |

—

citas netiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

3. = 1 + 2

PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS IZMAKSAS

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

Vispārējās un administratīvās izmaksas:

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

pārdošanas un komerciālās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

finanšu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Citas pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

8. = no 3 līdz 7

KOPĒJĀS IZMAKSAS

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Pasta pakalpojumi | Finanšu pakalpojumi | Citi | Kopā |
| 1. | Tiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Netiešās izmaksas: | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2.a | — | pamatdarbības izmaksas |

(%)

Pasta pakalpojumi

Finanšu pakalpojumi

Citi

Kopā

1.

Tiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Netiešās izmaksas:

[...]

[...]

[...]

[...]

2.a

—

pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.b

| — | pārvadājumu izmaksas |
| --- | --- |

—

pārvadājumu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.d

| — | tīkla uzturēšanas izmaksas |
| --- | --- |

—

tīkla uzturēšanas izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

2.c

| — | citas netiešās izmaksas |
| --- | --- |

—

citas netiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

3. = 1 + 2

PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS IZMAKSAS

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

Vispārējās un administratīvās izmaksas:

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

pārdošanas un komerciālās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

finanšu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Citas pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

8. = no 3 līdz 7

KOPĒJĀS IZMAKSAS

100,0

100,0

100,0

100,0

B.   Ieņēmumi 2006. gadā

| (PLN, miljoni) |
| --- |
| | | Pasta pakalpojumi | Finanšu pakalpojumi | Citi | Kopā |
| 1. | Pārdošanas ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finanšu ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Citi pamatdarbības ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4. = no 1 līdz 3 | KOPĒJIE IEŅĒMUMI | [...] | [...] | [...] | [...] |

(PLN, miljoni)

Pasta pakalpojumi

Finanšu pakalpojumi

Citi

Kopā

1.

Pārdošanas ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finanšu ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Citi pamatdarbības ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

4. = no 1 līdz 3

KOPĒJIE IEŅĒMUMI

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Pasta pakalpojumi | Finanšu pakalpojumi | Citi | Kopā |
| 1. | Pārdošanas ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finanšu ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Citi pamatdarbības ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4. = no 1 līdz 3 | KOPĒJIE IEŅĒMUMI | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |

(%)

Pasta pakalpojumi

Finanšu pakalpojumi

Citi

Kopā

1.

Pārdošanas ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finanšu ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Citi pamatdarbības ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

4. = no 1 līdz 3

KOPĒJIE IEŅĒMUMI

100,0

100,0

100,0

100,0

---

2. PIELIKUMS

Rezultāti pasta pakalpojumu jomā – 2006. gads

| (PLN, tūkstoši) |
| --- |
| Specifikācija | Pasta pakalpojumi |
| Vispārējie | Vispārējie pasta pakalpojumi kopā | Citi pakalpojumi | Pasta pakalpojumi kopā |
| Rezervētie | Nerezervētie |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 = 3 + 4 |
| 1. | Pārdošanas ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finanšu ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Citi pamatdarbības ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A | Kopējie ieņēmumi
  (A = 1 + 2 + 3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4. | Tiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5. | Netiešās izmaksas
  (5. = 5.a + 5.b + 5.c + 5.d) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5.a | Ekspluatācijas izmaksas (pakalpojumu tehnoloģiskās izmaksas) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5.b | Bandroļu piegādes izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5.c | Pasta tīkla uzturēšanas fiksētās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5.d | Citas netiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 6. | Vispārējās uzņēmuma izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 7. | Pārdošanas izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 8. | Finansiālās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9. | Citas pamatdarbības izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| B | Kopējās izmaksas
  B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C | Rezultāts
  C = A – B | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(PLN, tūkstoši)

Specifikācija

Pasta pakalpojumi

Vispārējie

Vispārējie pasta pakalpojumi kopā

Citi pakalpojumi

Pasta pakalpojumi kopā

Rezervētie

Nerezervētie

1

2

3 = 1 + 2

4

5 = 3 + 4

1.

Pārdošanas ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finanšu ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Citi pamatdarbības ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A

Kopējie ieņēmumi

(A = 1 + 2 + 3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

Tiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

Netiešās izmaksas

(5. = 5.a + 5.b + 5.c + 5.d)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.a

Ekspluatācijas izmaksas (pakalpojumu tehnoloģiskās izmaksas)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.b

Bandroļu piegādes izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.c

Pasta tīkla uzturēšanas fiksētās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.d

Citas netiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

Vispārējās uzņēmuma izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Pārdošanas izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

8.

