# Uradni list L 332/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.332.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5316. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.332.slv

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5316. december 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1185/2010 z dne 13. decembra 2010 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1186/2010 z dne 13. decembra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1187/2010 z dne 13. decembra 2010 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 31 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1188/2010 z dne 15. decembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 33 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1189/2010 z dne 15. decembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2010 | 35 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/776/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo, Kuvajt in Sirijo na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Evropsko unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 2008/90/ES, da se podaljša odstopanje v zvezi z uvoznimi pogoji za razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline, namenjene za pridelavo sadja, iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Odločbe Komisije 2006/944/ES o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 9009) | 41 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1185/2010 z dne 13. decembra 2010 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1186/2010 z dne 13. decembra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

17

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1187/2010 z dne 13. decembra 2010 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

31

Uredba Komisije (EU) št. 1188/2010 z dne 15. decembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

33

Uredba Komisije (EU) št. 1189/2010 z dne 15. decembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2010

35

SKLEPI

2010/776/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo, Kuvajt in Sirijo na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Evropsko unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8950)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8950)

1

38

2010/777/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 2008/90/ES, da se podaljša odstopanje v zvezi z uvoznimi pogoji za razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline, namenjene za pridelavo sadja, iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8992)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8992)

40

2010/778/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2010 o spremembi Odločbe Komisije 2006/944/ES o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 9009)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 9009)

41

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 159/10/COL z dne 21. aprila 2010 o dodatnih jamstvih za Norveško glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa | 43 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 160/10/COL z dne 21. aprila 2010 o dodatnih jamstvih za Norveško glede bolezni Aujeszkega | 45 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 97/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP | 47 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 98/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP | 48 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 99/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP | 49 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 100/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 50 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 101/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 51 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 102/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge X (Splošne storitve) k Sporazumu EGP | 52 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 103/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 53 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 104/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 54 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 105/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 55 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 106/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 56 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 107/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 57 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 108/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 58 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 109/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XVIII (Zdravje in varnost pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGP | 59 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 110/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP | 60 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 111/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP | 61 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 112/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP | 62 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 113/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP | 63 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 159/10/COL z dne 21. aprila 2010 o dodatnih jamstvih za Norveško glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa

43

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 160/10/COL z dne 21. aprila 2010 o dodatnih jamstvih za Norveško glede bolezni Aujeszkega

45

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 97/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

47

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 98/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

48

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 99/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

49

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 100/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

50

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 101/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

51

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 102/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge X (Splošne storitve) k Sporazumu EGP

52

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 103/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

53

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 104/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

54

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 105/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

55

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 106/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

56

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 107/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

57

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 108/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

58

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 109/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XVIII (Zdravje in varnost pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGP

59

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 110/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

60

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 111/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

61

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 112/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

62

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 113/2010 z dne 1. oktobra 2010 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1185/2010

z dne 13. decembra 2010

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15(1), člena 18 in člena 22(1), (2) in (3) Uredbe Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protisubvencijski preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je stopnja dajatve znašala 7 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protisubvencijski preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je stopnja dajatve znašala 7 %.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, ter šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 0 %. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, ter šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 0 %.

| (3) | Po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov po uradni dolžnosti je Svet z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil Uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončne izravnalne dajatve so bile spremenjene na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 7,2 %. Dokončne protidampinške dajatve so bile spremenjene na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov po uradni dolžnosti je Svet z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil Uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončne izravnalne dajatve so bile spremenjene na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 7,2 %. Dokončne protidampinške dajatve so bile spremenjene na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 8,5 %.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov (5) je Komisija 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije podobnega izdelka, tj. Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH („vložniki“), ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov (5) je Komisija 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije podobnega izdelka, tj. Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH („vložniki“), ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod.

| (5) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.

| (6) | Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanju, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. IV je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 16. septembra 2009. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili organi IV. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanju, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. IV je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 16. septembra 2009. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili organi IV.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (7) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

4.   Vzporedne preiskave

| (8) | Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2009 (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2009 (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.

5.   Preiskava

5.1   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

5.2   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (10) | Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (11) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(11)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (12) | Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregledov javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Vendar se za sodelovanje ni javil noben nepovezan uvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(12)

Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregledov javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Vendar se za sodelovanje ni javil noben nepovezan uvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

| (13) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika, 17 uporabnikov in IV. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil tudi noben drug uvoznik. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika, 17 uporabnikov in IV. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil tudi noben drug uvoznik.

| (14) | V preiskavi je v celoti sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited („HEG“), s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba je pozneje spremenila ime v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval pri prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited („GIL“), se v sedanji preiskavi ni odločil za predložitev izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(14)

V preiskavi je v celoti sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited („HEG“), s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba je pozneje spremenila ime v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval pri prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited („GIL“), se v sedanji preiskavi ni odločil za predložitev izpolnjenega vprašalnika.

| (15) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalci Unije:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija;

| (b) | proizvajalec izvoznik v Indiji:






  — | HEG Limited, Bhopal; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik v Indiji:

—

HEG Limited, Bhopal;

| (c) | indijska vlada („IV“). |
| --- | --- |

(c)

indijska vlada („IV“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (16) | Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μ.Ω.m ali manj, trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 11 00, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(16)

Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μ.Ω.m ali manj, trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 11 00, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).

| (17) | Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

1.   Uvod

| (18) | Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: | Državne sheme







  (a) | shema za vnaprejšnje odobritve - „Advance Authorization Scheme“ („AAS“); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

Državne sheme

(a)

shema za vnaprejšnje odobritve - „Advance Authorization Scheme“ („AAS“);

| (b) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev - „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“); |
| --- | --- |

(b)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev - „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga - „Export Promotion Capital Goods Scheme“ („EPCGS“); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga - „Export Promotion Capital Goods Scheme“ („EPCGS“);

| | Regionalna shema







  (d) | shema za oprostitev dajatve na elektriko - „Electricity Duty Exemption Scheme“ („EDES“). |
| --- | --- | --- |

Regionalna shema

(d)

shema za oprostitev dajatve na elektriko - „Electricity Duty Exemption Scheme“ („EDES“).

| (19) | Sheme, navedene v točkah (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Slednji je začel veljati aprila 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja. |
| --- | --- |

(19)

Sheme, navedene v točkah (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Slednji je začel veljati aprila 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.

| (20) | Shemo iz točke (d) urejajo organi države Madhja Pradeš. |
| --- | --- |

(20)

Shemo iz točke (d) urejajo organi države Madhja Pradeš.

2.   Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

| (21) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoči indijski proizvajalec v OPP ni pridobival ugodnosti iz sheme AAS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(21)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoči indijski proizvajalec v OPP ni pridobival ugodnosti iz sheme AAS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (22) | DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 „Zunanjetrgovinske politike 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinske politike 2009–2014“ ter poglavju 4 „HOP I 2004–2009“ in „HOP I 2009–2014“. |
| --- | --- |

(22)

DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 „Zunanjetrgovinske politike 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinske politike 2009–2014“ ter poglavju 4 „HOP I 2004–2009“ in „HOP I 2009–2014“.

(b)   Upravičenost

| (23) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(23)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (24) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnega normativa input-output („standard input-output norm“ – „SION“), ki upošteva domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinek carinskih dajatev na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(24)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnega normativa input-output („standard input-output norm“ – „SION“), ki upošteva domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinek carinskih dajatev na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (25) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Primerna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(25)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Primerna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.

| (26) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(26)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

| (27) | Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009 in 2009–2014. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009 in 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(27)

Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009 in 2009–2014. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009 in 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

| (28) | Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(28)

Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepne ugotovitve o DEPBS

| (29) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za kritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za kritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (30) | Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

| (31) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik brez dajatev uvoženega blaga ni obvezan porabiti v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik brez dajatev uvoženega blaga ni obvezan porabiti v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.

(e)   Izračun višine subvencije

| (32) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (33) | Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP. |
| --- | --- |

(33)

Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP.

| (34) | Sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da so bili v njegovem primeru vsi pridobljeni krediti DEPBS porabljeni za uvoz materiala, uporabljenega samo za proizvodnjo zadevnega izdelka, čeprav jih ima načeloma pravico prodati ali uporabiti za uvoz drugih materialov. Družba je trdila, da je DEPBS zato običajen sistem povračila dajatev in da bi se izravnalni ukrepi morali uvesti le pri presežnem odpustu. Vendar je to trditev treba zavrniti, ker se, kot je razloženo v uvodni izjavi (31), DEPBS ne šteje za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila, kar je priznala tudi IV. Zato ni pomembno, kaj izvoznik dejansko stori z dovoljenji, pridobljenimi v okviru te sheme. Izvoznik nepreklicno dodelitev ugodnosti pridobi ob izvedbi izvoznih transakcij in ne ob poznejši uporabi dovoljenja. |
| --- | --- |

(34)

Sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da so bili v njegovem primeru vsi pridobljeni krediti DEPBS porabljeni za uvoz materiala, uporabljenega samo za proizvodnjo zadevnega izdelka, čeprav jih ima načeloma pravico prodati ali uporabiti za uvoz drugih materialov. Družba je trdila, da je DEPBS zato običajen sistem povračila dajatev in da bi se izravnalni ukrepi morali uvesti le pri presežnem odpustu. Vendar je to trditev treba zavrniti, ker se, kot je razloženo v uvodni izjavi (31), DEPBS ne šteje za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila, kar je priznala tudi IV. Zato ni pomembno, kaj izvoznik dejansko stori z dovoljenji, pridobljenimi v okviru te sheme. Izvoznik nepreklicno dodelitev ugodnosti pridobi ob izvedbi izvoznih transakcij in ne ob poznejši uporabi dovoljenja.

| (35) | Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(35)

Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.

| (36) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.

| (37) | Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za sodelujočega proizvajalca v okviru te sheme, znaša 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za sodelujočega proizvajalca v okviru te sheme, znaša 5,7 %.

4.   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a)   Pravna podlaga

| (38) | EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(38)

EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (39) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi izdelovalci, in izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(39)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi izdelovalci, in izvajalci storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (40) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega rabljenega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vlogi in plačilu pristojbine. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z novo zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega rabljenega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vlogi in plačilu pristojbine. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z novo zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (41) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(41)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (42) | Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(42)

Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepna ugotovitev o EPCGS

| (43) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(43)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (44) | EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga, ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne smejo obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne smejo uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza. |
| --- | --- |

(44)

EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga, ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne smejo obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne smejo uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza.

| (45) | EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(45)

EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun višine subvencije

| (46) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(46)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (47) | V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom.

| (48) | Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,9 %.

5.   Shema za oprostitev dajatve na elektriko („EDES“) – regionalna shema države Madhja Pradeš

| (49) | Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve na elektriko. |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve na elektriko.

(a)   Pravna podlaga

| (50) | EDES je podrobno opisana v Obvestilu vlade Madhje Pradeša št. 29 z dne 21. julija 2006 in Prilogi C Odredbe št. 4238-XIII-2006 z dne 12. julija 2006. |
| --- | --- |

(50)

EDES je podrobno opisana v Obvestilu vlade Madhje Pradeša št. 29 z dne 21. julija 2006 in Prilogi C Odredbe št. 4238-XIII-2006 z dne 12. julija 2006.

(b)   Upravičenost

| (51) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec, ki vloži določen znesek kapitala v ustanovitev elektrarne v državi Madhja Pradeš. |
| --- | --- |

(51)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec, ki vloži določen znesek kapitala v ustanovitev elektrarne v državi Madhja Pradeš.

(c)   Praktično izvajanje

| (52) | EDES določa oprostitev plačila dajatve na elektriko – lokalnega prometnega davka, ki ga je običajno treba plačati v državi Madhja Pradeš – za družbe, ki vložijo določen znesek kapitala v gradnjo elektrarne. Oprostitev se odobri za določeno obdobje, odvisno od vrednosti naložbe. Cilj te sheme je razvijati infrastrukturo, saj elektrarne v državni lasti lokalnim družbam ne morejo dobavljati dovolj elektrike. Oprostitev dajatve se odobri le za lastno porabo elektrike. |
| --- | --- |

(52)

EDES določa oprostitev plačila dajatve na elektriko – lokalnega prometnega davka, ki ga je običajno treba plačati v državi Madhja Pradeš – za družbe, ki vložijo določen znesek kapitala v gradnjo elektrarne. Oprostitev se odobri za določeno obdobje, odvisno od vrednosti naložbe. Cilj te sheme je razvijati infrastrukturo, saj elektrarne v državni lasti lokalnim družbam ne morejo dobavljati dovolj elektrike. Oprostitev dajatve se odobri le za lastno porabo elektrike.

| (53) | Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(53)

Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepna ugotovitev o EDES

| (54) | EDES zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev dajatve predstavlja finančni prispevek vlade države Madhja Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Madhja Pradeš od dajatve, ki bi sicer zapadla v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka izvozniku prinese korist, saj dajatev, privarčevana pri nakupu elektrike, izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(54)

EDES zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev dajatve predstavlja finančni prispevek vlade države Madhja Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Madhja Pradeš od dajatve, ki bi sicer zapadla v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka izvozniku prinese korist, saj dajatev, privarčevana pri nakupu elektrike, izboljša njegovo likvidnost.

| (55) | EDES ni zakonsko pogojena z opravljenim izvozom. Prav tako ni zakonsko omejena na nekatera geografska območja znotraj države Madhja Pradeš ali samo na nekatera podjetja ali industrijske panoge. Zato je sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da se ta shema ne sme šteti za specifično in da se zato proti njej ne smejo uvesti izravnalni ukrepi, ker upravičenost do nje temelji na objektivnih in nevtralnih gospodarskih merilih. |
| --- | --- |

(55)

EDES ni zakonsko pogojena z opravljenim izvozom. Prav tako ni zakonsko omejena na nekatera geografska območja znotraj države Madhja Pradeš ali samo na nekatera podjetja ali industrijske panoge. Zato je sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da se ta shema ne sme šteti za specifično in da se zato proti njej ne smejo uvesti izravnalni ukrepi, ker upravičenost do nje temelji na objektivnih in nevtralnih gospodarskih merilih.

| (56) | Zaradi pomanjkljivega sodelovanja vlade države Madhja Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti to trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Madhja Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi pomanjkljivega sodelovanja vlade države Madhja Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti to trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Madhja Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.

(e)   Izračun višine subvencije

| (57) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bila višina subvencije izračunana na osnovi neplačane prometne dajatve na elektriko, kupljeno v OPP (števec) ter skupnega prihodka družbe od prodaje (imenovalec), saj EDES ni pogojena z opravljenim izvozom, pa tudi uporaba elektrike ni bila omejena na proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bila višina subvencije izračunana na osnovi neplačane prometne dajatve na elektriko, kupljeno v OPP (števec) ter skupnega prihodka družbe od prodaje (imenovalec), saj EDES ni pogojena z opravljenim izvozom, pa tudi uporaba elektrike ni bila omejena na proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (58) | Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,5 %.

6.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (59) | Dokončna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za preiskovanega proizvajalca izvoznika znaša 7,1 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Dokončna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za preiskovanega proizvajalca izvoznika znaša 7,1 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe.

| (60) | Stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem postopku, ustreza stopnji subvencioniranja v višini 7,2 %, ki je bila za istega proizvajalca izvoznika ugotovljena med zadnjim vmesnim pregledom. |
| --- | --- |

(60)

Stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem postopku, ustreza stopnji subvencioniranja v višini 7,2 %, ki je bila za istega proizvajalca izvoznika ugotovljena med zadnjim vmesnim pregledom.

| (61) | Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.










  SHEME | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | Nič. | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.

SHEME

AAS

DEPBS

EPCGS

EDES

Skupaj

HEG Ltd.

Nič.

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

| (62) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

| (63) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je v OPP sodelujoči proizvajalec izvoznik še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik prenehal koristiti ugodnosti v okviru teh shem. Zadevne sheme še vedno vsebuje Zunanjetrgovinska politika 2009–2014. |
| --- | --- |

(63)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je v OPP sodelujoči proizvajalec izvoznik še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik prenehal koristiti ugodnosti v okviru teh shem. Zadevne sheme še vedno vsebuje Zunanjetrgovinska politika 2009–2014.

| (64) | Drugi znani proizvajalec izvoznik v Indiji je glede na zahtevek za pregled še vedno koristil ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja. Na voljo ni informacij, ki bi kazale nasprotno. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo. |
| --- | --- |

(64)

Drugi znani proizvajalec izvoznik v Indiji je glede na zahtevek za pregled še vedno koristil ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja. Na voljo ni informacij, ki bi kazale nasprotno. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.

| (65) | Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(65)

Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.

| (66) | Ker je bilo prikazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno. |
| --- | --- |

(66)

Ker je bilo prikazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

1.   Proizvodnja Unije

| (67) | V Uniji podobni izdelek izdeluje pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

V Uniji podobni izdelek izdeluje pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

2.   Industrija Unije

| (68) | Dve od teh petih družb nista podprli zahtevka in z oddajo vprašalnika sodelovali pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednje tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in se strinjale s sodelovanjem: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Dve od teh petih družb nista podprli zahtevka in z oddajo vprašalnika sodelovali pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednje tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in se strinjale s sodelovanjem: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Te tri skupine proizvajalcev predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka, ker predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(69)

Te tri skupine proizvajalcev predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka, ker predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „industrija Unije“.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (70) | Glede na to, da je pri tej preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, niso navedene natančne številke iz podatkov, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz Indije, da bi se ohranila zaupnost podatkov v skladu s členom 29 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Glede na to, da je pri tej preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, niso navedene natančne številke iz podatkov, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz Indije, da bi se ohranila zaupnost podatkov v skladu s členom 29 osnovne uredbe.

| (71) | Položaj industrije grafitnih elektrod je tesno povezana s položajem jeklarskega sektorja, ker se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji elektrojekla. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so leta 2007 in do prvih treh četrtletij leta 2008 v jeklarskem sektorju prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, posledično pa tudi v industriji grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(71)

Položaj industrije grafitnih elektrod je tesno povezana s položajem jeklarskega sektorja, ker se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji elektrojekla. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so leta 2007 in do prvih treh četrtletij leta 2008 v jeklarskem sektorju prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, posledično pa tudi v industriji grafitnih elektrod.

| (72) | Opozoriti je treba, da je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj v skladu z obsegom proizvodnje jekla. Vendar se dobavne pogodbe za grafitne elektrode, ki obsegajo cene in količine, običajno izposlujejo za obdobja 6–12 mesecev. Zato običajno obstaja časovni zamik med gibanjem obsega prodaje, ki je posledica sprememb v povpraševanju, in kakršnega koli posledičnega vpliva na cene. |
| --- | --- |

(72)

Opozoriti je treba, da je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj v skladu z obsegom proizvodnje jekla. Vendar se dobavne pogodbe za grafitne elektrode, ki obsegajo cene in količine, običajno izposlujejo za obdobja 6–12 mesecev. Zato običajno obstaja časovni zamik med gibanjem obsega prodaje, ki je posledica sprememb v povpraševanju, in kakršnega koli posledičnega vpliva na cene.

2.   Potrošnja na trgu Unije

| (73) | Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, Eurostatove podatke o uvozu in podatke, zbrane v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Enako kot v prvotni preiskavi (8) nekaj uvoza ni bilo upoštevanega, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre pri njem za izdelek v preiskavi. |
| --- | --- |

(73)

Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, Eurostatove podatke o uvozu in podatke, zbrane v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Enako kot v prvotni preiskavi (8) nekaj uvoza ni bilo upoštevanega, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre pri njem za izdelek v preiskavi.

| (74) | Med letom 2006 in OPP se je potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, večinoma med letom 2008 in OPP. Treba je opozoriti, da je bila zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na začetku obravnavanega obdobja stopnja potrošnje Unije zelo visoka in se je med preiskovalnem obdobjem prvotne preiskave in letom 2006 zvišala za 30 %.

  Tabela 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

Med letom 2006 in OPP se je potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, večinoma med letom 2008 in OPP. Treba je opozoriti, da je bila zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na začetku obravnavanega obdobja stopnja potrošnje Unije zelo visoka in se je med preiskovalnem obdobjem prvotne preiskave in letom 2006 zvišala za 30 %.

Tabela 1

2006

2007

2008

OPP

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije

| (75) | Obseg uvoza s poreklom iz Indije („zadevna država“) se je v obravnavanem obdobju postopno povečal za 143 procentnih točk in v OPP dosegel stopnjo od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP več kot potrojil ter v OPP dosegel 5 %. V OPP se je tržni delež kljub znatnemu zmanjšanju povpraševanja še vedno povečeval. Cene izvoza iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju povečale za 52 %, pri čemer je bilo njihovo gibanje podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. Ker sta v Indiji le dva znana proizvajalca izvoznika, tabela 2 ne vsebuje natančnih številk.

  Tabela 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | od 2 000 do 3 000 | od 3 000 do 4 000 | od 7 000 do 9 000 | 5 000 to 7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države | Around
  1,5 % | Around
  2 % | Around
  5 % | Around
  5 % |
| Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono) | približno 2 000 | približno 2 600 | približno 3 000 | približno 3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Obseg uvoza s poreklom iz Indije („zadevna država“) se je v obravnavanem obdobju postopno povečal za 143 procentnih točk in v OPP dosegel stopnjo od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP več kot potrojil ter v OPP dosegel 5 %. V OPP se je tržni delež kljub znatnemu zmanjšanju povpraševanja še vedno povečeval. Cene izvoza iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju povečale za 52 %, pri čemer je bilo njihovo gibanje podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. Ker sta v Indiji le dva znana proizvajalca izvoznika, tabela 2 ne vsebuje natančnih številk.

Tabela 2

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

od 2 000 do 3 000

od 3 000 do 4 000

od 7 000 do 9 000

5 000 to 7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

Around

1,5 %

Around

2 %

Around

5 %

Around

5 %

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)

približno 2 000

približno 2 600

približno 3 000

približno 3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (76) | Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije.

4.1   Proizvodnja

| (77) | V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa se je močno zmanjšala, zlasti v OPP.

  Tabela 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa se je močno zmanjšala, zlasti v OPP.

Tabela 3

2006

2007

2008

OPP

Proizvodnja (v tonah)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (78) | Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP nekoliko zmanjšala (skupno za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, je med 2006 in OP tudi izkoriščenost zmogljivosti izkazovala skupno zmanjšanje za 25 procentnih točk.

  Tabela 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP nekoliko zmanjšala (skupno za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, je med 2006 in OP tudi izkoriščenost zmogljivosti izkazovala skupno zmanjšanje za 25 procentnih točk.

Tabela 4

2006

2007

2008

OPP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Izkoriščenost zmogljivosti

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Zaloge

| (79) | Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 zmanjšala za 10 %. V OPP se je raven zalog nekoliko povečala, vendar je bila za 5 % nižja kot leta 2006.

  Tabela 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 zmanjšala za 10 %. V OPP se je raven zalog nekoliko povečala, vendar je bila za 5 % nižja kot leta 2006.

Tabela 5

2006

2007

2008

OPP

Končne zaloge (v tonah)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Obseg prodaje

| (80) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila njena stopnja zelo visoka in se je v primerjavi s preiskovalnim obdobjem prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. V letih 2007 in 2008 se je obseg prodaje nekoliko zmanjšal, vendar je bila stopnja še vedno razmeroma visoka (leta 2008 je bila še vedno 47 % višja od stopnje v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje med letom 2008 in OPP znatno zmanjšal (za skoraj tretjino).

  Tabela 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila njena stopnja zelo visoka in se je v primerjavi s preiskovalnim obdobjem prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. V letih 2007 in 2008 se je obseg prodaje nekoliko zmanjšal, vendar je bila stopnja še vedno razmeroma visoka (leta 2008 je bila še vedno 47 % višja od stopnje v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje med letom 2008 in OPP znatno zmanjšal (za skoraj tretjino).

Tabela 6

2006

2007

2008

OPP

Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Tržni delež

| (81) | Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopno zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).

  Tabela 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopno zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).

Tabela 7

2006

2007

2008

OPP

Tržni delež industrije Unije

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Rast

| (82) | Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(82)

Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.

4.7   Zaposlovanje

| (83) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.

  Tabela 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje na področju zadevnega izdelka (osebe) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.

Tabela 8

2006

2007

2008

OPP

Zaposlovanje na področju zadevnega izdelka (osebe)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Produktivnost

| (84) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je med OPP zmanjšala za skoraj 25 %.

  Tabela 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je med OPP zmanjšala za skoraj 25 %.

Tabela 9

2006

2007

2008

OPP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (85) | Prodajne cene na enoto industrije Unije kažejo pozitivno gibanje, saj so v obravnavnem obdobju narasle za 40 %. To je posledica: i) splošne ravni cen na trgu, ii) potrebe po kritju naraslih proizvodnih stroškov, in iii) načina določanja cen v dobavnih pogodbah. |
| --- | --- |

(85)

Prodajne cene na enoto industrije Unije kažejo pozitivno gibanje, saj so v obravnavnem obdobju narasle za 40 %. To je posledica: i) splošne ravni cen na trgu, ii) potrebe po kritju naraslih proizvodnih stroškov, in iii) načina določanja cen v dobavnih pogodbah.

| (86) | V letih 2007 in 2008 je industrija Unije lahko zvišala cene glede na to, da so cene na trgu na splošno rasle zaradi stalnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. To povpraševanje je bilo posledica zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so v jeklarskem sektorju prevladovale do tretjega četrtletja leta 2008, kot je navedeno v uvodni izjavi (71). |
| --- | --- |

(86)

V letih 2007 in 2008 je industrija Unije lahko zvišala cene glede na to, da so cene na trgu na splošno rasle zaradi stalnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. To povpraševanje je bilo posledica zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so v jeklarskem sektorju prevladovale do tretjega četrtletja leta 2008, kot je navedeno v uvodni izjavi (71).

| (87) | Cene so rasle tudi v letih 2007 in 2008, deloma tudi za kritje naraščajočih proizvodnih stroškov, zlasti stroškov za surovine. Med leti 2006 in 2008 se je uvoz povečal za 23 %. Vendar jih je industrija Unije lahko krila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %). |
| --- | --- |

(87)

Cene so rasle tudi v letih 2007 in 2008, deloma tudi za kritje naraščajočih proizvodnih stroškov, zlasti stroškov za surovine. Med leti 2006 in 2008 se je uvoz povečal za 23 %. Vendar jih je industrija Unije lahko krila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %).

| (88) | V OPP so cene še vedno rasle, a manj (+ 5 %). Dejstvo, da cene niso padle v obdobju, ko se je zmanjšalo povpraševanje, lahko pojasnimo z načinom sklepanja dobavnih pogodb na trgu in dejstvom, da je bila večina dobavnih pogodb za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno v uvodni izjavi (72), je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj usklajeno z jeklarsko proizvodnjo. Vendar sklepanje dobavnih pogodb za grafitne elektrode za obdobja od 6 do 12 mesecev lahko povzroči, da se učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki je lahko drugačen od dejansko dosežene stopnje prodaje, zato ni nujno, da gibanje cen v določenem obdobju odraža gibanje obsega prodaje v istem obdobju. Tako je bilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so ostale visoke, ker je bila večina nabavnih pogodb za leto 2009 sklenjena leta 2008, nekaj dobave, predvidene za leto 2008, pa je bilo odložene do leta 2009. Vendar 5-odstotno povečanje cen v OPP ni bilo dovolj za kritje povečanih stroškov (+ 13 %) kot v predhodnih obdobjih. Nižje stopnje cen so se ponovno izposlovale šele po OPP. |
| --- | --- |

(88)

V OPP so cene še vedno rasle, a manj (+ 5 %). Dejstvo, da cene niso padle v obdobju, ko se je zmanjšalo povpraševanje, lahko pojasnimo z načinom sklepanja dobavnih pogodb na trgu in dejstvom, da je bila večina dobavnih pogodb za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno v uvodni izjavi (72), je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj usklajeno z jeklarsko proizvodnjo. Vendar sklepanje dobavnih pogodb za grafitne elektrode za obdobja od 6 do 12 mesecev lahko povzroči, da se učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki je lahko drugačen od dejansko dosežene stopnje prodaje, zato ni nujno, da gibanje cen v določenem obdobju odraža gibanje obsega prodaje v istem obdobju. Tako je bilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so ostale visoke, ker je bila večina nabavnih pogodb za leto 2009 sklenjena leta 2008, nekaj dobave, predvidene za leto 2008, pa je bilo odložene do leta 2009. Vendar 5-odstotno povečanje cen v OPP ni bilo dovolj za kritje povečanih stroškov (+ 13 %) kot v predhodnih obdobjih. Nižje stopnje cen so se ponovno izposlovale šele po OPP.

| (89) | Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (75), je bilo gibanje cen iz zadevne države podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije.

  Tabela 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu Unije (EUR/tono) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (75), je bilo gibanje cen iz zadevne države podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije.

Tabela 10

2006

2007

2008

OPP

Cena na enoto na trgu Unije (EUR/tono)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Plače

| (90) | Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 15 %.

  Tabela 11 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 15 %.

Tabela 11

2006

2007

2008

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Naložbe

| (91) | Med letom 2006 in OPP se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 37 %. Vendar so se v OPP v primerjavi z letom 2008 naložbe zmanjšale za 14 %.

  Tabela 12 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Med letom 2006 in OPP se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 37 %. Vendar so se v OPP v primerjavi z letom 2008 naložbe zmanjšale za 14 %.

Tabela 12

2006

2007

2008

OPP

Neto naložbe (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (92) | Kljub 40-odstotnemu zvišanju stroškov med obravnavanim obdobjem je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo zvišati cene za več kot za porast stroškov. Zato se je stopnja dobička povečala z 19 % leta 2006 na 26 % leta 2007. Od leta 2007 do leta 2008 so cene in stroški naraščali v istem razmerju, zato je stopnja dobička industrije Unije ostala stabilna, na stopnji iz leta 2007. Nato se je dobiček spet zmanjšal na 19 % zaradi učinka, ki so ga na stroške imele nižja stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je leta 2009 še naprej zmanjševal, ker je morala industrija Unije znižati cene, da bi te odražale splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi upadanja povpraševanja v jeklarskem sektorju. |
| --- | --- |

(92)

Kljub 40-odstotnemu zvišanju stroškov med obravnavanim obdobjem je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo zvišati cene za več kot za porast stroškov. Zato se je stopnja dobička povečala z 19 % leta 2006 na 26 % leta 2007. Od leta 2007 do leta 2008 so cene in stroški naraščali v istem razmerju, zato je stopnja dobička industrije Unije ostala stabilna, na stopnji iz leta 2007. Nato se je dobiček spet zmanjšal na 19 % zaradi učinka, ki so ga na stroške imele nižja stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je leta 2009 še naprej zmanjševal, ker je morala industrija Unije znižati cene, da bi te odražale splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi upadanja povpraševanja v jeklarskem sektorju.

| (93) | Donosnost naložb se je zvišala s stopnje 71 % leta 2006 na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je zvišala na 119 %, v OPP pa znižala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP povečala le za 6 odstotnih točk.

  Tabela 13 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje v Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Donosnost naložb se je zvišala s stopnje 71 % leta 2006 na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je zvišala na 119 %, v OPP pa znižala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP povečala le za 6 odstotnih točk.

Tabela 13

2006

2007

2008

OPP

Neto dobiček prodaje v Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje)

19 %

26 %

25 %

19 %

Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (94) | Neto denarni tok se je med letoma 2006 in 2007 povečal. Leta 2008 se je še naprej povečeval, v OPP pa se je zmanjšal. Denarni tok v OPP je bil 28 % višji kot na začetku obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(94)

Neto denarni tok se je med letoma 2006 in 2007 povečal. Leta 2008 se je še naprej povečeval, v OPP pa se je zmanjšal. Denarni tok v OPP je bil 28 % višji kot na začetku obravnavanega obdobja.

| (95) | Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

  Tabela 14 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

Tabela 14

2006

2007

2008

OPP

Denarni tok (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Stopnja subvencioniranja

| (96) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(96)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.15   Okrevanje po učinkih preteklega subvencioniranja in dampinga

| (97) | Proučeni kazalci kažejo na določeno izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industrija Unije je imela korist od višjih cen in dobička zlasti med letoma 2006 in 2008. To je bilo zaradi pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje višje ravni cen in dobičkonosnosti, čeprav je tržni delež industrije Unije upadal, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (81). Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskega uvoza kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po nižjih cenah od cen industrije Unije. V OPP se je dobiček industrije Unije že začel zmanjševati in se je leta 2009 še bolj zmanjšal zaradi zvišanja stroškov in omejenega povečanja cen. |
| --- | --- |

(97)

Proučeni kazalci kažejo na določeno izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industrija Unije je imela korist od višjih cen in dobička zlasti med letoma 2006 in 2008. To je bilo zaradi pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje višje ravni cen in dobičkonosnosti, čeprav je tržni delež industrije Unije upadal, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (81). Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskega uvoza kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po nižjih cenah od cen industrije Unije. V OPP se je dobiček industrije Unije že začel zmanjševati in se je leta 2009 še bolj zmanjšal zaradi zvišanja stroškov in omejenega povečanja cen.

5.   Vpliv subvencioniranega izvoza in drugih dejavnikov

5.1.   Vpliv subvencioniranega uvoza

| (98) | Kljub povečani potrošnji v Uniji v obravnavanem obdobju se je obseg izvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa več kot potrojil (glej uvodno izjavo (75)). Če ne upoštevamo protidampinških in izravnalnih dajatev, je uvoz iz zadevne države nelojalno znižal cene industrije Unije, čeprav v OPP za manj kot 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Kljub povečani potrošnji v Uniji v obravnavanem obdobju se je obseg izvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa več kot potrojil (glej uvodno izjavo (75)). Če ne upoštevamo protidampinških in izravnalnih dajatev, je uvoz iz zadevne države nelojalno znižal cene industrije Unije, čeprav v OPP za manj kot 2 %.

5.2   Vpliv gospodarske krize

| (99) | Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarski industriji in sorodnih industrijah, vključno z industrijo grafitnih elektrod, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bilo ob začetku gospodarske krize ob koncu leta 2008 gospodarsko stanje industrije Unije razmeroma dobro. Vendar se zaradi dejstva, da se dobavne pogodbe za grafitne elektrode običajno izposlujejo za 6–12 mesecev, učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Ker so bile pogodbe za OPP izposlovane v obdobju, ko vplivov gospodarske krize ni bilo mogoče predvideti, je gospodarska kriza v OPP vplivala predvsem na obseg, ker bi industrija Unije kakršen koli vpliv na cene občutila šele pozneje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je položaj industrije Unije v določenem oziru poslabšal tudi v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, ker je zaradi uvoza iz zadevne države izgubila tržni delež. To poslabšanje ni imelo večjih negativnih vplivov delno zaradi visoke stopnje povpraševanja od leta 2007 do leta 2008, zaradi katerega je industrija Unije obdržala visoko stopnjo obsega proizvodnje in prodaje, delno pa tudi zato, ker je ob zmanjšanju tega obsega v OPP še vedno lahko vzdrževala raven cen zaradi navedenega časovnega zamika. |
| --- | --- |

(99)

Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarski industriji in sorodnih industrijah, vključno z industrijo grafitnih elektrod, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bilo ob začetku gospodarske krize ob koncu leta 2008 gospodarsko stanje industrije Unije razmeroma dobro. Vendar se zaradi dejstva, da se dobavne pogodbe za grafitne elektrode običajno izposlujejo za 6–12 mesecev, učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Ker so bile pogodbe za OPP izposlovane v obdobju, ko vplivov gospodarske krize ni bilo mogoče predvideti, je gospodarska kriza v OPP vplivala predvsem na obseg, ker bi industrija Unije kakršen koli vpliv na cene občutila šele pozneje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je položaj industrije Unije v določenem oziru poslabšal tudi v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, ker je zaradi uvoza iz zadevne države izgubila tržni delež. To poslabšanje ni imelo večjih negativnih vplivov delno zaradi visoke stopnje povpraševanja od leta 2007 do leta 2008, zaradi katerega je industrija Unije obdržala visoko stopnjo obsega proizvodnje in prodaje, delno pa tudi zato, ker je ob zmanjšanju tega obsega v OPP še vedno lahko vzdrževala raven cen zaradi navedenega časovnega zamika.