Finansiālās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.

Citas pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

B

Kopējās izmaksas

B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C

Rezultāts

C = A – B

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

3. PIELIKUMS

Rezultāti vispārējo pasta pakalpojumu jomā – 2006.–2011. gads

Ieņēmumi no vispārējiem pasta pakalpojumiem

| (PLZ, tūkstoši) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) |
| Ieņēmumi no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanas (2) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(PLZ, tūkstoši)

2006

2007

2008

2009 (1)

2010 (1)

2011 (1)

Ieņēmumi no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanas (2)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vispārējo pasta pakalpojumu izmaksas

| (PLZ, tūkstoši) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (3) | 2010 (3) | 2011 (3) |
| Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanas izmaksas (4) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatdarbības izmaksas (tehnoloģiskie pakalpojumi) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pasta sūtījumu piegādes izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pasta tīkla uzturēšanas fiksētās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Citas netiešās izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vispārējās izmaksas (uzņēmuma mēroga izmaksas) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārdošanas izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanšu izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Citas pamatdarbības izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(PLZ, tūkstoši)

2006

2007

2008

2009 (3)

2010 (3)

2011 (3)

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanas izmaksas (4)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatdarbības izmaksas (tehnoloģiskie pakalpojumi)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pasta sūtījumu piegādes izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pasta tīkla uzturēšanas fiksētās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Citas netiešās izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vispārējās izmaksas (uzņēmuma mēroga izmaksas)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārdošanas izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanšu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Citas pamatdarbības izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

(1)  Prognozētie skaitļi.

(2)  Ārkārtas ieņēmumi nav iekļauti.

(3)  Prognozētie skaitļi.

(4)  Ārkārtas rezultāti nav iekļauti.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 31.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/54

---

LĒMUMS Nr. 2/2010, KURU PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOPIENAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMU PAR GAISA TRANSPORTU

(2010. gada 26. novembris),

ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu

(2010/816/ES)

KOPIENAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu, turpmāk – “nolīgums”, un jo īpaši tā 23. panta 4. punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikums aizstāj nolīguma pielikumu.

Ženēvā, 2010. gada 26. novembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Daniel CALLEJA CRESPO

Šveices delegācijas vadītājs –

Peter MÜLLER

---

PIELIKUMS

Šajā nolīgumā:

| — | saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece,

| — | kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas (aizstāta ar Eiropas Savienību) dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, šajā nolīgumā atsauce jāsaprot kā vienlīdz piemērojama Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici, |
| --- | --- |

—

kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas (aizstāta ar Eiropas Savienību) dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, šajā nolīgumā atsauce jāsaprot kā vienlīdz piemērojama Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici,

| — | nolīguma 4., 15., 18., 27. un 35. pantā atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 un Regulu Nr. 2408/92 saprot kā atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

nolīguma 4., 15., 18., 27. un 35. pantā atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 un Regulu Nr. 2408/92 saprot kā atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1008/2008,

| — | neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē. Atsauci uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 saprot kā atsauci uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē. Atsauci uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 saprot kā atsauci uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008,

| — | jebkuru atsauci uz Līguma 81. un 82. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu turpmākajos dokumentos saprot kā atsauci uz šā nolīguma 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

—

jebkuru atsauci uz Līguma 81. un 82. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu turpmākajos dokumentos saprot kā atsauci uz šā nolīguma 8. un 9. pantu.

1.   Aviācijas liberalizācija un citi civilās aviācijas noteikumi

Nr. 1008/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Nr. 2000/79

Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)

Nr. 93/104

Padomes 1993. gada 23. novembra Direktīva par dažiem darba laika organizācijas aspektiem, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Direktīvu 2000/34/EK |
| --- | --- |

—

Direktīvu 2000/34/EK

Nr. 437/2003

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem

Nr. 1358/2003

Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu

Nr. 785/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 285/2010 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 285/2010

Nr. 95/93

Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (1.–12. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 793/2004 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 793/2004

Nr. 2009/12

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva par lidostas maksām (Šveicei jāpiemēro no 2011. gada 1. jūlija)

Nr. 96/67

Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās

(1.–9., 11.–23. un 25. pants)

Nr. 80/2009

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula par rīcības kodeksu datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu

2.   Konkurences noteikumi

Nr. 3975/87

Padomes 1987. gada 14. decembra Regula par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē (6. panta 3. punkts), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants) |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants)

Nr. 1/2003

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1.–13. pants, 15.–45. pants)

(Ciktāl šī regula attiecas uz nolīguma piemērošanas jomu. Minētās regulas iekļaušana nolīguma pielikumā neietekmē atbilstoši nolīgumam ieviesto pienākumu sadalījumu.)