5.3   Uvoz iz drugih držav

| (100) | Ker so v Eurostatove podatke o uvozu po oznakah KN vključeni tudi izdelki, ki so drugi kot izdelek v preiskavi, je bila opravljena naslednja analiza podatkov o uvozu po oznakah TARIC, dopolnjenih z informacijami iz podatkov, zbranih v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre za izdelek v preiskavi. |
| --- | --- |

(100)

Ker so v Eurostatove podatke o uvozu po oznakah KN vključeni tudi izdelki, ki so drugi kot izdelek v preiskavi, je bila opravljena naslednja analiza podatkov o uvozu po oznakah TARIC, dopolnjenih z informacijami iz podatkov, zbranih v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre za izdelek v preiskavi.

| (101) | Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz tretjih držav povečal za 63 %, s približno 11 000 ton leta 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je povečal s 6,6 % leta 2006 na 14,4 % v OPP. Povprečna cena uvoza iz tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Videti je, da glavnina uvoza prihaja iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Japonske in Mehike, ki so edine države s tržnim deležem, ki je v OPP znašal več kot 1 %. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v uvodnih izjavah, ki sledijo. Uvoz iz devetih drugih držav skupno predstavlja le tržni delež v višini 2 % in ni podrobneje proučen. |
| --- | --- |

(101)

Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz tretjih držav povečal za 63 %, s približno 11 000 ton leta 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je povečal s 6,6 % leta 2006 na 14,4 % v OPP. Povprečna cena uvoza iz tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Videti je, da glavnina uvoza prihaja iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Japonske in Mehike, ki so edine države s tržnim deležem, ki je v OPP znašal več kot 1 %. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v uvodnih izjavah, ki sledijo. Uvoz iz devetih drugih držav skupno predstavlja le tržni delež v višini 2 % in ni podrobneje proučen.

| (102) | Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nižjih od cen industrije Unije in tudi nižjih od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(102)

Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nižjih od cen industrije Unije in tudi nižjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (103) | Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nekoliko nižjih od cen industrije Unije, vendar višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(103)

Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nekoliko nižjih od cen industrije Unije, vendar višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (104) | Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, ki so bile podobne cenam ali višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(104)

Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, ki so bile podobne cenam ali višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (105) | Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke (z 0,9 % na 1,9 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, višjih od cen industrije Unije in tudi višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(105)

Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke (z 0,9 % na 1,9 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, višjih od cen industrije Unije in tudi višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (106) | Zato ne more biti izključeno, da bi razvoj uvoza iz LRK in Rusije lahko do neke mere vplival na poslabšanje tržnega deleža industrije Unije. Vendar glede na splošnost razpoložljivih podatkov iz uvoznih statistik, ki ne omogočajo primerjave cen glede na tip izdelka, kot je bilo to mogoče pri Indiji na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, učinka uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče zanesljivo ugotoviti.

  Tabela 15 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tono) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Tržni delež uvoza iz LRK | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Cena uvoza iz LRK (EUR/tono) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Tržni delež uvoza iz Rusije | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Cena uvoza iz Rusije (EUR/tono) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Japonske (v tonah) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Tržni delež uvoza iz Japonske | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Cena uvoza iz Japonske (EUR/tono) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Mehike (v tonah) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Tržni delež uvoza iz Mehike | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Cena uvoza iz Mehike (EUR/tono) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Zato ne more biti izključeno, da bi razvoj uvoza iz LRK in Rusije lahko do neke mere vplival na poslabšanje tržnega deleža industrije Unije. Vendar glede na splošnost razpoložljivih podatkov iz uvoznih statistik, ki ne omogočajo primerjave cen glede na tip izdelka, kot je bilo to mogoče pri Indiji na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, učinka uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče zanesljivo ugotoviti.

Tabela 15

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Tržni delež uvoza iz drugih držav

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tono)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Tržni delež uvoza iz LRK

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Cena uvoza iz LRK (EUR/tono)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Tržni delež uvoza iz Rusije

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Cena uvoza iz Rusije (EUR/tono)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Japonske (v tonah)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Tržni delež uvoza iz Japonske

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Cena uvoza iz Japonske (EUR/tono)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Tržni delež uvoza iz Mehike

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Cena uvoza iz Mehike (EUR/tono)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Sklep

| (107) | Kot je razvidno iz uvodne izjave (75), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 25 %, je povzročilo veliko povečanje tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer z 1,5 % leta 2006 na približno 5 % v OPP. Čeprav so indijske cene izvoza v Unijo med obravnavanim obdobjem precej narasle zaradi na splošno visokih tržnih cen, so še vedno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(107)

Kot je razvidno iz uvodne izjave (75), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 25 %, je povzročilo veliko povečanje tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer z 1,5 % leta 2006 na približno 5 % v OPP. Čeprav so indijske cene izvoza v Unijo med obravnavanim obdobjem precej narasle zaradi na splošno visokih tržnih cen, so še vedno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

| (108) | Med letom 2006 in OPP je kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom prišlo do negativnega razvoja številnih pomembnih kazalcev: obseg proizvodnje in prodaje sta se zmanjšala za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, čemur je sledilo znižanje stopenj zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav se del tega negativnega razvoja lahko pojasni z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba močno zmanjšanje deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) pripisati tudi stalnemu naraščanju tržnega deleža uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(108)

Med letom 2006 in OPP je kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom prišlo do negativnega razvoja številnih pomembnih kazalcev: obseg proizvodnje in prodaje sta se zmanjšala za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, čemur je sledilo znižanje stopenj zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav se del tega negativnega razvoja lahko pojasni z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba močno zmanjšanje deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) pripisati tudi stalnemu naraščanju tržnega deleža uvoza iz Indije.

| (109) | Razmeroma visoke stopnje dobička v OPP so bile večinoma posledica stalno visoke ravni cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (88). Zato je bilo ugotovljeno, da se je položaj industrije Unije med obravnavanim obdobjem poslabšal in da je bil ob koncu OPP kljub razmeroma visoki stopnji dobička občutljiv, ko jo je pri naporu, da bi obdržala obseg prodaje in dovolj visoko raven cen ob zmanjšanju povpraševanja ovirala vedno večja prisotnost indijskega subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(109)

Razmeroma visoke stopnje dobička v OPP so bile večinoma posledica stalno visoke ravni cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (88). Zato je bilo ugotovljeno, da se je položaj industrije Unije med obravnavanim obdobjem poslabšal in da je bil ob koncu OPP kljub razmeroma visoki stopnji dobička občutljiv, ko jo je pri naporu, da bi obdržala obseg prodaje in dovolj visoko raven cen ob zmanjšanju povpraševanja ovirala vedno večja prisotnost indijskega subvencioniranega uvoza.

F.   VERJETNOST NADALJEVANJA IN PONOVITVE ŠKODE

1.   Uvodne opombe

| (110) | Kot je že bilo razvidno, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila le delno okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se je, ko so visoke stopnje potrošnje Unije, prisotne v večini obravnavanega obdobja, izginile v OPP, industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju, pri čemer je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku subvencioniranega uvoza iz Indije. Ob koncu OPP je bila sposobnost industrije Unije, da bi krila povečane stroške, še zlasti majhna. |
| --- | --- |

(110)

Kot je že bilo razvidno, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila le delno okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se je, ko so visoke stopnje potrošnje Unije, prisotne v večini obravnavanega obdobja, izginile v OPP, industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju, pri čemer je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku subvencioniranega uvoza iz Indije. Ob koncu OPP je bila sposobnost industrije Unije, da bi krila povečane stroške, še zlasti majhna.

2.   Povezava med obsegom izvoza in cenami za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo

| (111) | Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države, ki niso članice Unije, pod povprečno izvozno ceno za Unijo in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države, ki niso članice Unije, je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale večino njihovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudilo, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cen, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cen izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen v tretjih državah. |
| --- | --- |

(111)

Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države, ki niso članice Unije, pod povprečno izvozno ceno za Unijo in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države, ki niso članice Unije, je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale večino njihovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudilo, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cen, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cen izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen v tretjih državah.

3.   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge na indijskem trgu

| (112) | Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne neizkoriščene zmogljivosti ter jo je leta 2010/2011 nameraval še povečati. Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Uniji, zlasti ker ne kaže, da morebitno dodatno proizvodnjo lahko absorbirajo trgi tretjih držav ali domači trg. |
| --- | --- |

(112)

Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne neizkoriščene zmogljivosti ter jo je leta 2010/2011 nameraval še povečati. Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Uniji, zlasti ker ne kaže, da morebitno dodatno proizvodnjo lahko absorbirajo trgi tretjih držav ali domači trg.

| (113) | V pripombah v zvezi z razkritjem je sodelujoči indijski proizvajalec trdil, da sta njegove neizkoriščene zmogljivosti večinoma povzročila gospodarska kriza in posledično zmanjšano povpraševanje. Vendar se precejšen del neizkoriščenih zmogljivosti družbe lahko pojasni z dejstvom, da je družba med letom 2006 in OPP svoje zmogljivosti precej povečala. Treba je tudi opozoriti, da družba načrtuje dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(113)

V pripombah v zvezi z razkritjem je sodelujoči indijski proizvajalec trdil, da sta njegove neizkoriščene zmogljivosti večinoma povzročila gospodarska kriza in posledično zmanjšano povpraševanje. Vendar se precejšen del neizkoriščenih zmogljivosti družbe lahko pojasni z dejstvom, da je družba med letom 2006 in OPP svoje zmogljivosti precej povečala. Treba je tudi opozoriti, da družba načrtuje dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti.

4.   Sklep

| (114) | Proizvajalci zadevne države imajo priložnost povečanja in/ali preusmerjanja obsega izvoza na trg Unije. Poleg tega so cene indijskega izvoza v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih tipov izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodajal zadevni izdelek po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Zelo verjetno je, da bi se te cene znižale v skladu z nižjimi cenami, ki se zaračunavajo za preostali svet. Takšno obnašanje cen bi skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, po vsej verjetnosti imelo negativen učinek na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(114)

Proizvajalci zadevne države imajo priložnost povečanja in/ali preusmerjanja obsega izvoza na trg Unije. Poleg tega so cene indijskega izvoza v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih tipov izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodajal zadevni izdelek po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Zelo verjetno je, da bi se te cene znižale v skladu z nižjimi cenami, ki se zaračunavajo za preostali svet. Takšno obnašanje cen bi skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, po vsej verjetnosti imelo negativen učinek na gospodarski položaj industrije Unije.

| (115) | Iz zgoraj navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem in ranljivem položaju. Če bi bila industrija Unije izpostavljena povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah, bi verjetno prišlo do poslabšanja njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi do poslabšanja finančnega stanja v takšnih stopnjah, kot so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi bila po vsej verjetnosti posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje že tako občutljivega položaja in ponovitev znatne škode v industriji Unije. |
| --- | --- |

(115)

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem in ranljivem položaju. Če bi bila industrija Unije izpostavljena povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah, bi verjetno prišlo do poslabšanja njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi do poslabšanja finančnega stanja v takšnih stopnjah, kot so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi bila po vsej verjetnosti posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje že tako občutljivega položaja in ponovitev znatne škode v industriji Unije.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (116) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (117) | Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo izravnalni ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka, ki ga imajo trenutni izravnalni ukrepi na zadevne strani. |
| --- | --- |

(117)

Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo izravnalni ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka, ki ga imajo trenutni izravnalni ukrepi na zadevne strani.

| (118) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (119) | Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da se je dobičkonosnost industrije Unije povečala v nekaj letih pred OPP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju stalno izgubljala tržni delež, uvoz iz zadevne države pa se je močno povečal. Brez ukrepov bi bil položaj industrije Unije verjetno še slabši. |
| --- | --- |

(119)

Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da se je dobičkonosnost industrije Unije povečala v nekaj letih pred OPP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju stalno izgubljala tržni delež, uvoz iz zadevne države pa se je močno povečal. Brez ukrepov bi bil položaj industrije Unije verjetno še slabši.

3.   Interes uvoznikov/uporabnikov

| (120) | Za sodelovanje se ni javil noben od devetih kontaktiranih nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(120)

Za sodelovanje se ni javil noben od devetih kontaktiranih nepovezanih uvoznikov.

| (121) | Javilo se je sedemnajst uporabnikov in predložilo izpolnjene vprašalnike. Večina uporabnikov grafitnih elektrod nekaj let ni dobavljala iz Indije in je zato ostala nevtralna glede možnega nadaljevanja ukrepov, šest uporabnikov pa je vsaj delno uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so trdili, da bi nadaljevanje ukrepov imelo škodljiv učinek na konkurenčnost. Eno združenje (Eurofer) je močno nasprotovalo nadaljevanju ukrepov in trdilo, da se je zaradi ukrepov večina indijskih izvoznikov umaknila s trga EU. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvoju drugih nabavnih virov in bi industriji Unije omogočilo ohranjanje dominantnega, skoraj duopolnega položaja. Vendar je iz razvoja indijskega uvoza po uvedbi ukrepov jasno, da do tako velikega umika ni prišlo: v obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije namreč znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da vedno več grafitnih elektrod vstopa na trg Unije iz številnih tretjih držav. Glede trdnosti položaja industrije Unije na trgu je treba opozoriti, da se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za skoraj 16 procentnih točk (glej uvodno izjavo (81)). Končno pa je to združenje tudi priznalo, da grafitne elektrode predstavljajo le razmeroma majhen del celotnih stroškov proizvajalcev jekla. |
| --- | --- |

(121)

Javilo se je sedemnajst uporabnikov in predložilo izpolnjene vprašalnike. Večina uporabnikov grafitnih elektrod nekaj let ni dobavljala iz Indije in je zato ostala nevtralna glede možnega nadaljevanja ukrepov, šest uporabnikov pa je vsaj delno uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so trdili, da bi nadaljevanje ukrepov imelo škodljiv učinek na konkurenčnost. Eno združenje (Eurofer) je močno nasprotovalo nadaljevanju ukrepov in trdilo, da se je zaradi ukrepov večina indijskih izvoznikov umaknila s trga EU. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvoju drugih nabavnih virov in bi industriji Unije omogočilo ohranjanje dominantnega, skoraj duopolnega položaja. Vendar je iz razvoja indijskega uvoza po uvedbi ukrepov jasno, da do tako velikega umika ni prišlo: v obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije namreč znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da vedno več grafitnih elektrod vstopa na trg Unije iz številnih tretjih držav. Glede trdnosti položaja industrije Unije na trgu je treba opozoriti, da se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za skoraj 16 procentnih točk (glej uvodno izjavo (81)). Končno pa je to združenje tudi priznalo, da grafitne elektrode predstavljajo le razmeroma majhen del celotnih stroškov proizvajalcev jekla.

| (122) | Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (9). Kljub petletnim ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz Indije. Prav tako ni bilo navedenih nobenih znakov, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo v zvezi z učinkom uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na zanemarljive stroške, ki jih ima uporabniška industrija za grafitne elektrode, ni verjetno, da bo kakršno koli povečanje stroškov znatno vplivalo na uporabniško industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ni verjetno, da bo ohranitev izravnalnih ukrepov resno vplivala na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(122)

Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (9). Kljub petletnim ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz Indije. Prav tako ni bilo navedenih nobenih znakov, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo v zvezi z učinkom uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na zanemarljive stroške, ki jih ima uporabniška industrija za grafitne elektrode, ni verjetno, da bo kakršno koli povečanje stroškov znatno vplivalo na uporabniško industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ni verjetno, da bo ohranitev izravnalnih ukrepov resno vplivala na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.

4.   Sklep

| (123) | Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(123)

Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

H.   IZRAVNALNI UKREPI

| (124) | Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kadar je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(124)

Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kadar je bilo to upravičeno.

| (125) | Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem. |
| --- | --- |

(125)

Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem.

| (126) | Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(126)

Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (127) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji (10), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve – |
| --- | --- |

(127)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji (10), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in ki so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC8545110010), ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC8545909010), ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Dokončna dajatev
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Vse druge družbe | 7,2 | A999 |

Družba

Dokončna dajatev

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Vse druge družbe

7,2

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

K. PEETERS

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 295, 18.9.2004, str. 4.

2

(3)  UL L 295, 18.9.2004, str. 10.

3

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 24.

4

(5)  UL C 34, 11.2.2009, str. 11.

5

(6)  UL C 224, 17.9.2009, str. 24.

6

(7)  UL C 224, 17.9.2009, str. 20.

7

(8)  Glej uvodno izjavo (132) Uredbe Komisije (ES) št. 1008/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protisubvencijske dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije (UL L 183, 20.5.2004, str. 35).

8

(9)  Glej uvodno izjavo (150) Uredbe Komisije (ES) št. 1008/2004 (UL L 183, 20.5.2004, str. 35) in uvodno izjavo (30) Uredbe Sveta (ES) št. 1628/2004 (UL L 295, 18.9.2004, str. 4).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruselj, Belgija.

10

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/17

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1186/2010

z dne 13. decembra 2010

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 9(4) in člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je na podlagi protidampinške preiskave (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 0 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je na podlagi protidampinške preiskave (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 0 %.

| (2) | Svet je na podlagi protisubvencijske preiskave z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni izravnalni ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je bila stopnja dajatve 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Svet je na podlagi protisubvencijske preiskave z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni izravnalni ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je bila stopnja dajatve 7 %.

| (3) | Svet je po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov, ki ga je začel po uradni dolžnosti, z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončni izravnalni dajatvi sta bili spremenjeni na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 7,2 %. Dokončni protidampinški dajatvi sta bili spremenjeni na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov, ki ga je začel po uradni dolžnosti, z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončni izravnalni dajatvi sta bili spremenjeni na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 7,2 %. Dokončni protidampinški dajatvi sta bili spremenjeni na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 8,5 %.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji.

| (5) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4.   Vzporedne preiskave

| (7) | Komisija je 17. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8) za dokončne izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 17. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8) za dokončne izravnalne ukrepe.

5.   Preiskava

5.1   Obdobje preiskave

| (8) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (9) | Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (10) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(10)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (11) | Ob upoštevanju očitno številnih nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zadevne strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo Komisiji v 15 dneh od začetka pregledov in ji zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar se ni za sodelovanje javil nobeden od nepovezanih uvoznikov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju očitno številnih nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zadevne strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo Komisiji v 15 dneh od začetka pregledov in ji zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar se ni za sodelovanje javil nobeden od nepovezanih uvoznikov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

| (12) | Komisija je vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika in 17 uporabnikov. Med vzorčenjem se ni javil nobeden od uvoznikov niti ni nobeden od drugih uvoznikov Komisiji predložil informacij ali se ji javil med preiskavo. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika in 17 uporabnikov. Med vzorčenjem se ni javil nobeden od uvoznikov niti ni nobeden od drugih uvoznikov Komisiji predložil informacij ali se ji javil med preiskavo.

| (13) | Le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited (v nadaljnjem besedilu: HEG), je polno sodeloval v pregledu, in sicer s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Glede tega je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba se je pozneje preimenovala v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval v prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited (v nadaljnjem besedilu: GIL), se je odločil, da v tem pregledu ne bo izpolnjeval vprašalnika. |
| --- | --- |

(13)

Le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited (v nadaljnjem besedilu: HEG), je polno sodeloval v pregledu, in sicer s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Glede tega je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba se je pozneje preimenovala v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval v prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited (v nadaljnjem besedilu: GIL), se je odločil, da v tem pregledu ne bo izpolnjeval vprašalnika.

| (14) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalci Unije:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalci Unije:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija;

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica; |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica;

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija; |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija;

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija;

| (b) | proizvajalec izvoznik v Indiji







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik v Indiji

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (15) | Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 11 00, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(15)

Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 11 00, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (16) | S preiskavo je bilo enako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na notranjem trgu v Indiji, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(16)

S preiskavo je bilo enako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na notranjem trgu v Indiji, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (17) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

1.   Splošno

| (18) | Sodeloval je eden od proizvajalcev izvoznikov v Indiji. Drugi znani proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval. |
| --- | --- |

(18)

Sodeloval je eden od proizvajalcev izvoznikov v Indiji. Drugi znani proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval.

| (19) | Primerjava obsega izvoza sodelujočega proizvajalca izvoznika s celotnim obsegom izvoza iz Indije v Unijo je pokazala, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP opravil veliko večino vsega uvoza iz Indije. Zato se je stopnja sodelovanja štela za visoko. |
| --- | --- |

(19)

Primerjava obsega izvoza sodelujočega proizvajalca izvoznika s celotnim obsegom izvoza iz Indije v Unijo je pokazala, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP opravil veliko večino vsega uvoza iz Indije. Zato se je stopnja sodelovanja štela za visoko.