Regula Nr. 17/62 tika atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1/2003, izņemot tās 8. panta 3. punktu, ko turpina piemērot attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši Līguma 81. panta 3. punktam pirms šīs regulas piemērošanas dienas, līdz šo lēmumu termiņu beigām.

Nr. 773/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006

Nr. 139/2004

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)

(1.–18. pants, 19. panta 1.–2. punkts un 20.–23. pants)

Attiecībā uz Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju piemēro šādus nosacījumus:

| 1) | saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija minētās regulas 1. panta izpratnē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai; |
| --- | --- |

1)

saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija minētās regulas 1. panta izpratnē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai;

| 2) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un saskaņā ar iepriekšējo punktu Eiropas Komisija visus iesniegumus nekavējoties nosūta Šveices Konfederācijai; |
| --- | --- |

2)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un saskaņā ar iepriekšējo punktu Eiropas Komisija visus iesniegumus nekavējoties nosūta Šveices Konfederācijai;

| 3) | ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices konkurences iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lieta paliek Šveices Konfederācijai. |
| --- | --- |

3)

ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices konkurences iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lieta paliek Šveices Konfederācijai.

Attiecībā uz termiņiem, kas minēti Apvienošanās regulas 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā:

| 1) | saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu Eiropas Komisija visus attiecīgos dokumentus nekavējoties nosūta kompetentajai Šveices konkurences iestādei; |
| --- | --- |

1)

saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu Eiropas Komisija visus attiecīgos dokumentus nekavējoties nosūta kompetentajai Šveices konkurences iestādei;

| 2) | Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no dienas, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no dienas, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus.

Nr. 802/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1.–24. pants), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006

Nr. 2006/111

Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību

Nr. 487/2009

Padomes 2009. gada 25. maija Regula par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē

3.   Aviācijas drošums

Nr. 216/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2009, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2009,

| — | Regulu (EK) Nr. 1108/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1108/2009

Aģentūrai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar regulas noteikumiem.

Komisijai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar regulas 11. panta 2. punktu, 14. panta 5. un 7. punktu, 24. panta 5. punktu, 25. panta 1. punktu, 38. panta 3. punkta i) apakšpunktu, 39. panta 1. punktu, 40. panta 3. punktu, 41. panta 3. un 5. punktu, 42. panta 4. punktu, 54. panta 1. punktu un 61. panta 3. punktu.

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, regulas 65. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos minētās atsauces uz “dalībvalstīm”, kuras minētas attiecīgajā noteikumā, neuzskata par tādām, ko attiecina uz Šveici.

Nekas šajā regulā nesniedz EASA pilnvaras rīkoties Šveices vārdā saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem citos nolūkos, kas nav palīdzība saistību pildīšanā saskaņā ar šādiem nolīgumiem.

Regulas tekstu nolīguma vajadzībām pielāgo šādi.

| a) | Regulas 12. pantu groza šādi:






  i) | minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”; |
| --- | --- | --- |

a)

Regulas 12. pantu groza šādi:

i)

minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”;

| ii) | minētā panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”; |
| --- | --- |

ii)

minētā panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”;

| iii) | minētā panta 2. punktā svītro b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

minētā panta 2. punktā svītro b) un c) apakšpunktu;

| iv) | minēto pantu papildina ar šādu punktu:
  “3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka arī Šveice piedāvā noslēgt tādu pašu nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti. Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”; |
| --- | --- |

iv)

minēto pantu papildina ar šādu punktu:

“3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka arī Šveice piedāvā noslēgt tādu pašu nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti. Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”;

| b) | regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:
  “4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valsts piederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:

“4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valsts piederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”;

| c) | regulas 30. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”; |
| --- | --- |

c)

regulas 30. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”;

| d) | regulas 37. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”; |
| --- | --- |

d)

regulas 37. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”;

| e) | regulas 59. pantu papildina ar šādu punktu:
  “12.   Šveice piedalās 1. punkta b) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā, kura apjomu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  kur:







  S | = | Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | asociēto valstu skaits, |
| b | = | ES dalībvalstu skaits, |
| c | = | Šveices ieguldījums ICAO budžetā, |
| C | = | ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”; |

e)

regulas 59. pantu papildina ar šādu punktu:

“12.   Šveice piedalās 1. punkta b) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā, kura apjomu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

kur:

S

=

Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība,

a

=

asociēto valstu skaits,

b

=

ES dalībvalstu skaits,

c

=

Šveices ieguldījums ICAO budžetā,

C

=

ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”;

| f) | regulas 61. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”; |
| --- | --- |

f)

regulas 61. pantu papildina ar šādu daļu:

“Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”;

| g) | Regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisa kuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļa Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1): | gaisa kuģis – [HB IDJ] – tips CL600-2B19, |
| --- | --- | --- |

g)

Regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisa kuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļa Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1):

gaisa kuģis – [HB IDJ] – tips CL600-2B19,

| | gaisa kuģis – [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tips Gulfstream G-IV, |
| --- | --- |

gaisa kuģis – [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tips Gulfstream G-IV,

| | gaisa kuģis – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tips Gulfstream G-V, |
| --- | --- |

gaisa kuģis – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tips Gulfstream G-V,

| | gaisa kuģis – [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tips MD900. |
| --- | --- |

gaisa kuģis – [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tips MD900.

Nr. 1108/2009

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK

Nr. 91/670

Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā

(1.–8. pants)

Nr. 3922/91

Padomes 1991. gada 16. decembra Regula par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1.–3. pants, 4. panta 2. punkts, 5.–11. pants un 13. pants), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1899/2006,

| — | Regulu (EK) Nr. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1900/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008

Nr. 94/56

Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīva, ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipus

(1.–13. pants)

Nr. 2004/36

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (1.–9. un 11.–14. pants), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Direktīvu 2008/49/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Direktīvu 2008/49/EK

Nr. 351/2008

Komisijas 2008. gada 16. aprīļa Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK attiecībā uz prioritātes piešķiršanu Kopienas lidostas izmantojošo gaisa kuģu perona pārbaužu veikšanā

Nr. 768/2006

Komisijas 2006. gada 19. maija Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK par informācijas vākšanu un apmaiņu attiecībā uz to gaisa kuģu drošību, kuri izmanto Kopienas lidostas, un informācijas sistēmu pārvaldību

Nr. 2003/42

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (1.–12. pants)

Nr. 1321/2007

Komisijas 2007. gada 12. novembra Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitārijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, kuras apmaiņu veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK

Nr. 1330/2007

Komisijas 2007. gada 24. septembra Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK 7. panta 2. punktā minētā informācija par notikumiem civilajā aviācijā

Nr. 736/2006

Komisijas 2006. gada 16. maija Regula par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm

Nr. 1702/2003

Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 335/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 335/2007,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 375/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 375/2007,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 706/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 706/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2008,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1057/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1057/2008,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1194/2009 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1194/2009

Šā nolīguma nolūkā minētās regulas noteikumus lasa ar šādu pielāgojumu:

Regulas 2. pantu groza šādi:

3., 4., 6., 8., 10., 11., 13. un 14. punktā datumu “2003. gada 28. septembris” aizstāj ar vārdiem “diena, kad stājas spēkā Kopienas un Šveices Gaisa transporta komitejas lēmums, ar kuru Regulu (EK) Nr. 216/2008 iekļauj nolīguma pielikumā”.

Nr. 2042/2003

Komisijas 2003. gada 20. novembra Regula par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2007,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1056/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1056/2008,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 127/2010, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 127/2010,

Nr. 104/2004

Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula, ar ko nosaka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu

Nr. 593/2007

Komisijas 2007. gada 31. maija Regula par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1356/2008 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1356/2008

Nr. 2111/2005

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu

Nr. 473/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā

Nr. 474/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1071/2010 (2) |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1071/2010 (2)

4.   Aviācijas drošība

Nr. 300/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002

Nr. 272/2009

Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā, un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 297/2010 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 297/2010

Nr. 1254/2009

Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus

Nr. 18/2010

Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regula, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā

Nr. 72/2010

Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula, ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai civilās aviācijas drošības jomā

Nr. 185/2010

Komisijas 2010. gada 4. aprīļa Regula, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 357/2010, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 357/2010,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 358/2010, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 358/2010,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 573/2010, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 573/2010,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 983/2010 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 983/2010

Nr. 2010/774

Komisijas 2010. gada 13. aprīļa Lēmums, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus tādu kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kuros ir Regulas (EK) Nr. 300/200818. panta a) punktā minētā informācija, un kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Lēmumu 2010/2604/ES, |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmumu 2010/2604/ES,

| — | Komisijas Lēmumu 2010/3572/ES. |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmumu 2010/3572/ES.

5.   Gaisa satiksmes pārvaldība

Nr. 549/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 6., 8., 10., 11. un 12. pantu.

Regulas 10. pantu groza šādi:

| | minētā panta 2. punktā vārdus “Kopienas līmenī” aizstāj ar vārdiem “Kopienas līmenī, iesaistot Šveici”. |
| --- | --- |

minētā panta 2. punktā vārdus “Kopienas līmenī” aizstāj ar vārdiem “Kopienas līmenī, iesaistot Šveici”.

| | Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minētas attiecīgajā noteikumā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici. |
| --- | --- |

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minētas attiecīgajā noteikumā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici.

Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 9.a, 9.b, 15.a, 16. un 17. pantu.

Regulas noteikumus nolīguma vajadzībām groza šādi:

| a) | regulas 3. pantu groza šādi:
  minētā panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 3. pantu groza šādi:

minētā panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  minētā panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

minētā panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| c) | regulas 8. pantu groza šādi:
  minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

c)

regulas 8. pantu groza šādi:

minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| d) | regulas 10. pantu groza šādi:
  minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

d)

regulas 10. pantu groza šādi:

minētā panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| e) | regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.” |
| --- | --- |

e)

regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.”

Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 3.a, 6. un 10. pantu.

Nr. 552/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 4. un 7. pantu, un 10. panta 3. punktu.

Regulas noteikumus nolīguma vajadzībām groza šādi:

| a) | regulas 5. pantu groza šādi:
  minētā panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 5. pantu groza šādi:

minētā panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  minētā panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

minētā panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| c) | regulas III pielikumu groza šādi:
  pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”. |
| --- | --- |

c)

regulas III pielikumu groza šādi:

pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”.

Nr. 2096/2005

Komisijas 2005. gada 20. decembra Regula, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1315/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1315/2007,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 482/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 482/2008,

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 668/2008. |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 668/2008.

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 9. pantu.

Nr. 2150/2005

Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai

Nr. 1033/2006

Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā

Nr. 1032/2006

Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009

Nr. 1794/2006

Komisijas 2006. gada 6. decembra Regula, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (Šveicei jāpiemēro no attiecīgā Šveices tiesību akta spēkā stāšanās dienas, bet vēlākais no 2012. gada 1. janvāra)

Nr. 2006/23

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci

Nr. 730/2006

Komisijas 2006. gada 11. maija Regula par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa

Nr. 219/2007

Padomes 2007. gada 27. februāra Regula, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR); regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes Regulu (EK) Nr. 1361/2008 |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (EK) Nr. 1361/2008

Nr. 633/2007

Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām

Nr. 1265/2007

Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss–zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā

Nr. 29/2009

Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā

Nr. 262/2009

Komisijas 2009. gada 30. marta Regula, ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā

Nr. 73/2010

Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz aeronavigācijas datu un aeronavigācijas informācijas kvalitāti vienotajā Eiropas gaisa telpā

Nr. 255/2010

Komisijas 2010. gada 25. marta Regula, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus

6.   Vide un trokšņa piesārņojums

Nr. 2002/30

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīva par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (1.–12. un 14.–18. pants)

(Piemēro I pielikuma grozījumus, kas izriet no Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, II pielikuma 8. nodaļas (Transporta politika) G iedaļas (Gaisa transports) 2. punkta.)

Nr. 89/629

Padomes 1989. gada 4. decembra Direktīva par civilo zemskaņas reaktīvo lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu

(1.–8. pants)

Nr. 2006/93/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva par to lidaparātu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988.) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa

7.   Patērētāju aizsardzība

Nr. 90/314

Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

(1.–10. pants)

Nr. 93/13

Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos

(1.–11. pants)

Nr. 2027/97

Padomes 1997. gada 9. oktobra Regula par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (1.–8. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 889/2002 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 889/2002

Nr. 261/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91

(1.–18. pants)

Nr. 1107/2006

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu

8.   Pārējie

Nr. 2003/96

Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai

(14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 14. panta 2. punkts)

9.   Pielikumi

| A: | Protokols par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti |
| --- | --- |

A:

Protokols par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti

| B: | Noteikumi par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās AESA darbībā |
| --- | --- |

B:

Noteikumi par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās AESA darbībā

---

(1)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.