2.   Damping uvoza v OPP

2.1   Normalna vrednost

| (20) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila pri sodelujočem indijskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila pri sodelujočem indijskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.

| (21) | Nato je opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo. Pri opredeljevanju vrst sistemov grafitnih elektrod so bili upoštevani naslednji elementi: (i) ali so bili prodani s šobo ali brez nje, (ii) premer in (iii) dolžina. |
| --- | --- |

(21)

Nato je opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo. Pri opredeljevanju vrst sistemov grafitnih elektrod so bili upoštevani naslednji elementi: (i) ali so bili prodani s šobo ali brez nje, (ii) premer in (iii) dolžina.

| (22) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba pri opredeljevanju identičnih ali neposredno primerljivih vrst sistemov grafitnih elektrod upoštevati tudi dejstvo, da se sistemi grafitnih elektrod proizvajajo iz različno kakovostnega koksa (osnovna surovina). Dejansko je bilo potrjeno, da je družba v proizvodnem procesu uporabljala dve različni vrsti koksa: uvoženi kakovostnejši igelni koks in običajni koks, ki izhaja z indijskega trga. Potrjeno je bilo tudi, da so od vrste uporabljenega koksa odvisni stroški proizvodnje in cena končnega izdelka. |
| --- | --- |

(22)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba pri opredeljevanju identičnih ali neposredno primerljivih vrst sistemov grafitnih elektrod upoštevati tudi dejstvo, da se sistemi grafitnih elektrod proizvajajo iz različno kakovostnega koksa (osnovna surovina). Dejansko je bilo potrjeno, da je družba v proizvodnem procesu uporabljala dve različni vrsti koksa: uvoženi kakovostnejši igelni koks in običajni koks, ki izhaja z indijskega trga. Potrjeno je bilo tudi, da so od vrste uporabljenega koksa odvisni stroški proizvodnje in cena končnega izdelka.

| (23) | Da bi tako Komisija zagotovila pošteno primerjavo, je za izračun dampinga vsako vrsto izdelkov razdelila na nizkokakovostne in visokokakovostne izdelke. |
| --- | --- |

(23)

Da bi tako Komisija zagotovila pošteno primerjavo, je za izračun dampinga vsako vrsto izdelkov razdelila na nizkokakovostne in visokokakovostne izdelke.

| (24) | Nato je bilo proučeno še, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Zatem se je za vsako vrsto izdelka, ki se je prodajal v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Nato je bilo proučeno še, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Zatem se je za vsako vrsto izdelka, ki se je prodajal v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (25) | Preiskava o tem, ali se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, upošteva, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP. |
| --- | --- |

(25)

Preiskava o tem, ali se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, upošteva, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.

| (26) | Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodal ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter stopnjo dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom. |
| --- | --- |

(26)

Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodal ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter stopnjo dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom.

2.2   Izvozna cena

| (27) | Ker je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v Unijo v celoti izvažal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Ker je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v Unijo v celoti izvažal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

2.3   Primerjava

| (28) | Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in primerljivost cen. Zato so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih in bančnih stroških ter protidampinških dajatvah, ki jih je vložnik plačal po potrebi in kadar je bilo upravičeno. |
| --- | --- |

(28)

Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in primerljivost cen. Zato so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih in bančnih stroških ter protidampinških dajatvah, ki jih je vložnik plačal po potrebi in kadar je bilo upravičeno.

| (29) | Sodelujoči indijski proizvajalec je trdil, da je v njegovem primeru shema Duty Entitlement Passbook Scheme (v nadaljnjem besedilu: DEPBS) v resnici shema za vračilo dajatev, saj se dovoljenja DEPBS uporabljajo le za plačilo uvoznih dajatev za surovine, ki se uporabijo za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod. Tako se stroški uvoznih dajatev, plačanih za surovine, povrnejo, ko se izdelek izvozi, posledica pa so nižje izvozne cene. Družba je zato trdila, da bi bilo treba prilagoditi domače cene, ker se v tem primeru uvozne dajatve ne povrnejo. Preiskava je pokazala, da družba v nasprotju s temi trditvami uporablja brez dajatev uvožene surovine za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod, namenjenih za izvozni trg, pa tudi za proizvodnjo, namenjeno za notranji trg. DEPBS torej nikakor ne vpliva na razliko v cenah med doma prodanimi in izvoženimi izdelki, zato prilagoditve ni mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(29)

Sodelujoči indijski proizvajalec je trdil, da je v njegovem primeru shema Duty Entitlement Passbook Scheme (v nadaljnjem besedilu: DEPBS) v resnici shema za vračilo dajatev, saj se dovoljenja DEPBS uporabljajo le za plačilo uvoznih dajatev za surovine, ki se uporabijo za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod. Tako se stroški uvoznih dajatev, plačanih za surovine, povrnejo, ko se izdelek izvozi, posledica pa so nižje izvozne cene. Družba je zato trdila, da bi bilo treba prilagoditi domače cene, ker se v tem primeru uvozne dajatve ne povrnejo. Preiskava je pokazala, da družba v nasprotju s temi trditvami uporablja brez dajatev uvožene surovine za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod, namenjenih za izvozni trg, pa tudi za proizvodnjo, namenjeno za notranji trg. DEPBS torej nikakor ne vpliva na razliko v cenah med doma prodanimi in izvoženimi izdelki, zato prilagoditve ni mogoče odobriti.

2.4   Stopnja dampinga

| (30) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi navedene metodologije stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša od 11 do 12 %. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi navedene metodologije stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša od 11 do 12 %.

| (31) | Zadevna družba je v pripombah k razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), trdila, da izračun dampinške stopnje na podlagi štirih od 12 mesecev OPP pomeni odmik) od uporabljene metodologije v prvotni preiskavi, ki je upoštevala vseh 12 mesecev obdobja preiskave. Zato je trdila, da je uporabljena metoda izračuna napihnila stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(31)

Zadevna družba je v pripombah k razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), trdila, da izračun dampinške stopnje na podlagi štirih od 12 mesecev OPP pomeni odmik) od uporabljene metodologije v prvotni preiskavi, ki je upoštevala vseh 12 mesecev obdobja preiskave. Zato je trdila, da je uporabljena metoda izračuna napihnila stopnjo dampinga.

| (32) | Treba je opozoriti, da je izračun dampinga na podlagi štirih mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih je treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali se bo verjetno ponovil. Preiskava na kraju samem je zagotovila, da so štirje meseci reprezentativni za celotno 12-mesečno obdobje. Stroški in cene iz podatkov za štiri mesece so se namreč primerjali z ostalimi osmimi meseci. Poleg tega so bili izbrani štirje meseci zadnji meseci vsakega četrtletja in zato enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem obdobju. Komisija se zato ne strinja, da uporabljena metoda spreminja končni sklep glede obstoja dampinga v OPP ali da napihuje dampinško stopnjo. |
| --- | --- |

(32)

Treba je opozoriti, da je izračun dampinga na podlagi štirih mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih je treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali se bo verjetno ponovil. Preiskava na kraju samem je zagotovila, da so štirje meseci reprezentativni za celotno 12-mesečno obdobje. Stroški in cene iz podatkov za štiri mesece so se namreč primerjali z ostalimi osmimi meseci. Poleg tega so bili izbrani štirje meseci zadnji meseci vsakega četrtletja in zato enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem obdobju. Komisija se zato ne strinja, da uporabljena metoda spreminja končni sklep glede obstoja dampinga v OPP ali da napihuje dampinško stopnjo.

| (33) | Ker drugi znani indijski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, zanj ni bilo mogoče izračunati stopnje dampinga. Vendar je po podatkih iz zahtevka za pregled tudi ta družba v Unijo izvažala po dampinških cenah. Ker je izvoz iz Indije večinoma povezan s sodelujočim indijskim proizvajalcem, za katerega je bilo ugotovljeno, da je blago prodajal po dampinških cenah, in je na podlagi podatkov Eurostata povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Indije, nižja od povprečne izvozne cene sodelujoče družbe, je bil potrjen damping na ravni države. |
| --- | --- |

(33)

Ker drugi znani indijski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, zanj ni bilo mogoče izračunati stopnje dampinga. Vendar je po podatkih iz zahtevka za pregled tudi ta družba v Unijo izvažala po dampinških cenah. Ker je izvoz iz Indije večinoma povezan s sodelujočim indijskim proizvajalcem, za katerega je bilo ugotovljeno, da je blago prodajal po dampinških cenah, in je na podlagi podatkov Eurostata povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Indije, nižja od povprečne izvozne cene sodelujoče družbe, je bil potrjen damping na ravni države.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

| (34) | Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost ponovitve dampinga. Ker je v tej preiskavi sodeloval le eden od proizvajalcev izvoznikov iz Indije, spodnji sklepi temeljijo na podatkih edine sodelujoče družbe in dejstvih, dostopnih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti na podatkih Eurostata in zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(34)

Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost ponovitve dampinga. Ker je v tej preiskavi sodeloval le eden od proizvajalcev izvoznikov iz Indije, spodnji sklepi temeljijo na podatkih edine sodelujoče družbe in dejstvih, dostopnih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti na podatkih Eurostata in zahtevku za pregled.

| (35) | V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za indijske proizvajalce in izvozne cene v tretje države. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za indijske proizvajalce in izvozne cene v tretje države.

3.1   Prosta zmogljivost izvoznikov

| (36) | Preiskava je v zvezi s sodelujočim indijskim proizvajalcem izvoznikom pokazala, da ima prosto zmogljivost. Družba je poleg tega javno naznanila, da namerava povečati svojo zmogljivost. Treba je še poudariti, da je družba izvozno usmerjena, da je bila večina njenih prihodkov od prodaje ustvarjena z izvozom in da je Unija kljub veljavnim ukrepom še vedno pomemben izvozni cilj. |
| --- | --- |

(36)

Preiskava je v zvezi s sodelujočim indijskim proizvajalcem izvoznikom pokazala, da ima prosto zmogljivost. Družba je poleg tega javno naznanila, da namerava povečati svojo zmogljivost. Treba je še poudariti, da je družba izvozno usmerjena, da je bila večina njenih prihodkov od prodaje ustvarjena z izvozom in da je Unija kljub veljavnim ukrepom še vedno pomemben izvozni cilj.

| (37) | Na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled je drugi indijski proizvajalec po uvedbi ukrepov že precej povečal zmogljivost, načrtuje pa še nadaljnje povečanje. Zato ni mogoče izključiti možnosti, da bi bil vsaj del te povečane zmogljivosti preusmerjen na trg Unije, če ukrepov ne bi bilo. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled je drugi indijski proizvajalec po uvedbi ukrepov že precej povečal zmogljivost, načrtuje pa še nadaljnje povečanje. Zato ni mogoče izključiti možnosti, da bi bil vsaj del te povečane zmogljivosti preusmerjen na trg Unije, če ukrepov ne bi bilo.

3.2   Privlačnost trga Unije

| (38) | Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških in izravnalnih ukrepov ni zaustavila širitve izvoza iz Indije. Nasprotno, indijski izvozniki so v zadnjih treh letih izvoz več kot podvojili, njihov tržni delež v Uniji pa se je več kot potrojil. Opozoriti je treba tudi, da se je v tem obdobju raven cen na trgu Unije zvišala za 40 %. |
| --- | --- |

(38)

Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških in izravnalnih ukrepov ni zaustavila širitve izvoza iz Indije. Nasprotno, indijski izvozniki so v zadnjih treh letih izvoz več kot podvojili, njihov tržni delež v Uniji pa se je več kot potrojil. Opozoriti je treba tudi, da se je v tem obdobju raven cen na trgu Unije zvišala za 40 %.

3.3   Izvozne cene v tretje države

| (39) | Preiskava je v zvezi z izvozom v tretje države pokazala, da je bila v OPP raven izvoznih cen sodelujoče družbe franko tovarna nižja od izvoznih cen v Unijo, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile dampinške. Torej je mogoče pričakovati, da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del izvoza preusmeril v Unijo zaradi privlačnosti tega trga, če ukrepov ne bi bilo. |
| --- | --- |

(39)

Preiskava je v zvezi z izvozom v tretje države pokazala, da je bila v OPP raven izvoznih cen sodelujoče družbe franko tovarna nižja od izvoznih cen v Unijo, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile dampinške. Torej je mogoče pričakovati, da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del izvoza preusmeril v Unijo zaradi privlačnosti tega trga, če ukrepov ne bi bilo.

3.4   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (40) | Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz Indije še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Indiji in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za indijske proizvajalce izvoznike, da povečajo izvoz na trg Unije po dampinških cenah, vsaj kar zadeva sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz Indije še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Indiji in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za indijske proizvajalce izvoznike, da povečajo izvoz na trg Unije po dampinških cenah, vsaj kar zadeva sodelujočega proizvajalca izvoznika.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

1.   Proizvodnja Unije

| (41) | V Uniji podoben izdelek proizvaja pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje pomeni celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

V Uniji podoben izdelek proizvaja pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje pomeni celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   Industrija Unije

| (42) | Dve od petih skupin družb se nista javili v podporo zahtevku in nista sodelovali v preiskavi v zvezi s pregledom s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Spodaj navedene tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in privolile v sodelovanje: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Dve od petih skupin družb se nista javili v podporo zahtevku in nista sodelovali v preiskavi v zvezi s pregledom s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Spodaj navedene tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in privolile v sodelovanje: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Te tri skupine proizvajalcev pomenijo glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, saj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Torej se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(43)

Te tri skupine proizvajalcev pomenijo glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, saj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Torej se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.

E.   STANJE NA TRGU UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (44) | Ker je v preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, za podatke o uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz Indije v Evropsko unijo niso navedene natančne številke, da bi se ohranila zaupnost po členu 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Ker je v preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, za podatke o uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz Indije v Evropsko unijo niso navedene natančne številke, da bi se ohranila zaupnost po členu 19 osnovne uredbe.

| (45) | Stanje industrije grafitnih elektrod je tesno povezano s stanjem v jeklarskem sektorju, saj se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji jekla za elektropločevine. Glede na to je treba opozoriti, da so v letu 2007 in prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, zato je enako veljajo tudi za industrijo grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(45)

Stanje industrije grafitnih elektrod je tesno povezano s stanjem v jeklarskem sektorju, saj se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji jekla za elektropločevine. Glede na to je treba opozoriti, da so v letu 2007 in prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, zato je enako veljajo tudi za industrijo grafitnih elektrod.

| (46) | Treba je poudariti, da se obseg prodaje grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Vendar se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod, ki vključujejo cene in količine, pogosto sklenejo za 6–12-mesečna obdobja. Zato razvoj obsega prodaje zaradi spremenjenega povpraševanja na cene običajno vpliva s časovnim zamikom. |
| --- | --- |

(46)

Treba je poudariti, da se obseg prodaje grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Vendar se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod, ki vključujejo cene in količine, pogosto sklenejo za 6–12-mesečna obdobja. Zato razvoj obsega prodaje zaradi spremenjenega povpraševanja na cene običajno vpliva s časovnim zamikom.

2.   Potrošnja na trgu Unije

| (47) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, podatkov Eurostata o uvozu in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. Podobno kot v prvotni preiskavi (9) se nekaj uvoza ni upoštevalo, ker se na podlagi dostopnih informacij ni uvažal preiskovani izdelek. |
| --- | --- |

(47)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, podatkov Eurostata o uvozu in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. Podobno kot v prvotni preiskavi (9) se nekaj uvoza ni upoštevalo, ker se na podlagi dostopnih informacij ni uvažal preiskovani izdelek.

| (48) | Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje evidentirano med letom 2008 in OPP. Poudariti je treba, da je bila potrošnja Unije na začetku obravnavanega obdobja zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na zelo visokih ravneh ter se je med obdobjem preiskave iz prvotne preiskave in letom 2006 povečala za 30 %.

  Preglednica 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje evidentirano med letom 2008 in OPP. Poudariti je treba, da je bila potrošnja Unije na začetku obravnavanega obdobja zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na zelo visokih ravneh ter se je med obdobjem preiskave iz prvotne preiskave in letom 2006 povečala za 30 %.

Preglednica 1

2006

2007

2008

OPP

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije

| (49) | Obseg uvoza s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) se je v obravnavanem obdobju polagoma povečal za 143 odstotnih točk in je v OPP dosegel od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP, ko je dosegel približno 5 %, več kot potrojil. Ta tržni delež se je ne glede na znatno zmanjšanje povpraševanja v OPP še naprej povečeval. Uvozne cene iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju zvišale za 52 % in so se je gibale podobno kot cene industrije Unije, vendar so bile vedno nižje od cen industrije Unije. V preglednici 2 zaradi zaupnosti niso navedene natančna številke, saj sta v Indiji znana le dva proizvajalca izvoznika.

  Preglednica 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | od 2 000 do
  3 000 | od 3 000 do
  4 000 | od 7 000 do
  9 000 | od 5 000 do
  7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Tržni delež uvoza iz zadevne države | približno
  1,5 % | približno
  2 % | približno
  5 % | približno
  5 % |
| Uvozne cene iz zadevne države (EUR/tona) | približno
  2 000 | približno
  2 600 | približno
  3 000 | približno
  3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Obseg uvoza s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) se je v obravnavanem obdobju polagoma povečal za 143 odstotnih točk in je v OPP dosegel od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP, ko je dosegel približno 5 %, več kot potrojil. Ta tržni delež se je ne glede na znatno zmanjšanje povpraševanja v OPP še naprej povečeval. Uvozne cene iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju zvišale za 52 % in so se je gibale podobno kot cene industrije Unije, vendar so bile vedno nižje od cen industrije Unije. V preglednici 2 zaradi zaupnosti niso navedene natančna številke, saj sta v Indiji znana le dva proizvajalca izvoznika.

Preglednica 2

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

od 2 000 do

3 000

od 3 000 do

4 000

od 7 000 do

9 000

od 5 000 do

7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Tržni delež uvoza iz zadevne države

približno

1,5 %

približno

2 %

približno

5 %

približno

5 %

Uvozne cene iz zadevne države (EUR/tona)

približno

2 000

približno

2 600

približno

3 000

približno

3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (50) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

4.1   Proizvodnja

| (51) | Proizvodnja se je v OPP v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa je strmo upadla, zlasti v OPP.

  Preglednica 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

Proizvodnja se je v OPP v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa je strmo upadla, zlasti v OPP.

Preglednica 3

2006

2007

2008

OPP

Proizvodnja (v tonah)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (52) | Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP rahlo zmanjšala (skupaj za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP zmanjšala za 25 odstotnih točk.

  Preglednica 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP rahlo zmanjšala (skupaj za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP zmanjšala za 25 odstotnih točk.

Preglednica 4

2006

2007

2008

OPP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Izkoriščenost zmogljivosti

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Zaloge

| (53) | Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 znižala za 10 %. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila za 5 % nižja kakor leta 2006.

  Preglednica 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 znižala za 10 %. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila za 5 % nižja kakor leta 2006.

Preglednica 5

2006

2007

2008

OPP

Končne zaloge (v tonah)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Obseg prodaje

| (54) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila zelo visoka, saj se je v primerjavi z obdobjem preiskave iz prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 nekoliko zmanjšal, vendar je ostal na sorazmerno visoki ravni (leta 2008 je bil še vedno 47 % nad ravnjo iz obdobja preiskave iz prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje znatno zmanjšal med letom 2008 in OPP (za skoraj tretjino).

  Preglednica 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila zelo visoka, saj se je v primerjavi z obdobjem preiskave iz prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 nekoliko zmanjšal, vendar je ostal na sorazmerno visoki ravni (leta 2008 je bil še vedno 47 % nad ravnjo iz obdobja preiskave iz prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje znatno zmanjšal med letom 2008 in OPP (za skoraj tretjino).

Preglednica 6

2006

2007

2008

OPP

Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Tržni delež

| (55) | Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopoma zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).

  Preglednica 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopoma zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).

Preglednica 7

2006

2007

2008

OPP

Tržni delež industrije Unije

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Rast

| (56) | Potrošnja Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(56)

Potrošnja Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.

4.7   Zaposlenost

| (57) | Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.

  Preglednica 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (v številu oseb) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.

Preglednica 8

2006

2007

2008

OPP

Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (v številu oseb)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Produktivnost

| (58) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. V letih 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je v OPP zmanjšala za skoraj 25 %.

  Preglednica 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. V letih 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je v OPP zmanjšala za skoraj 25 %.

Preglednica 9

2006

2007

2008

OPP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (59) | Prodajne cene na enoto v industriji Unije so se zviševale, v obravnavanem obdobju pa so se zvišale za 40 %. Razlogi za to so: (i) splošna raven cen na trgu, (ii) potreba po povrnitvi višjih proizvodnih stroškov in (iii) način določanja cen v pogodbah za dobavo. |
| --- | --- |

(59)

Prodajne cene na enoto v industriji Unije so se zviševale, v obravnavanem obdobju pa so se zvišale za 40 %. Razlogi za to so: (i) splošna raven cen na trgu, (ii) potreba po povrnitvi višjih proizvodnih stroškov in (iii) način določanja cen v pogodbah za dobavo.

| (60) | Industrija Unije je lahko v letih 2007 in 2008 zvišala cene zaradi splošno naraščajočih tržnih cen, ki so bile posledica nenehnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. Tako povpraševanje je nastalo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so prevladovale v jeklarskem sektorju v prvih treh četrtletjih leta 2008, kot je opisano v uvodni izjavi 45. |
| --- | --- |

(60)

Industrija Unije je lahko v letih 2007 in 2008 zvišala cene zaradi splošno naraščajočih tržnih cen, ki so bile posledica nenehnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. Tako povpraševanje je nastalo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so prevladovale v jeklarskem sektorju v prvih treh četrtletjih leta 2008, kot je opisano v uvodni izjavi 45.

| (61) | Cene so se v letih 2007 in 2008 deloma zviševale tudi zato, da je bilo mogoče pokriti vse višje proizvodne stroške in zlasti stroške surovin. Stroški so se med letoma 2006 in 2008 povišali za 23 %. Vendar je lahko industrija Unije to pokrila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Cene so se v letih 2007 in 2008 deloma zviševale tudi zato, da je bilo mogoče pokriti vse višje proizvodne stroške in zlasti stroške surovin. Stroški so se med letoma 2006 in 2008 povišali za 23 %. Vendar je lahko industrija Unije to pokrila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %).

| (62) | Cene so se v OPP še naprej zviševale, čeprav manj izrazito (+ 5 %). Dejstvo, da se cene niso znižale v obdobju, ko se je povpraševanje zmanjšalo, je mogoče pojasniti z načinom sklepanja pogodb za dobavo na trgu in dejstvom, da je bila večina pogodb za dobavo za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno že v uvodni izjavi 46, se prodaja grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Ker pa se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod sklepajo za 6–12-mesečna obdobja, lahko sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja učinkuje na cene z zamikom. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki se lahko razlikuje od dejansko dosežene ravni prodaje, zato ni nujno, da se cene v posameznem obdobju gibljejo enako kot obseg prodaje v istem obdobju. To se je zgodilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so vseeno ostale visoke, ker so bile pogodbe za dobavo za leto 2009 večinoma sklenjene leta 2008 in je bilo nekaj dobave, predvidene za leto 2008, prenesene v leto 2009. Vendar 5-odstotno zvišanje cen v OPP ni zadostovalo za kritje višjih stroškov (+ 13 %), kot je bilo to mogoče v predhodnih obdobjih. Raven cen se je po OPP znižala s ponovnimi pogajanji. |
| --- | --- |

(62)

Cene so se v OPP še naprej zviševale, čeprav manj izrazito (+ 5 %). Dejstvo, da se cene niso znižale v obdobju, ko se je povpraševanje zmanjšalo, je mogoče pojasniti z načinom sklepanja pogodb za dobavo na trgu in dejstvom, da je bila večina pogodb za dobavo za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno že v uvodni izjavi 46, se prodaja grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Ker pa se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod sklepajo za 6–12-mesečna obdobja, lahko sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja učinkuje na cene z zamikom. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki se lahko razlikuje od dejansko dosežene ravni prodaje, zato ni nujno, da se cene v posameznem obdobju gibljejo enako kot obseg prodaje v istem obdobju. To se je zgodilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so vseeno ostale visoke, ker so bile pogodbe za dobavo za leto 2009 večinoma sklenjene leta 2008 in je bilo nekaj dobave, predvidene za leto 2008, prenesene v leto 2009. Vendar 5-odstotno zvišanje cen v OPP ni zadostovalo za kritje višjih stroškov (+ 13 %), kot je bilo to mogoče v predhodnih obdobjih. Raven cen se je po OPP znižala s ponovnimi pogajanji.

| (63) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 49, so se cene uvoza iz zadevne države gibale podobno kot cene industrije Unije, le da so bile vedno nižje od cen industrije Unije.

  Preglednica 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu EU (EUR/tona) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 49, so se cene uvoza iz zadevne države gibale podobno kot cene industrije Unije, le da so bile vedno nižje od cen industrije Unije.

Preglednica 10

2006

2007

2008

OPP

Cena na enoto na trgu EU (EUR/tona)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Plače

| (64) | Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 15 %.

  Preglednica 11 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (,000 EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 15 %.

Preglednica 11

2006

2007

2008

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega (,000 EUR)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Naložbe

| (65) | Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki ga je ustvarila industrija Unije, se je med letom 2006 in OPP povečal za 37 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 14 %.

  Preglednica 12 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki ga je ustvarila industrija Unije, se je med letom 2006 in OPP povečal za 37 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 14 %.

Preglednica 12

2006

2007

2008

OPP

Neto naložbe (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (66) | Industrija Unije je lahko s 40-odstotnim povišanjem stroškov v obravnavanem obdobju med letoma 2006 in 2007 cene zvišala bolj, kot so se povišali njeni stroški. Zato se je njen dobiček z 19 % leta 2006 povečal na 26 % leta 2007. Med letoma 2007 in 2008 so se cene in stroški sorazmerno zviševali, zato je ostala stopnja dobička industrije Unije nespremenjena na ravni iz leta 2007. Dobiček se je nato v OPP spet zmanjšal na 19 %, ker so na stroške vplivale manjša izkoriščenost proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je še naprej zmanjševal v letu 2009, saj je morala industrija Unije cene prilagoditi navzdol, da se je v njih izkazalo splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi vse manjšega povpraševanja v jeklarstvu. |
| --- | --- |

(66)

Industrija Unije je lahko s 40-odstotnim povišanjem stroškov v obravnavanem obdobju med letoma 2006 in 2007 cene zvišala bolj, kot so se povišali njeni stroški. Zato se je njen dobiček z 19 % leta 2006 povečal na 26 % leta 2007. Med letoma 2007 in 2008 so se cene in stroški sorazmerno zviševali, zato je ostala stopnja dobička industrije Unije nespremenjena na ravni iz leta 2007. Dobiček se je nato v OPP spet zmanjšal na 19 %, ker so na stroške vplivale manjša izkoriščenost proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je še naprej zmanjševal v letu 2009, saj je morala industrija Unije cene prilagoditi navzdol, da se je v njih izkazalo splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi vse manjšega povpraševanja v jeklarstvu.

| (67) | Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 71 % leta 2006 povečala na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je povečala na 119 %, nato pa se je v OPP zmanjšala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP na splošno povečala le za 6 odstotnih točk.

  Preglednica 13 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 71 % leta 2006 povečala na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je povečala na 119 %, nato pa se je v OPP zmanjšala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP na splošno povečala le za 6 odstotnih točk.

Preglednica 13

2006

2007

2008

OPP

Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje)

19 %

26 %

25 %

19 %

DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (68) | Neto denarni tok iz poslovanja se je med letoma 2006 in 2007 povečal. V letu 2008 se je še naprej povečeval, nato pa se je v OPP zmanjšal. Na splošno je denarni tok v OPP za 28 % presegel raven z začetka obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(68)

Neto denarni tok iz poslovanja se je med letoma 2006 in 2007 povečal. V letu 2008 se je še naprej povečeval, nato pa se je v OPP zmanjšal. Na splošno je denarni tok v OPP za 28 % presegel raven z začetka obravnavanega obdobja.

| (69) | Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

  Preglednica 14 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

Preglednica 14

2006

2007

2008

OPP

Denarni tok (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Višina stopnje dampinga

| (70) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(70)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.15   Okrevanje po učinkih preteklega subvencioniranja in dampinga

| (71) | Navedeni proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industriji Unije sta zlasti koristili zvišanje cen in povečanje dobičkov med letoma 2006 in 2008. To se je zgodilo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje visoke stopnje cen in dobičkonosnosti, čeprav se je – kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 55 – tržni delež industrije Unije zmanjševal. Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskih uvoznikov kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po cenah, nižjih od cen industrije Unije. Dobiček industrije Unije se je v OPP že začel zmanjševati, kar se je v letu 2009 nadaljevalo zaradi višjih stroškov in omejenega zviševanja cen. |
| --- | --- |

(71)

Navedeni proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industriji Unije sta zlasti koristili zvišanje cen in povečanje dobičkov med letoma 2006 in 2008. To se je zgodilo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje visoke stopnje cen in dobičkonosnosti, čeprav se je – kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 55 – tržni delež industrije Unije zmanjševal. Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskih uvoznikov kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po cenah, nižjih od cen industrije Unije. Dobiček industrije Unije se je v OPP že začel zmanjševati, kar se je v letu 2009 nadaljevalo zaradi višjih stroškov in omejenega zviševanja cen.

5.   Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov

5.1   Vpliv dampinškega uvoza

| (72) | Čeprav se je potrošnja v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšala, se je obseg uvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa se je več kot potrojil (glej uvodno izjavo 49). Brez upoštevanja protidampinških in izravnalnih dajatev so se z uvozom iz zadevne države v OPP cene industrije Unije nelojalno znižale, čeprav za manj kot 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav se je potrošnja v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšala, se je obseg uvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa se je več kot potrojil (glej uvodno izjavo 49). Brez upoštevanja protidampinških in izravnalnih dajatev so se z uvozom iz zadevne države v OPP cene industrije Unije nelojalno znižale, čeprav za manj kot 2 %.

5.2   Vpliv gospodarske krize

| (73) | Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu in povezanih industrijah, vključno z grafitnimi elektrodami, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bila industrija Unije ob začetku gospodarske krize konec leta 2008 v razmeroma dobrem gospodarskem položaju. Ker se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod običajno sklepajo za 6–12-mesečna obdobja, kakršna koli sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja na cene učinkuje z zamikom. Ker so bile pogodbe za OPP sklenjene, ko učinkov gospodarske krize še ni bilo mogoče predvideti, je ta v OPP vplivala zlasti na obseg, saj je industrija Unije vpliv na cene občutila z zamikom. Glede na to je treba opozoriti, da se je stanje v industriji Unije deloma poslabšalo že v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, saj je izgubila tržni delež zaradi uvoza iz zadevne države. To poslabšanje ni povzročilo znatnih negativnih učinkov zaradi visoke ravni povpraševanja v letih 2007 in 2008, zaradi katere je industrija Unije lahko ohranjala velik obseg proizvodnje in prodaje, deloma pa tudi zato, ker je bilo mogoče zaradi prej opisanega časovnega zamika cene še naprej ohranjati, ko se je ta obseg v OPP zmanjšal. |
| --- | --- |

(73)

Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu in povezanih industrijah, vključno z grafitnimi elektrodami, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bila industrija Unije ob začetku gospodarske krize konec leta 2008 v razmeroma dobrem gospodarskem položaju. Ker se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod običajno sklepajo za 6–12-mesečna obdobja, kakršna koli sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja na cene učinkuje z zamikom. Ker so bile pogodbe za OPP sklenjene, ko učinkov gospodarske krize še ni bilo mogoče predvideti, je ta v OPP vplivala zlasti na obseg, saj je industrija Unije vpliv na cene občutila z zamikom. Glede na to je treba opozoriti, da se je stanje v industriji Unije deloma poslabšalo že v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, saj je izgubila tržni delež zaradi uvoza iz zadevne države. To poslabšanje ni povzročilo znatnih negativnih učinkov zaradi visoke ravni povpraševanja v letih 2007 in 2008, zaradi katere je industrija Unije lahko ohranjala velik obseg proizvodnje in prodaje, deloma pa tudi zato, ker je bilo mogoče zaradi prej opisanega časovnega zamika cene še naprej ohranjati, ko se je ta obseg v OPP zmanjšal.

5.3   Uvoz iz drugih držav

| (74) | Ker podatki o uvozu na ravni oznake KN, ki so na voljo pri Eurostatu, vključujejo tudi izdelke, ki niso preiskovani izdelek, analiza v nadaljevanju temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker se je na podlagi dostopnih informacij zdelo, da se ni uvažal preiskovani izdelek. |
| --- | --- |

(74)

Ker podatki o uvozu na ravni oznake KN, ki so na voljo pri Eurostatu, vključujejo tudi izdelke, ki niso preiskovani izdelek, analiza v nadaljevanju temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker se je na podlagi dostopnih informacij zdelo, da se ni uvažal preiskovani izdelek.

| (75) | Ocenjuje se, da se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav povečal za 63 %, tj. s približno 11 000 ton v letu 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je s 6,6 % v letu 2006 povečal na 14,4 % v OPP. Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Zdi se, da se je največ uvažalo iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Rusije, Japonske in Mehike, ki so bile v OPP edine države z več kakor 1-odstotnim posameznim tržnim deležem. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v naslednjih uvodnih izjavah. Uvoz iz devetih drugih držav skupaj dosega le približno 2-odstotni tržni delež, zato ni bil podrobneje proučen. |
| --- | --- |

(75)

Ocenjuje se, da se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav povečal za 63 %, tj. s približno 11 000 ton v letu 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je s 6,6 % v letu 2006 povečal na 14,4 % v OPP. Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Zdi se, da se je največ uvažalo iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Rusije, Japonske in Mehike, ki so bile v OPP edine države z več kakor 1-odstotnim posameznim tržnim deležem. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v naslednjih uvodnih izjavah. Uvoz iz devetih drugih držav skupaj dosega le približno 2-odstotni tržni delež, zato ni bil podrobneje proučen.

| (76) | Tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(76)

Tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (77) | Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nekoliko nižje od cen industrije Unije, vendar višje od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(77)

Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nekoliko nižje od cen industrije Unije, vendar višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (78) | Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza podobne cenam industrije Unije ali višje od njih in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(78)

Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza podobne cenam industrije Unije ali višje od njih in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (79) | Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1 odstotno točko (z 0,9 % na 1,9 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(79)

Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1 odstotno točko (z 0,9 % na 1,9 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.

| (80) | Iz tega sledi, da ni mogoče izključiti možnosti, da je k zmanjšanju tržnega deleža industrije Unije morda nekoliko pripomogel tudi razvoj uvoza iz LRK in Rusije. Ker pa so podatki, ki jih je mogoče pridobiti iz uvoznih statistik, splošni in ne omogočajo primerjave cen za posamezne vrste izdelkov, kakršna je bila mogoča za Indijo na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, vpliva uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče z gotovostjo dokazati.

  Preglednica 15 | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tona) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Tržni delež uvoza iz LRK | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Cena uvoza iz LRK (EUR/tona) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Tržni delež uvoza iz Rusije | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Cena uvoza iz Rusije (EUR/tona) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Japonske (v tonah) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Tržni delež uvoza iz Japonske | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Cena uvoza iz Japonske (EUR/tona) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| Obseg uvoza iz Mehike (v tonah) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Tržni delež uvoza iz Mehike | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Cena uvoza iz Mehike (EUR/tona) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Iz tega sledi, da ni mogoče izključiti možnosti, da je k zmanjšanju tržnega deleža industrije Unije morda nekoliko pripomogel tudi razvoj uvoza iz LRK in Rusije. Ker pa so podatki, ki jih je mogoče pridobiti iz uvoznih statistik, splošni in ne omogočajo primerjave cen za posamezne vrste izdelkov, kakršna je bila mogoča za Indijo na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, vpliva uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče z gotovostjo dokazati.