(2)  Šo regulu piemēro Šveicē, kamēr vien tā ir spēkā ES.

A PIELIKUMS

PROTOKOLS PAR EIROPAS SAVIENĪBAS PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI

AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 343. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, saīsinājumā – “EAEK”, 191. pantu Eiropas Savienībai un EAEK dalībvalstīs ir privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus,

IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam:

I   NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARBĪBAS

1. pants

Savienības telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai ekspropriēt. Uz Savienības īpašumu un aktīviem bez Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus.

2. pants

Savienības arhīvi ir neaizskarami.

3. pants

Savienība, tās aktīvi, ieņēmumi un cits īpašums ir atbrīvots no visiem tiešajiem nodokļiem.

Ikreiz, kad tas iespējams, dalībvalstu valdības veic attiecīgus pasākumus, lai piešķirtu atbrīvojumu no netiešajiem nodokļiem vai tirdzniecības nodokļiem, kas iekļauti kustama vai nekustama īpašuma cenā, vai atmaksātu šādus nodokļus, ja Savienība savai dienesta lietošanai izdara būtiskus pirkumus, kuru cenā ir iekļauti šādi nodokļi. Šo noteikumu piemērošana tomēr nedrīkst Savienībā radīt konkurences traucējumus.

Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskiem pakalpojumiem.

4. pants

Savienība ir atbrīvota no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz priekšmetiem, kas paredzēti tās oficiālai lietošanai. Tajā valstī, kur šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavināt par atlīdzību vai bez atlīdzības vienīgi saskaņā ar nosacījumiem, kam piekritusi attiecīgās valsts valdība.

Savienība ir atbrīvota arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās publikācijām.

II   NODAĻA

SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS

5. pants

Katrā dalībvalstī Savienības iestāžu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu attiecīgā valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.

Savienības iestāžu oficiālā korespondence un cita oficiālā saziņa netiek cenzēta.

6. pants

Savienības iestāžu locekļiem un darbiniekiem šo iestāžu vadītāji var izsniegt ceļošanas atļaujas formā, ko nosaka ar eiroregulu, kuru ar vienkāršu balsu vairākumu pieņem Padome, un šādas ceļošanas atļaujas dalībvalstu iestādes atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem. Šīs ceļošanas atļaujas izdod ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

Komisija var noslēgt nolīgumus par to, lai šīs ceļošanas atļaujas atzītu par derīgiem ceļošanas dokumentiem trešo valstu teritorijā.

III   NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI

7. pants

Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai atgriežas no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus brīvas pārvietošanās ierobežojumus.

Eiropas Parlamenta locekļiem attiecībā uz muitu un valūtas kontroli:

| a) | viņu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

viņu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus;

| b) | pārējo dalībvalstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

pārējo dalībvalstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus.

8. pants

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai sākt tiesvedību pret viņiem sakarā ar viņu viedokli vai balsojumu, pildot pienākumus.

9. pants

Eiropas Parlamenta sesijās tās locekļiem ir:

| a) | savā valstī – imunitāte, ko piešķir viņu valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

a)

savā valstī – imunitāte, ko piešķir viņu valsts parlamenta locekļiem;

| b) | visās pārējās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību. |
| --- | --- |

b)

visās pārējās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību.

Imunitāte tāpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un atgriežas no tās.

Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti.

IV   NODAĻA

DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU DARBĀ

10. pants

Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un atgriežoties no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi.

Šis pants attiecas arī uz Savienības padomdevēju struktūru locekļiem.

V   NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI

11. pants

Neatkarīgi no viņu pilsonības uz Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem visās dalībvalstīs attiecas šādi noteikumi:

| a) | saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Savienību un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, viņiem ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Savienību un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, viņiem ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus;

| b) | uz viņiem neattiecas ne imigrācijas ierobežojumi, ne ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes. Šis noteikums attiecas arī uz viņu laulātajiem un viņu apgādībā esošajiem ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

b)

uz viņiem neattiecas ne imigrācijas ierobežojumi, ne ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes. Šis noteikums attiecas arī uz viņu laulātajiem un viņu apgādībā esošajiem ģimenes locekļiem;

| c) | attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisko organizāciju darbiniekiem, |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisko organizāciju darbiniekiem,

| d) | viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā attiecīgajā valstī, bez muitas nodokļiem ievest šajā valstī savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno; |
| --- | --- |

d)

viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā attiecīgajā valstī, bez muitas nodokļiem ievest šajā valstī savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno;

| e) | viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīvesvietas valstī vai valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī izvest to bez muitas nodokļiem, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi attiecīgās valsts valdība. |
| --- | --- |

e)

viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīvesvietas valstī vai valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī izvest to bez muitas nodokļiem, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi attiecīgās valsts valdība.