Preglednica 15

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Tržni delež uvoza iz drugih držav

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tona)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Tržni delež uvoza iz LRK

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Cena uvoza iz LRK (EUR/tona)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Tržni delež uvoza iz Rusije

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Cena uvoza iz Rusije (EUR/tona)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Japonske (v tonah)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Tržni delež uvoza iz Japonske

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Cena uvoza iz Japonske (EUR/tona)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Tržni delež uvoza iz Mehike

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Cena uvoza iz Mehike (EUR/tona)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Sklepna ugotovitev

| (81) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 49, se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Ker se je v istem obdobju potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, se je tržni delež indijskih izvoznikov močno povečal, tj. s približno 1,5 % v letu 2006 na približno 5 % v OPP. Cene izvoza iz Indije v Unijo so se v obravnavanem obdobju sicer precej zvišale, na kar so vplivale splošno visoke tržne cene, vendar so kljub temu nelojalno nižale cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(81)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 49, se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Ker se je v istem obdobju potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, se je tržni delež indijskih izvoznikov močno povečal, tj. s približno 1,5 % v letu 2006 na približno 5 % v OPP. Cene izvoza iz Indije v Unijo so se v obravnavanem obdobju sicer precej zvišale, na kar so vplivale splošno visoke tržne cene, vendar so kljub temu nelojalno nižale cene industrije Unije.

| (82) | Kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom se je med letom 2006 in OPP kar nekaj pomembnih kazalnikov razvijalo negativno: obseg proizvodnje in prodaje se je zmanjšal za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, sledilo pa ji je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav je mogoče negativni razvoj deloma pojasniti z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba veliko zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) razlagati tudi z vidika nenehnega povečevanja tržnega deleža uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(82)

Kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom se je med letom 2006 in OPP kar nekaj pomembnih kazalnikov razvijalo negativno: obseg proizvodnje in prodaje se je zmanjšal za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, sledilo pa ji je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav je mogoče negativni razvoj deloma pojasniti z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba veliko zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) razlagati tudi z vidika nenehnega povečevanja tržnega deleža uvoza iz Indije.

| (83) | Razmeroma visoko raven dobička v OPP je večinoma mogoče pojasniti s še naprej visoko ravnjo cen, ki je bila taka iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 62. Ugotavlja se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila ta ob koncu OPP v občutljivem položaju, in to kljub razmeroma visoki ravni dobička v tej fazi, ko je njeno prizadevanje, da bi kljub oslabljenemu povpraševanju ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževal vse večji dampinški uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(83)

Razmeroma visoko raven dobička v OPP je večinoma mogoče pojasniti s še naprej visoko ravnjo cen, ki je bila taka iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 62. Ugotavlja se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila ta ob koncu OPP v občutljivem položaju, in to kljub razmeroma visoki ravni dobička v tej fazi, ko je njeno prizadevanje, da bi kljub oslabljenemu povpraševanju ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževal vse večji dampinški uvoz iz Indije.

F.   VERJETNOST NADALJEVANJA IN PONOVITVE ŠKODE

1.   Uvodne opombe

| (84) | Kot je bilo že navedeno, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje od škode, ki ji je bila prizadejana. Ko pa v OPP potrošnja Unije ni bila več velika, kar je veljalo za večino obravnavanega obdobja, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz Indije. Zlasti je le težko krila višje stroške ob koncu OPP. |
| --- | --- |

(84)

Kot je bilo že navedeno, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje od škode, ki ji je bila prizadejana. Ko pa v OPP potrošnja Unije ni bila več velika, kar je veljalo za večino obravnavanega obdobja, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz Indije. Zlasti je le težko krila višje stroške ob koncu OPP.

2.   Povezava med obsegom izvoza in cenami za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo

| (85) | Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena prodaje iz Indije v države, ki niso članice EU, nižja od povprečne izvozne cene v Unijo in tudi nižja od cen na notranjem trgu. Prodaja indijskega izvoznika v države, ki niso članice EU, je bila precejšnja in je pomenila večino njegovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi iztek veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cene, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cene izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen za tretje države. |
| --- | --- |

(85)

Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena prodaje iz Indije v države, ki niso članice EU, nižja od povprečne izvozne cene v Unijo in tudi nižja od cen na notranjem trgu. Prodaja indijskega izvoznika v države, ki niso članice EU, je bila precejšnja in je pomenila večino njegovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi iztek veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cene, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cene izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen za tretje države.

3.   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge na indijskem trgu

| (86) | Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne proste zmogljivosti ter jih je nameraval v letih 2010 in 2011 še povečati. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbirali morebitno dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(86)

Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne proste zmogljivosti ter jih je nameraval v letih 2010 in 2011 še povečati. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbirali morebitno dodatno proizvodnjo.

| (87) | Sodelujoči indijski proizvajalec je v pripombah k razkritju trdil, da so njegove proste zmogljivosti posledica gospodarske krize in s tem povezanega manjšega povpraševanja. Vendar je znaten del prostih zmogljivosti družbe mogoče pojasniti s tem, da je družba bistveno povečala svoje zmogljivosti med letom 2006 in OPP. Nadalje gre opomniti, da družba načrtuje še dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(87)

Sodelujoči indijski proizvajalec je v pripombah k razkritju trdil, da so njegove proste zmogljivosti posledica gospodarske krize in s tem povezanega manjšega povpraševanja. Vendar je znaten del prostih zmogljivosti družbe mogoče pojasniti s tem, da je družba bistveno povečala svoje zmogljivosti med letom 2006 in OPP. Nadalje gre opomniti, da družba načrtuje še dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti.

4.   Sklepna ugotovitev

| (88) | Proizvajalci zadevne države imajo možnost povečati in/ali preusmeriti izvoz na trg Unije. Poleg tega so cene izvoza iz Indije v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodal zadevni izdelek po nižjih cenah kot industrija Unije. Te nizke cene bi se po vsej verjetnosti še znižale v skladu z nižjimi cenami, zaračunanimi v drugih delih sveta. Tako cenovno vedenje skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(88)

Proizvajalci zadevne države imajo možnost povečati in/ali preusmeriti izvoz na trg Unije. Poleg tega so cene izvoza iz Indije v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodal zadevni izdelek po nižjih cenah kot industrija Unije. Te nizke cene bi se po vsej verjetnosti še znižale v skladu z nižjimi cenami, zaračunanimi v drugih delih sveta. Tako cenovno vedenje skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.

| (89) | Iz navedenega je razvidno, da ostaja položaj industrije Unije občutljiv in ranljiv. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po dampinških cenah bi bila verjetno tolikšno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila poslabšanje že tako ranljivega stanja in bi se znatna škoda industriji Unije ponovila. |
| --- | --- |

(89)

Iz navedenega je razvidno, da ostaja položaj industrije Unije občutljiv in ranljiv. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po dampinških cenah bi bila verjetno tolikšno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila poslabšanje že tako ranljivega stanja in bi se znatna škoda industriji Unije ponovila.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (90) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev sedanjih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(90)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev sedanjih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (91) | Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno vseh morebitnih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(91)

Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno vseh morebitnih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (92) | Na tej podlagi je bilo proučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(92)

Na tej podlagi je bilo proučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (93) | Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da je industrija Unije v nekaj letih pred OPP povečala dobičkonosnost, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije nenehno izgubljala tržni delež, medtem ko se je v obravnavanem obdobju tržni delež uvoza iz obravnavane države bistveno povečal. Če ukrepi ne bi bili sprejeti, bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju. |
| --- | --- |

(93)

Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da je industrija Unije v nekaj letih pred OPP povečala dobičkonosnost, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije nenehno izgubljala tržni delež, medtem ko se je v obravnavanem obdobju tržni delež uvoza iz obravnavane države bistveno povečal. Če ukrepi ne bi bili sprejeti, bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.

3.   Interes uvoznikov/uporabnikov

| (94) | Nobeden od devetih nepovezanih uvoznikov, s katerimi je bil navezan stik, se ni javil za sodelovanje. |
| --- | --- |

(94)

Nobeden od devetih nepovezanih uvoznikov, s katerimi je bil navezan stik, se ni javil za sodelovanje.

| (95) | Sedemnajst uporabnikov je predložilo izpolnjene vprašalnike. Uporabniki grafitnih elektrod tega izdelka večinoma že več let niso dobavljali iz Indije, zato glede morebitnega nadaljevanja ukrepov niso bili opredeljeni, šest uporabnikov pa je vsaj deloma uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so menili, da bi nadaljevanje ukrepov negativno vplivalo na konkurenco. Eno združenje (Eurofer) je nadaljevanju ukrepov odločno nasprotovalo in trdilo, da se indijski izvozniki zaradi zadevnih ukrepov množično umikajo s trga Unije. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvijanju alternativnih virov dobave in bi industriji Unije še naprej omogočilo prevladujoč, skoraj duopolen položaj. Vendar iz razvoja uvoza iz Indije po sprejetju ukrepov jasno izhaja, da takega množičnega umika ni bilo; uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju celo znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da grafitne elektrode čedalje bolj vstopajo na trg Unije iz številnih drugih tretjih držav. Glede moči položaja industrije Unije gre spomniti, da se je v obravnavanem obdobju njen tržni delež zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (glej uvodno izjavo 55). Nazadnje je to združenje hkrati priznalo, da grafitne elektrode pomenijo le razmeroma majhen del vseh stroškov proizvajalcev jekla. |
| --- | --- |

(95)

Sedemnajst uporabnikov je predložilo izpolnjene vprašalnike. Uporabniki grafitnih elektrod tega izdelka večinoma že več let niso dobavljali iz Indije, zato glede morebitnega nadaljevanja ukrepov niso bili opredeljeni, šest uporabnikov pa je vsaj deloma uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so menili, da bi nadaljevanje ukrepov negativno vplivalo na konkurenco. Eno združenje (Eurofer) je nadaljevanju ukrepov odločno nasprotovalo in trdilo, da se indijski izvozniki zaradi zadevnih ukrepov množično umikajo s trga Unije. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvijanju alternativnih virov dobave in bi industriji Unije še naprej omogočilo prevladujoč, skoraj duopolen položaj. Vendar iz razvoja uvoza iz Indije po sprejetju ukrepov jasno izhaja, da takega množičnega umika ni bilo; uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju celo znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da grafitne elektrode čedalje bolj vstopajo na trg Unije iz številnih drugih tretjih držav. Glede moči položaja industrije Unije gre spomniti, da se je v obravnavanem obdobju njen tržni delež zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (glej uvodno izjavo 55). Nazadnje je to združenje hkrati priznalo, da grafitne elektrode pomenijo le razmeroma majhen del vseh stroškov proizvajalcev jekla.

| (96) | Opozoriti je treba tudi, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv ukrepov na uporabnike neznaten (10). Čeprav ukrepi veljajo že pet let, so uvozniki/uporabniki v Uniji kljub temu blago še naprej dobavljali med drugim tudi iz Indije. Prav tako ni bilo znakov, da bi obstajale težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo glede učinka uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za grafitne elektrode glede na zanemarljiv pomen stroškov ne bi smel imeti posebnih posledic za predelovalno industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(96)

Opozoriti je treba tudi, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv ukrepov na uporabnike neznaten (10). Čeprav ukrepi veljajo že pet let, so uvozniki/uporabniki v Uniji kljub temu blago še naprej dobavljali med drugim tudi iz Indije. Prav tako ni bilo znakov, da bi obstajale težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo glede učinka uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za grafitne elektrode glede na zanemarljiv pomen stroškov ne bi smel imeti posebnih posledic za predelovalno industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.

4.   Sklepna ugotovitev

| (97) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(97)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (98) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev sedanjih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Vloge in pripombe so bile ustrezno upoštevane, kadar je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(98)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev sedanjih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Vloge in pripombe so bile ustrezno upoštevane, kadar je bilo to upravičeno.

| (99) | Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Treba je opozoriti, da te ukrepe sestavljajo dajatve ad valorem. |
| --- | --- |

(99)

Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Treba je opozoriti, da te ukrepe sestavljajo dajatve ad valorem.

| (100) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(100)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (101) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (11) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve – |
| --- | --- |

(101)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (11) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, ki se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010), in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke, opisane v odstavku 1, proizvedene v spodaj navedenih družbah, znaša:

| Družba | Dokončna dajatev
  (%) | TARIC Dodatna oznaka |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, åA-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Vse druge družbe | 8,5 | A999 |

Družba

Dokončna dajatev

(%)

TARIC Dodatna oznaka

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, åA-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Vse druge družbe

8,5

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

K. PEETERS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 295, 18.9.2004, str. 10.

2

(3)  UL L 295, 18.9.2004, str. 4.

3

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 24.

4

(5)  UL C 34, 11.2.2009, str. 11.

5

(6)  UL C 224, 17.9.2009, str. 20.

6

(7)  UL C 224, 17.9.2009, str. 24.

7

(8)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

8

(9)  Glej uvodno izjavo (88) Uredbe Komisije (ES) št. 1009/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije (UL L 183, 20.5.2004, str. 61).

9

(10)  Glej uvodno izjavo 106 Uredbe Komisije (ES) št. 1009/2004 (UL L 183, 20.5.2004, str. 61) in uvodno izjavo 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1629/2004.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruselj, Belgija.

11

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/31

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1187/2010

z dne 13. decembra 2010

o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) ter zlasti člena 9(1) in člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedenim na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 1683/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se sedaj uvršča pod oznaki KN ex 2931 00 99 in ex 3808 93 27 („zadevni izdelek“). Ta dajatev je bila razširjena na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije (ne glede na to, ali je deklarirano poreklo v Maleziji ali ne), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Crop Protection (M) Sdn. Bhd. ter na uvoz glifosata, poslanega iz Tajvana (ne glede na to, ali je deklarirano poreklo v Tajvanu ali ne), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Sinon Corporation. Stopnja protidampinške dajatve znaša 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedenim na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 1683/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se sedaj uvršča pod oznaki KN ex 2931 00 99 in ex 3808 93 27 („zadevni izdelek“). Ta dajatev je bila razširjena na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije (ne glede na to, ali je deklarirano poreklo v Maleziji ali ne), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Crop Protection (M) Sdn. Bhd. ter na uvoz glifosata, poslanega iz Tajvana (ne glede na to, ali je deklarirano poreklo v Tajvanu ali ne), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Sinon Corporation. Stopnja protidampinške dajatve znaša 29,9 %.

| (2) | Komisija je s Sklepom 2009/383/ES (3) opustila dokončno protidampinško dajatev za obdobje devetih mesecev z učinkom od 16. maja 2009 dalje. Naknadno je Svet z izvedbena uredbo (EU) št. 126/2010 (4) podaljšal opustitev za obdobje enega leta z učinkom od 14. februarja 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s Sklepom 2009/383/ES (3) opustila dokončno protidampinško dajatev za obdobje devetih mesecev z učinkom od 16. maja 2009 dalje. Naknadno je Svet z izvedbena uredbo (EU) št. 126/2010 (4) podaljšal opustitev za obdobje enega leta z učinkom od 14. februarja 2010.

1.2   Zahtevek za pregled

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je Komisija 29. junija 2009 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je Komisija 29. junija 2009 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Evropsko združenje za glifosat („vlagatelj“) je vložilo zahtevek v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo celotno proizvodnjo glifosata v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Evropsko združenje za glifosat („vlagatelj“) je vložilo zahtevek v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo celotno proizvodnjo glifosata v Uniji.

| (5) | Zahtevek je vseboval dokaze, ki so na prvi pogled kazali, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je vseboval dokaze, ki so na prvi pogled kazali, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

1.3   Začetek

| (6) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (6), začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Evropsko unijo glifosata, ki se sedaj uvršča pod oznaki KN ex 2931 00 99 in ex 3808 93 27 in ima poreklo v Ljudski republiki Kitajski. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (6), začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Evropsko unijo glifosata, ki se sedaj uvršča pod oznaki KN ex 2931 00 99 in ex 3808 93 27 in ima poreklo v Ljudski republiki Kitajski.

| (7) | Komisija je proizvajalce – izvoznike, zadevne uvoznike, predstavnike Ljudske republike Kitajske, reprezentativne uporabnike in proizvajalce Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi s pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je proizvajalce – izvoznike, zadevne uvoznike, predstavnike Ljudske republike Kitajske, reprezentativne uporabnike in proizvajalce Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi s pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

2.   UMIK ZAHTEVKA

| (8) | Vlagatelj je s pismom Komisiji z dne 21. septembra 2010 uradno umaknil svoj zahtevek. |
| --- | --- |

(8)

Vlagatelj je s pismom Komisiji z dne 21. septembra 2010 uradno umaknil svoj zahtevek.

| (9) | V skladu s členom 9(1) in členom 11(2) osnovne uredbe se lahko v primeru umika zahtevka za pregled postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Unije. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 9(1) in členom 11(2) osnovne uredbe se lahko v primeru umika zahtevka za pregled postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Unije.

| (10) | Komisija je menila, da bi bilo treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšen zaključek ne bi bil v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar ni bila prejeta nobena pripomba, ki bi to mnenje lahko spremenila. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je menila, da bi bilo treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšen zaključek ne bi bil v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar ni bila prejeta nobena pripomba, ki bi to mnenje lahko spremenila.

| (11) | Zato je bilo sklenjeno, da bi bilo treba zaključiti postopek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom v Unijo glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, veljavne ukrepe pa razveljaviti – |
| --- | --- |

(11)

Zato je bilo sklenjeno, da bi bilo treba zaključiti postopek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom v Unijo glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, veljavne ukrepe pa razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinški ukrepi na uvoz glifosata, uvrščenega pod oznaki KN ex 2931 00 99 in ex 3808 93 27, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razveljavijo, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

K. PEETERS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 303, 30.9.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 120, 15.5.2009, str. 20.

3

(4)  UL L 40, 13.2.2010, str. 1.

4

(5)  UL C 115, 20.5.2009, str. 19.

5

(6)  UL C 234, 29.9.2009, str. 9.

6

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1188/2010

z dne 15. decembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/35

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1189/2010

z dne 15. decembra 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. decembra 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. decembra 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. decembra 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. decembra 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Premija za Zaliv | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

248,84

170,04

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Premija za Zaliv

—

14,47

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 48,62 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

19,66 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

48,62 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

SKLEPI

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/38

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2010

o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo, Kuvajt in Sirijo na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Evropsko unijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8950)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/776/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (1), in zlasti člena 12(1) in (4), uvodnega stavka člena 19 ter točk (i) in (ii) člena 19 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (2), in zlasti člena 17(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 90/426/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali pri uvozu živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Direktiva določa, da je uvoz enoprstih kopitarjev v Unijo dovoljen le iz tretjih držav ali delov tretjih držav, kjer je smrkavost prijavljiva bolezen in ki so vsaj 6 mesecev prosti smrkavosti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 90/426/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali pri uvozu živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Direktiva določa, da je uvoz enoprstih kopitarjev v Unijo dovoljen le iz tretjih držav ali delov tretjih držav, kjer je smrkavost prijavljiva bolezen in ki so vsaj 6 mesecev prosti smrkavosti.

| (2) | Z Odločbo Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (3) je bil uveden seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v primeru regionalizacije, iz katerih države članice dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev, v njej pa so navedeni tudi drugi pogoji v zvezi s takšnim uvozom. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. Brazilija, Kuvajt in Sirija so trenutno navedeni na seznamu navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (3) je bil uveden seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v primeru regionalizacije, iz katerih države članice dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev, v njej pa so navedeni tudi drugi pogoji v zvezi s takšnim uvozom. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. Brazilija, Kuvajt in Sirija so trenutno navedeni na seznamu navedene priloge.

| (3) | Brazilija je aprila 2010 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali, da je bil potrjen primer smrkavosti (Burkholderia mallei) pri konju z ozemlja Distrito Federal. Zato je bila Odločba 2004/211/ES spremenjena s Sklepom Komisije 2010/333/EU (4), da se navede, da vnos enoprstih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo ni več dovoljen z ozemlja Distrito Federal v Braziliji. |
| --- | --- |

(3)

Brazilija je aprila 2010 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali, da je bil potrjen primer smrkavosti (Burkholderia mallei) pri konju z ozemlja Distrito Federal. Zato je bila Odločba 2004/211/ES spremenjena s Sklepom Komisije 2010/333/EU (4), da se navede, da vnos enoprstih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo ni več dovoljen z ozemlja Distrito Federal v Braziliji.

| (4) | Brazilija je 1. novembra 2010 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali, da je bil ta edini primer smrkavosti na ozemlju Distrito Federal odpravljen. Organi so zlasti obvestili, da vsaj šest mesecev ni bilo prijavljenih nobenih novih izbruhov, da so uvedene omejitve premikov enoprstih kopitarjev z okuženih na neokužena območja ter da ob opravljenem nadzoru približno 5 000 enoprstih kopitarjev ni bilo ugotovljenih nadaljnjih primerov smrkavosti. |
| --- | --- |

(4)

Brazilija je 1. novembra 2010 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali, da je bil ta edini primer smrkavosti na ozemlju Distrito Federal odpravljen. Organi so zlasti obvestili, da vsaj šest mesecev ni bilo prijavljenih nobenih novih izbruhov, da so uvedene omejitve premikov enoprstih kopitarjev z okuženih na neokužena območja ter da ob opravljenem nadzoru približno 5 000 enoprstih kopitarjev ni bilo ugotovljenih nadaljnjih primerov smrkavosti.

| (5) | Zato je primerno ponovno vnesti ozemlje Distrito Federal na seznam območij, odobrenih za uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo, v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno ponovno vnesti ozemlje Distrito Federal na seznam območij, odobrenih za uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo, v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES.

| (6) | Svetovna organizacija za zdravje živali je oktobra 2010 obvestila o pojavu smrkavosti v Kuvajtu. |
| --- | --- |

(6)

Svetovna organizacija za zdravje živali je oktobra 2010 obvestila o pojavu smrkavosti v Kuvajtu.

| (7) | Sirija je Svetovni organizaciji za zdravje živali sporočila, da njen status smrkavosti ni znan, saj smrkavost v navedeni državi ni več prijavljiva bolezen. Ugotovljeno je bilo, da so konji iz Sirije izvor smrkavosti v državah navedene regije ter da nedavni inšpekcijski pregled Svetovne organizacije za zdravje živali ni izključil možnosti prisotnosti te bolezni v Siriji. |
| --- | --- |

(7)

Sirija je Svetovni organizaciji za zdravje živali sporočila, da njen status smrkavosti ni znan, saj smrkavost v navedeni državi ni več prijavljiva bolezen. Ugotovljeno je bilo, da so konji iz Sirije izvor smrkavosti v državah navedene regije ter da nedavni inšpekcijski pregled Svetovne organizacije za zdravje živali ni izključil možnosti prisotnosti te bolezni v Siriji.

| (8) | Vnos kakršnih koli enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo zato ni več dovoljen iz Kuvajta in Sirije. Zato je treba navedeni tretji državi črtati iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(8)

Vnos kakršnih koli enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo zato ni več dovoljen iz Kuvajta in Sirije. Zato je treba navedeni tretji državi črtati iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES.

| (9) | Odločbo 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Odločbo 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2004/211/ES se spremeni:

| 1. | vnos za Brazilijo se nadomesti z naslednjim:



















  „BR | Brazilija | BR–0 | Celotno ozemlje države | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR–1 | Države
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X“ | |

1.

vnos za Brazilijo se nadomesti z naslednjim:

„BR

Brazilija

BR–0

Celotno ozemlje države

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR–1

Države

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X“

| 2. | vnos za Kuvajt se nadomesti z naslednjim:



















  „K | Kuvajt | KW–0 | Celotno ozemlje države | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

vnos za Kuvajt se nadomesti z naslednjim:

„K

Kuvajt

KW–0

Celotno ozemlje države

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

| 3. | vnos za Sirijo se nadomesti z naslednjim:



















  „SY | Sirija | SY–0 | Celotno ozemlje države | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

vnos za Sirijo se nadomesti z naslednjim:

„SY

Sirija

SY–0

Celotno ozemlje države

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 42.

1

(2)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

2

(3)  UL L 73, 11.3.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 150, 16.6.2010, str. 53.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/40

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2010

o spremembi Direktive Sveta 2008/90/ES, da se podaljša odstopanje v zvezi z uvoznimi pogoji za razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline, namenjene za pridelavo sadja, iz tretjih držav

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8992)

(2010/777/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (1), in zlasti drugega pododstavka člena 12(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od Komisije se v skladu s členom 12(1) Direktive 2008/90/ES zahteva, da odloči, ali so razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline, ki so pridelane v tretji državi in dajejo enaka zagotovila glede obveznosti dobavitelja, pristnosti, značilnosti, zdravstvenega stanja rastlin, rastnega substrata, pakiranja, ureditve nadzora, označevanja in pečatenja, v vseh teh pogledih enakovredne razmnoževalnemu materialu sadnih rastlin in sadnim rastlinam, ki so pridelane v Uniji in so v skladu z zahtevami in pogoji navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Od Komisije se v skladu s členom 12(1) Direktive 2008/90/ES zahteva, da odloči, ali so razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline, ki so pridelane v tretji državi in dajejo enaka zagotovila glede obveznosti dobavitelja, pristnosti, značilnosti, zdravstvenega stanja rastlin, rastnega substrata, pakiranja, ureditve nadzora, označevanja in pečatenja, v vseh teh pogledih enakovredne razmnoževalnemu materialu sadnih rastlin in sadnim rastlinam, ki so pridelane v Uniji in so v skladu z zahtevami in pogoji navedene direktive.

| (2) | Vendar trenutno razpoložljivi podatki o pogojih, veljavnih v tretjih državah, še vedno ne zadostujejo, da bi Komisija na tej stopnji sprejela kakršno koli odločitev v zvezi s katero koli tretjo državo. |
| --- | --- |

(2)

Vendar trenutno razpoložljivi podatki o pogojih, veljavnih v tretjih državah, še vedno ne zadostujejo, da bi Komisija na tej stopnji sprejela kakršno koli odločitev v zvezi s katero koli tretjo državo.

| (3) | Da se preprečijo motnje v trgovinskih tokovih, se državam članicam, ki uvažajo razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline iz tretjih držav, dovoli, da nadaljujejo z uporabo pogojev, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za podobne proizvode Unije v skladu s členom 12(2) Direktive 2008/90/ES. |
| --- | --- |

(3)

Da se preprečijo motnje v trgovinskih tokovih, se državam članicam, ki uvažajo razmnoževalni material sadnih rastlin in sadne rastline iz tretjih držav, dovoli, da nadaljujejo z uporabo pogojev, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za podobne proizvode Unije v skladu s členom 12(2) Direktive 2008/90/ES.

| (4) | Primerno je, da se dovoli uporaba takih pogojev za obdobje, ki je skladno s prehodnim obdobjem iz člena 21 Direktive 2008/90/ES. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se dovoli uporaba takih pogojev za obdobje, ki je skladno s prehodnim obdobjem iz člena 21 Direktive 2008/90/ES.

| (5) | Obdobje uporabe odstopanja iz Direktive 2008/90/ES za tak uvoz je zato treba podaljšati do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(5)

Obdobje uporabe odstopanja iz Direktive 2008/90/ES za tak uvoz je zato treba podaljšati do 31. decembra 2018.

| (6) | Direktivo 2008/90/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 2008/90/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za razmnoževalni material in rastline sadnih rodov in vrst – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za razmnoževalni material in rastline sadnih rodov in vrst –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V prvem pododstavku člena 12(2) Direktive 2008/90/ES se datum „31. decembra 2010“ nadomesti z datumom „31. decembra 2018“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 267, 8.10.2008, str. 8.

1

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/41

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2010

o spremembi Odločbe Komisije 2006/944/ES o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 9009)

(2010/778/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2002/358/ES z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti (1) ter zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2006/944/ES (2) določa ravni emisij za Unijo in njene države članice za pet let prvega obdobja obveznosti Kjotskega protokola. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2006/944/ES (2) določa ravni emisij za Unijo in njene države članice za pet let prvega obdobja obveznosti Kjotskega protokola.

| (2) | Ravni emisij iz Odločbe 2006/944/ES so bile določene na podlagi začasnih podatkov, saj končni podatki o emisijah za izhodiščno leto do 31. decembra 2006 še niso bili na voljo. |
| --- | --- |

(2)

Ravni emisij iz Odločbe 2006/944/ES so bile določene na podlagi začasnih podatkov, saj končni podatki o emisijah za izhodiščno leto do 31. decembra 2006 še niso bili na voljo.

| (3) | Po zaključenih pregledih v skladu s členom 8 Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja bi bilo zdaj treba končne ravni emisij, dodeljene Uniji in vsaki izmed držav članic, določiti v skladu z metodologijo iz Odločbe 2006/944/ES. |
| --- | --- |

(3)

Po zaključenih pregledih v skladu s členom 8 Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja bi bilo zdaj treba končne ravni emisij, dodeljene Uniji in vsaki izmed držav članic, določiti v skladu z metodologijo iz Odločbe 2006/944/ES.

| (4) | Danska je vedno znova izražala pomisleke v zvezi s svojimi izrazito nizkimi emisijami za izhodiščno leto, ki jih je navedla v svojem poročilu, predloženemu v skladu s členom 23 Odločbe komisije 2005/166/ES (3). Da bi se v celoti upošteval posebni in izjemni položaj Danske, ki ji ga je Svet priznal leta 2002 v postopku, ki je vodil do sprejetja Odločbe 2002/358/ES, in ki izhaja iz njenih nenavadno nizkih emisij za izhodiščno leto, ter ker ima Danska eno najvišjih obveznosti količinskega zmanjšanja emisij v skladu s Prilogo II k navedeni odločbi, bi morala Unija prenesti 5 milijonov enot dodeljenih količin Danski, izključno zaradi izpolnjevanja obveznosti v prvem obdobju obveznosti Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. Komisija je ustrezno upoštevala zavezo Danske, da bo izbrisala vse morebitne pravice, ki bi na koncu prvega obdobja obveznosti preostale iz tega prenosa. |
| --- | --- |

(4)

Danska je vedno znova izražala pomisleke v zvezi s svojimi izrazito nizkimi emisijami za izhodiščno leto, ki jih je navedla v svojem poročilu, predloženemu v skladu s členom 23 Odločbe komisije 2005/166/ES (3). Da bi se v celoti upošteval posebni in izjemni položaj Danske, ki ji ga je Svet priznal leta 2002 v postopku, ki je vodil do sprejetja Odločbe 2002/358/ES, in ki izhaja iz njenih nenavadno nizkih emisij za izhodiščno leto, ter ker ima Danska eno najvišjih obveznosti količinskega zmanjšanja emisij v skladu s Prilogo II k navedeni odločbi, bi morala Unija prenesti 5 milijonov enot dodeljenih količin Danski, izključno zaradi izpolnjevanja obveznosti v prvem obdobju obveznosti Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. Komisija je ustrezno upoštevala zavezo Danske, da bo izbrisala vse morebitne pravice, ki bi na koncu prvega obdobja obveznosti preostale iz tega prenosa.

| (5) | Odločbo 2006/944/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2006/944/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2006/944/ES se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  Razlika 19 357 532 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida med ravnijo emisij Unije in vsoto emisij držav članic, naštetih v Prilogi II k Odločbi 2002/358/ES, se izda kot enote dodeljene količine s strani Unije.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Razlika 19 357 532 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida med ravnijo emisij Unije in vsoto emisij držav članic, naštetih v Prilogi II k Odločbi 2002/358/ES, se izda kot enote dodeljene količine s strani Unije.“

| 2. | Priloga se nadomesti s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Centralni administrator registra Unije prenese pet milijonov (5 000 000) teh enot dodeljenih količin pogodbenici Kjotskega protokola, ki ima račun na prijavnem uradu na Danskem.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Za Komisijo

Connie HEDEGAARD

Članica Komisije

---

(1)  UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 358, 16.12.2006, str. 87.

2

(3)  UL L 55, 1.3.2005, str. 57.

3

---

PRILOGA

Emisije, dodeljene Uniji in državam članicam, izražene v tonah ekvivalenta ogljikovega dioksida za prvo obdobje obveznosti omejevanja in zmanjševanja emisij v okviru Kjotskega protokola

| Evropska unija (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgija | 673 995 528 |
| Danska | 273 827 177 |
| Nemčija | 4 868 096 694 |
| Irska | 314 184 272 |
| Grčija | 668 669 806 |
| Španija | 1 666 195 929 |
| Francija | 2 819 626 640 |
| Italija | 2 416 277 898 |
| Luksemburg | 47 402 996 |
| Nizozemska | 1 001 262 141 |
| Avstrija | 343 866 009 |
| Portugalska | 381 937 527 |
| Finska | 355 017 545 |
| Švedska | 375 188 561 |
| Združeno kraljestvo | 3 396 475 254 |

Evropska unija (1)

19 621 381 509

Belgija

673 995 528

Danska

273 827 177

Nemčija

4 868 096 694

Irska

314 184 272

Grčija

668 669 806

Španija

1 666 195 929

Francija

2 819 626 640

Italija

2 416 277 898

Luksemburg

47 402 996

Nizozemska

1 001 262 141

Avstrija

343 866 009

Portugalska

381 937 527

Finska

355 017 545

Švedska

375 188 561

Združeno kraljestvo

3 396 475 254

| Bolgarija | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Češka | 893 541 801 |
| Estonija | 196 062 637 |
| Ciper | se ne uporablja |
| Latvija | 119 182 130 |
| Litva | 227 306 177 |
| Madžarska | 542 366 600 |
| Malta | se ne uporablja |
| Poljska | 2 648 181 038 |
| Romunija | 1 279 835 099 |
| Slovenija | 93 628 593 |
| Slovaška | 331 433 516 |

Bolgarija

610 045 827

Češka

893 541 801

Estonija

196 062 637

Ciper

se ne uporablja

Latvija

119 182 130

Litva

227 306 177

Madžarska

542 366 600

Malta

se ne uporablja

Poljska

2 648 181 038

Romunija

1 279 835 099

Slovenija

93 628 593

Slovaška

331 433 516

---

(1)  Za namene skupnega izpolnjevanja zahtev iz člena 3(1) Kjotskega protokola v skladu z določbami člena 4 Protokola, ki je v skladu z Odločbo 2002/358/ES in se uporablja za države članice, naštete v Prilogi II k navedeni odločbi.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/43

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 159/10/COL

z dne 21. aprila 2010

o dodatnih jamstvih za Norveško glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 17 Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu ter zlasti člena (4)(d) Protokola,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, zlasti člena 5(2)(d) Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu ter zlasti člena 1(c) Protokola,

ob upoštevanju akta iz točke 4.1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP: Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), kakor je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti členu 10(1) Sporazuma,

ob upoštevanju akta iz točke 4.2.80 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP: Odločba Komisije 2004/558/ES z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic
   (2), kakor je bila spremenjena,

ob upoštevanju Odločbe Nadzornega organa Efte št. 74/94/COL (3) z dne 27. junija 1994 o spremembi Odločbe št. 31/94/COL (4), ki Norveški dodeljuje določena dodatna jamstva, da zaščiti svoj status odsotnosti bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa (IBR),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo št. 74/94/COL so bila Norveški dodeljena dodatna jamstva glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa pri govedu. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo št. 74/94/COL so bila Norveški dodeljena dodatna jamstva glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa pri govedu.

| (2) | Od sprejetja Odločbe Nadzornega organa št. 74/94/COL je bila zakonodaja Evropske unije o dodatnih jamstvih glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa spremenjena, da bi se zagotovila skladnost z mednarodnimi pravili glede te bolezni in boljši nadzor nad to boleznijo v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Od sprejetja Odločbe Nadzornega organa št. 74/94/COL je bila zakonodaja Evropske unije o dodatnih jamstvih glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa spremenjena, da bi se zagotovila skladnost z mednarodnimi pravili glede te bolezni in boljši nadzor nad to boleznijo v Uniji.

| (3) | S Sklepom Skupnega odbora EGP št. 48/2005 (5) se je Odločba 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena, vključila v Sporazum EGP pod točko 4.2.80 poglavja I Priloge I k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

S Sklepom Skupnega odbora EGP št. 48/2005 (5) se je Odločba 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena, vključila v Sporazum EGP pod točko 4.2.80 poglavja I Priloge I k Sporazumu.

| (4) | Norveška vlada meni, da na njenem ozemlju ni bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa v skladu s členom 10(1) Direktive 64/432/EGS. Norveška je Nadzornemu organu Efte predložila dokazno dokumentacijo o nadaljnjem spremljanju stanja in izvajanju ustreznega nadzora za zagotovitev, da na ozemlju Norveške ni bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa. |
| --- | --- |

(4)

Norveška vlada meni, da na njenem ozemlju ni bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa v skladu s členom 10(1) Direktive 64/432/EGS. Norveška je Nadzornemu organu Efte predložila dokazno dokumentacijo o nadaljnjem spremljanju stanja in izvajanju ustreznega nadzora za zagotovitev, da na ozemlju Norveške ni bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa.

| (5) | Norveška je od Nadzornega organa Efte zahtevala, da posodobi svojo Odločbo št. 74/94/COL, da se bodo upoštevale nove zakonodajne spremembe na področju dodatnih jamstev glede bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa za trgovino z govedom znotraj Unije. |
| --- | --- |

(5)

Norveška je od Nadzornega organa Efte zahtevala, da posodobi svojo Odločbo št. 74/94/COL, da se bodo upoštevale nove zakonodajne spremembe na področju dodatnih jamstev glede bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa za trgovino z govedom znotraj Unije.

| (6) | Zato bi bilo za večjo jasnost in pravno doslednost Odločbo št. 74/94/COL ustrezno razveljaviti v skladu z zadnjimi zakonodajnimi spremembami na področju dodatnih jamstev glede bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa za trgovino z govedom znotraj Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo za večjo jasnost in pravno doslednost Odločbo št. 74/94/COL ustrezno razveljaviti v skladu z zadnjimi zakonodajnimi spremembami na področju dodatnih jamstev glede bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa za trgovino z govedom znotraj Unije.

| (7) | V novi odločbi bodo jamstva, ki so bila predhodno dodeljena Norveški, ostala, poleg tega se bodo uskladila z novimi merili, določenimi z zadevno zakonodajo EGP, zlasti Odločbo 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

(7)

V novi odločbi bodo jamstva, ki so bila predhodno dodeljena Norveški, ostala, poleg tega se bodo uskladila z novimi merili, določenimi z zadevno zakonodajo EGP, zlasti Odločbo 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena.

| (8) | Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V nobeni regiji Norveške ni bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa.