12. pants

Saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, ko paredz eirolikumā, Savienības ierēdņi un pārējie darbinieki par labu Savienībai maksā nodokli no algas, darba samaksas un citas atlīdzības, ko viņiem maksā Savienība. Šo eirolikumu pieņem pēc apspriešanās ar atbilstīgajām iestādēm.

Savienības ierēdņi un pārējie darbinieki ir atbrīvoti no valstu nodokļiem no algas, darba samaksas un citas atlīdzības, ko viņiem maksā Savienība.

13. pants

Ja Savienības ierēdņi un pārējie darbinieki tikai tādēļ, lai veiktu savus pienākumus Savienības dienestā, apmetas uz dzīvi tādā dalībvalstī, kas nav viņu fiskālās rezidences valsts, tad gan viņu dzīvesvietas valsts, gan fiskālās rezidences valsts – piemērojot ienākuma nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī starp Savienības dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu – šiem ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem stājoties Savienības dienestā, uzskata, ka viņu pastāvīgā dzīvesvieta ir fiskālās rezidences valstī, ja tā ir Savienības dalībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulāto, ja vien viņš nav atsevišķi iesaistījies algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu aprūpē.

Kustams īpašums, kas pieder šā panta pirmajā daļā minētajām personām un atrodas tajā valstī, kurā minētās personas uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem. Aprēķinot šo nodokli, pieņem, ka īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkā atrodas fiskālās rezidences valstī, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.

Piemērojot šo pantu, neņem vērā pastāvīgās dzīvesvietas, kas iegūtas vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.

14. pants

Pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm Eiropas Parlaments un Padome nosaka Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēmu.

15. pants

Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm nosaka to Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku kategorijas, uz kurām pilnībā vai daļēji attiecas 11. pants, 12. panta otrā daļa un 13. pants.

Šādās kategorijās iekļautu ierēdņu un pārējo darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses periodiski dara zināmus dalībvalstu valdībām.

VI   NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBĀ AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

16. pants

Dalībvalsts, kurā ir Savienības atrašanās vieta, Savienībā akreditētajām trešo valstu pārstāvniecībām piešķir parastās diplomātiskās privilēģijas un imunitāti.

VII   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

17. pants

Privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piešķir vienīgi Savienības interesēs.

Jebkurai Savienības iestādei ir jāatņem ierēdnim vai darbiniekam piešķirtā imunitāte, ja šī iestāde uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā ar Savienības interesēm.

18. pants

Lai piemērotu šo protokolu, Savienības iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.

19. pants

Šā protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Komisijas locekļiem.

20. pants

Šā Protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropas Savienības Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, sekretāriem un referentu palīgiem, neskarot tos Protokola par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 3. panta noteikumus, kas reglamentē tiesnešu un ģenerāladvokātu imunitāti attiecībā uz tiesvedību.

21. pants

Šis Protokols attiecas arī uz Eiropas Investīciju banku, tās lēmējinstitūciju locekļiem, tās personālu un uz dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbā, neskarot Protokolu par Eiropas Investīciju bankas statūtiem.

Eiropas Investīciju banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja tiek palielināts tās kapitāls, kā arī no dažādām formalitātēm, kas ar tās operācijām var būt saistītas valstī, kurā ir tās atrašanās vieta. Arī Eiropas Investīciju bankas darbības izbeigšanas vai tās likvidācijas gadījumā tai neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, Eiropas Investīciju bankai un tās struktūru darbībām, kas notiek saskaņā ar Eiropas Investīciju bankas statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

22. pants

Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centrālo banku, tās lēmējinstitūciju locekļiem un tās personālu, ciktāl tas nav pretrunā ar Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem.

Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja tiek palielināts tās kapitāls, kā arī no dažādām formalitātēm, kas ar tās operācijām var būt saistītas valstī, kurā ir tās atrašanās vieta. Eiropas Centrālās bankas un tās struktūru darbībām, kas notiek saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

A Pielikuma Papildinājums

PROTOKOLA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI PIEMĒROŠANAS KĀRTĪBA ŠVEICĒ

1.   Piemērošanas attiecinājums uz Šveici

Visas Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti (turpmāk “protokols”) minētās atsauces uz dalībvalstīm jāsaprot kā attiecināmas arī uz Šveici, ja vien turpmāk izklāstītajos noteikumos nav paredzēts citādi.

2.   Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tostarp PVN)

Preces un pakalpojumi, ko eksportē no Šveices, nav apliekami ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Ja Aģentūrai preces piegādā un pakalpojumus sniedz Šveicē oficiālai izmantošanai, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Federālās nodokļu administrācijas PVN galvenajā nodaļā jāiesniedz veidlapas, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

3.   Piemērošanas kārtība noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras personālu

Saistībā ar protokola 12. panta otro daļu Šveice atbilstīgi valsts tiesību aktu principiem Aģentūras ierēdņus un pārējos darbiniekus Padomes Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1) 2. panta nozīmē atbrīvo no federālajiem, kantonu un komunālajiem nodokļiem attiecībā uz Eiropas Savienības maksāto algu, darba samaksu un citu atalgojumu, uz ko attiecas iekšējais nodoklis par labu Eiropas Savienībai.

Protokola 13. panta piemērošanai Šveici neuzskata par dalībvalsti iepriekš izklāstītā 1. punkta nozīmē.

Aģentūras ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kuri ir Kopienas ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemērojamās sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmas dalībnieki, nav obligāti jābūt Šveices sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem.

Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija visos jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras vai Komisijas un tās personāla attiecībām saistībā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (2) piemērošanu un citiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, kuros izklāstīti darba apstākļi.

---

(1)  Padomes 1969. gada 25. marta Regula (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1749/2002 (OV L 264, 2.10.2002., 13. lpp.).

1

(2)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2104/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 7. lpp.).

2

B PIELIKUMS

FINANŠU KONTROLE SAISTĪBĀ AR ŠVEICES DALĪBU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRAS DARBĪBĀ

1. pants

Tieša saziņa

Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Šveicē un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Komisijas budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šajā lēmumā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem, kā arī uz lēmumiem, kuri pieņemti saskaņā ar tiem.

2. pants

Pārbaudes

1.   Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un Aģentūras valdes 2003. gada 26. martā pieņemtajiem finanšu noteikumiem, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un citiem šajā lēmumā minētajiem instrumentiem ar Šveicē dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.

2.   Aģentūras un Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šajā lēmumā minēto instrumentu īstenošanai.

3.   Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.

4.   Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šā lēmuma darbības termiņa beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.

5.   Par Šveices teritorijā veicamām revīzijām iepriekš informē Šveices Federālo revīzijas biroju. Šī informācija nav juridisks nosacījums šādu revīziju veikšanai.

3. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Saskaņā ar šo līgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un kontroli uz vietas Šveices teritorijā atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (3).

2.   Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas biroju vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas biroja norādītām Šveices iestādēm, kas laikus informējamas par pārbaužu un kontroles priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.

3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tad tās var veikt pārbaudes un kontroli uz vietas kopā ar Komisiju.

4.   Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.

5.   Komisija iespējami drīz paziņo Šveices Federālajam revīzijas birojam par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tā atklājusi, veicot pārbaudes un kontroli uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu pārbaužu un kontroles iznākumu.

4. pants

Informācija un konsultācijas

1.   Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkā Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.

2.   Kompetentās Šveices iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šajā lēmumā minētos instrumentus.

5. pants

Konfidencialitāte

Uz paziņoto vai jebkādā citā veidā iegūto informāciju saskaņā ar šo pielikumu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā līdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un attiecīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var izpaust tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

6. pants

Administratīvie pasākumi un sodi

Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sodus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4).

7. pants

Atgūšana un izpilde

Šveicē ir izpildāmi Aģentūras vai Komisijas lēmumi, kas pieņemti šā lēmuma darbības jomā un uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis.

Izpildes rīkojumu, neveicot citu kontroli kā vien tiesību akta autentiskuma pārbaudi, izdod Šveices valdības norādīta iestāde, kura par to informē Aģentūru vai Komisiju. Izpilde notiek saskaņā ar Šveices noteiktu kārtību. Izpildes lēmuma likumību pārbauda Eiropas Savienības Tiesa.

Eiropas Savienības Tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(3)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(4)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

---