Člen 2

Norveški se dodelijo dodatna jamstva glede bolezni infekcioznega bovinega rinotraheitisa iz Odločbe 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena, za trgovino z govedom v Evropskem gospodarskem prostoru.

Člen 3

Norveška ima enak status kot države članice EU, ki so navedene v Prilogi II k Odločbi 2004/558/ES, kakor je bila spremenjena.

Člen 4

Odločba št. 74/94/COL se razveljavi.

Člen 5

Ta odločba začne veljati 21. aprila 2010.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 7

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 21. aprila 2010

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 249, 23.7.2004, str. 20 in Dopolnilo EGP št. 22, 24.4.2008, str. 170.

2

(3)  UL L 247, 22.9.1994, str. 50.

3

(4)  UL L 138, 2.6.1994, str. 43.

4

(5)  UL L 239, 15.9.2005, str. 15.

5

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/45

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 160/10/COL

z dne 21. aprila 2010

o dodatnih jamstvih za Norveško glede bolezni Aujeszkega

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 17 Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu ter zlasti člena (4)(d) Protokola,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, zlasti člena 5(2)(d) Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu ter zlasti člena 1(c) Protokola,

ob upoštevanju akta iz točke 4.1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru o problemih zdravstvenega varstva živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti: Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), kakor je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti členu 8 ter členu 10(1) Sporazuma,

ob upoštevanju akta iz točke 4.2.84 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP: Odločba Komisije 2008/185/ES z dne 21. februarja 2008 o dodatnih jamstvih za trgovino s prašiči v Skupnosti glede bolezni Aujeszkega in o merilih zazagotavljanje podatkov o tej bolezni (2), kakor je bila spremenjena,

ob upoštevanju Odločbe Nadzornega organa Efte št. 226/96/COL (3) z dne 4. decembra 1996, ki je nadomestila Odločbo št. 31/94/COL o dodatnih jamstvih glede bolezni Aujeszkega za prašiče, ki so namenjeni v države Efte ali regije, v katerih te bolezni ni,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo št. 226/96/COL so bila Norveški dodeljena dodatna jamstva glede bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo št. 226/96/COL so bila Norveški dodeljena dodatna jamstva glede bolezni Aujeszkega.

| (2) | Od sprejetja Odločbe št. 226/96/COL je bila zakonodaja Evropske unije o dodatnih jamstvih glede bolezni Aujeszkega spremenjena, da bi se zagotovila skladnost z mednarodnimi pravili glede te bolezni in boljši nadzor nad to boleznijo v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Od sprejetja Odločbe št. 226/96/COL je bila zakonodaja Evropske unije o dodatnih jamstvih glede bolezni Aujeszkega spremenjena, da bi se zagotovila skladnost z mednarodnimi pravili glede te bolezni in boljši nadzor nad to boleznijo v Uniji.

| (3) | S Sklepom Skupnega odbora EGP št. 55/2009 (4) se je Odločba 2008/185/ES, kakor je bila spremenjena, vključila v Sporazum EGP pod točko 4.2.84 poglavja I Priloge I k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

S Sklepom Skupnega odbora EGP št. 55/2009 (4) se je Odločba 2008/185/ES, kakor je bila spremenjena, vključila v Sporazum EGP pod točko 4.2.84 poglavja I Priloge I k Sporazumu.

| (4) | Norveška vlada meni, da na njenem ozemlju ni bolezni Aujeszkega v skladu s členom 10(1) Direktive 64/432/EGS. Norveška je Nadzornemu organu Efte predložila dokazno dokumentacijo zlasti o nadaljnjem spremljanju stanja in izvajanju ustreznega nadzora za zagotovitev, da na ozemlju Norveške ni bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(4)

Norveška vlada meni, da na njenem ozemlju ni bolezni Aujeszkega v skladu s členom 10(1) Direktive 64/432/EGS. Norveška je Nadzornemu organu Efte predložila dokazno dokumentacijo zlasti o nadaljnjem spremljanju stanja in izvajanju ustreznega nadzora za zagotovitev, da na ozemlju Norveške ni bolezni Aujeszkega.

| (5) | Norveška je od Nadzornega organa Efte zahtevala, da posodobi svojo Odločbo št. 226/96/COL, da se bodo upoštevale nove zakonodajne spremembe na področju dodatnih jamstev glede bolezni Aujeszkega za trgovino s prašiči znotraj Unije. |
| --- | --- |

(5)

Norveška je od Nadzornega organa Efte zahtevala, da posodobi svojo Odločbo št. 226/96/COL, da se bodo upoštevale nove zakonodajne spremembe na področju dodatnih jamstev glede bolezni Aujeszkega za trgovino s prašiči znotraj Unije.

| (6) | Zato bi bilo Odločbo št. 226/96/COL ustrezno razveljaviti v skladu z zadnjimi zakonodajnimi spremembami na področju dodatnih jamstev glede bolezni Aujeszkega za trgovino s prašiči znotraj Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo Odločbo št. 226/96/COL ustrezno razveljaviti v skladu z zadnjimi zakonodajnimi spremembami na področju dodatnih jamstev glede bolezni Aujeszkega za trgovino s prašiči znotraj Unije.

| (7) | V novi odločbi bodo jamstva, ki so bila predhodno dodeljena Norveški, ostala enaka, poleg tega se bodo uskladila z novimi merili, določenimi z zadevno zakonodajo EGP, zlasti Odločbo 2008/185/ES, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

(7)

V novi odločbi bodo jamstva, ki so bila predhodno dodeljena Norveški, ostala enaka, poleg tega se bodo uskladila z novimi merili, določenimi z zadevno zakonodajo EGP, zlasti Odločbo 2008/185/ES, kakor je bila spremenjena.

| (8) | Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V nobeni regiji Norveške ni bolezni Aujeszkega, cepljenje je prepovedano.

Člen 2

Norveški se dodelijo dodatna jamstva glede bolezni Aujeszkega iz Odločbe 2008/185/ES, kakor je bila spremenjena, za trgovino s prašiči v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: EGP).

Člen 3

Norveška ima enak status kot države članice EU, ki so navedene v Prilogi I k Odločbi 2008/185/ES.

Člen 4

Ustanova iz odstavka 1 Priloge III k Odločbi 2008/185/ES je Veterinærinstituttet, Oslo, Norveška.

Člen 5

Odločba št. 226/96/COL se razveljavi.

Člen 6

Ta odločba začne veljati 21. aprila 2010.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na Norveško.

Člen 8

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 21. aprila 2010.

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 59, 4.3.2008, str. 19.

2

(3)  UL L 78, 20.3.1997, str. 46.

3

(4)  UL L 232, 3.9.2009, str. 1.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/47

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 97/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1).

| (2) | Direktivo Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 o spremembi direktiv 2003/90/ES in 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 direktiv Sveta 2002/53/ES in 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, ter minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic in poljščin (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 o spremembi direktiv 2003/90/ES in 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 direktiv Sveta 2002/53/ES in 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, ter minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic in poljščin (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Direktivo Komisije 2009/145/ES z dne 26. novembra 2009 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje domačih sort in sort zelenjadnic, ki se tradicionalno gojijo v posebnih krajih in regijah in so ogrožene zaradi genske erozije, in sort zelenjadnic, ki nimajo resnične vrednosti za komercialno pridelavo, ampak so se razvile za pridelavo v posebnih pogojih ter za trženje semena navedenih domačih sort in sort zelenjadnic (3), je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo Komisije 2009/145/ES z dne 26. novembra 2009 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje domačih sort in sort zelenjadnic, ki se tradicionalno gojijo v posebnih krajih in regijah in so ogrožene zaradi genske erozije, in sort zelenjadnic, ki nimajo resnične vrednosti za komercialno pridelavo, ampak so se razvile za pridelavo v posebnih pogojih ter za trženje semena navedenih domačih sort in sort zelenjadnic (3), je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn –

SKLENIL:

Člen 1

Poglavje III Priloge I k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točkah 14 (Direktiva Komisije 2003/90/ES) in 15 (Direktiva Komisije 2003/91/ES) v delu 1 se doda naslednja alinea:






  „— | 32009 L 0097: Direktiva Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 (UL L 202, 4.8.2009, str. 29).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točkah 14 (Direktiva Komisije 2003/90/ES) in 15 (Direktiva Komisije 2003/91/ES) v delu 1 se doda naslednja alinea:

„—

32009 L 0097: Direktiva Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 (UL L 202, 4.8.2009, str. 29).“

| 2. | Za točko 54 (Odločba Komisije 2009/109/ES) se v delu 2 vstavi naslednja točka:






  „55. | 32009 L 0145: Direktiva Komisije 2009/145/ES z dne 26. novembra 2009 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje domačih sort in sort zelenjadnic, ki se tradicionalno gojijo v posebnih krajih in regijah in so ogrožene zaradi genske erozije, in sort zelenjadnic, ki nimajo resnične vrednosti za komercialno pridelavo, ampak so se razvile za pridelavo v posebnih pogojih ter za trženje semena navedenih domačih sort in sort zelenjadnic (UL L 312, 27.11.2009, str. 44).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Za točko 54 (Odločba Komisije 2009/109/ES) se v delu 2 vstavi naslednja točka:

„55.

32009 L 0145: Direktiva Komisije 2009/145/ES z dne 26. novembra 2009 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje domačih sort in sort zelenjadnic, ki se tradicionalno gojijo v posebnih krajih in regijah in so ogrožene zaradi genske erozije, in sort zelenjadnic, ki nimajo resnične vrednosti za komercialno pridelavo, ampak so se razvile za pridelavo v posebnih pogojih ter za trženje semena navedenih domačih sort in sort zelenjadnic (UL L 312, 27.11.2009, str. 44).“

Člen 2

Besedilo direktiv 2009/97/ES in 2009/145/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 181, 15.7.2010, str. 11.

1

(2)  UL L 202, 4.8.2009, str. 29.

2

(3)  UL L 312, 27.11.2009, str. 44.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/48

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 98/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 637/2009 z dne 22. julija 2009 o oblikovanju pravil za izvajanje glede primernosti poimenovanja sort poljščin in zelenjadnic (kodificirana različica) (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 637/2009 z dne 22. julija 2009 o oblikovanju pravil za izvajanje glede primernosti poimenovanja sort poljščin in zelenjadnic (kodificirana različica) (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 637/2009 razveljavlja Uredbo Komisije (ES) št. 930/2000 (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 637/2009 razveljavlja Uredbo Komisije (ES) št. 930/2000 (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti.

| (4) | Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn –

SKLENIL:

Člen 1

Besedilo točke 18 (Uredba Komisije (ES) št. 930/2000) dela 2 poglavja III Priloge I k Sporazumu se nadomesti z naslednjim:

„32009 R 0637: Uredba Komisije (ES) št. 637/2009 z dne 22. julija 2009 o oblikovanju pravil za izvajanje glede primernosti poimenovanja sort poljščin in zelenjadnic (kodificirana različica) (UL L 191, 23.7.2009, str. 10).

Za namen tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

Sklicevanja na druge akte v Uredbi se štejejo za ustrezna v obsegu in obliki, v kateri so navedeni akti vključeni v Sporazum.“

Člen 2

Besedilo Uredbe (ES) št. 637/2009 v islandskem in norveškem jeziku, objavljeno v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Uradnemu listu Evropske unije

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

4

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

Uradnega lista Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 181, 15.7.2010, str. 11.

1

(2)  UL L 191, 23.7.2009, str. 10.

2

(3)  UL L 108, 5.5.2000, str. 3.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/49

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 99/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2010 z dne 30. aprila 2010 (1).

| (2) | Sklep Komisije 2010/198/EU z dne 6. aprila 2010 o oprostitvi Latvije nekaterih obveznosti glede uporabe direktiv Sveta 66/402/EGS in 2002/57/ES v zvezi z Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch in Helianthus annuus L. (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Komisije 2010/198/EU z dne 6. aprila 2010 o oprostitvi Latvije nekaterih obveznosti glede uporabe direktiv Sveta 66/402/EGS in 2002/57/ES v zvezi z Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch in Helianthus annuus L. (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(3)

Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 79 (Odločba Komisije 2009/786/ES) se v poglavju III Priloge I k Sporazumu pod naslovom „AKTI, KI JIH DRŽAVE Efte IN NADZORNI ORGAN Efte USTREZNO UPOŠTEVAJO“ vstavi naslednja točka:

| „80. | 32010 D 0198: Sklep Komisije 2010/198/EU z dne 6. aprila 2010 o oprostitvi Latvije nekaterih obveznosti glede uporabe direktiv Sveta 66/402/EGS in 2002/57/ES v zvezi z Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch in Helianthus annuus L. (UL L 87, 7.4.2010, str. 34).“ |
| --- | --- |

„80.

32010 D 0198: Sklep Komisije 2010/198/EU z dne 6. aprila 2010 o oprostitvi Latvije nekaterih obveznosti glede uporabe direktiv Sveta 66/402/EGS in 2002/57/ES v zvezi z Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch in Helianthus annuus L. (UL L 87, 7.4.2010, str. 34).“

Člen 2

Besedilo Sklepa 2010/198/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 181, 15.7.2010, str. 11.

1

(2)  UL L 87, 7.4.2010, str. 34.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/50

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 100/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 83/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 83/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 178/2010 z dne 2. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 401/2006 v zvezi z zemeljskimi oreški (arašidi), drugimi semeni oljnic, lupinarji, mareličnimi koščicami, sladkim korenom in rastlinskim oljem (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 178/2010 z dne 2. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 401/2006 v zvezi z zemeljskimi oreški (arašidi), drugimi semeni oljnic, lupinarji, mareličnimi koščicami, sladkim korenom in rastlinskim oljem (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(3)

Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 54zzzl (Uredba Komisije (ES) št. 401/2006) Poglavja XII Priloge II k Sporazumu se doda:

„ , kakor jo spreminja:

| — | 32010 R 0178: Uredba Komisije (EU) št. 178/2010 z dne 2. marca 2010 (UL L 52, 3.3.2010, str. 32).“. |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: Uredba Komisije (EU) št. 178/2010 z dne 2. marca 2010 (UL L 52, 3.3.2010, str. 32).“.

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 178/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 37.

1

(2)  UL L 52, 3.3.2010, str. 32.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/51

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 101/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 84/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 84/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Direktivo Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 1 (Direktiva Sveta 76/768/EGS) poglavja XVI Priloge II k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32009 L 0159: Direktiva Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 (UL L 336, 18.12.2009, str. 29).“. |
| --- | --- |

„—

32009 L 0159: Direktiva Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 (UL L 336, 18.12.2009, str. 29).“.

Člen 2

Besedilo Direktive 2009/159/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 38.

1

(2)  UL L 336, 18.12.2009, str. 29.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/52

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 102/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge X (Splošne storitve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga X k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 86/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga X k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 86/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Odločbo Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (2), kakor je bila popravljena z UL L 299, 14.11.2009, str. 18, je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (2), kakor je bila popravljena z UL L 299, 14.11.2009, str. 18, je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 1a (Odločba Komisije 2009/739/ES) Priloge X k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „1b. | 32009 D 0767: Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (UL L 274, 20.10.2009, str. 36), kakor je bila popravljena z UL L 299, 14.11.2009, str. 18.“. |
| --- | --- |

„1b.

32009 D 0767: Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (UL L 274, 20.10.2009, str. 36), kakor je bila popravljena z UL L 299, 14.11.2009, str. 18.“.

Člen 2

Besedilo Odločbe 2009/767/ES, kakor je bila popravljena z UL L 299, 14.11.2009, str. 18, v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 40.

1

(2)  UL L 274, 20.10.2009, str. 36.

2

(3)  Navedene so ustavne zahteve.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/53

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 103/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Direktivo 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Direktivo 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Direktiva 2009/40/ES razveljavlja Direktivo Sveta 96/96/ES (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti – |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2009/40/ES razveljavlja Direktivo Sveta 96/96/ES (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti –

SKLENIL:

Člen 1

Besedilo točke 16a (Direktiva Sveta 96/96/ES) Priloge XIII k Sporazumu se nadomesti z naslednjim:

„32009 L 0040: Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (UL L 141, 6.6.2009, str. 12).“.

Člen 2

Besedilo Direktive 2009/40/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Uradnemu listu Evropske unije

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

4

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

Uradnega lista Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 141, 6.6.2009, str. 12.

2

(3)  UL L 46, 17.2.1997, str. 1.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/54

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 104/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Odločbo Komisije 2009/810/ES z dne 22. septembra 2008 o oblikovanju standardnega obrazca za poročanje iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Komisije 2009/810/ES z dne 22. septembra 2008 o oblikovanju standardnega obrazca za poročanje iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Odločba 2009/810/ES razveljavlja Odločbo Komisije 93/173/EGS (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti – |
| --- | --- |

(3)

Odločba 2009/810/ES razveljavlja Odločbo Komisije 93/173/EGS (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga XIII k Sporazumu se spremeni:

| 1. | za točko 24e (Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavi naslednja točka:






  „24ea. | 32009 D 0810: Odločba Komisije 2009/810/ES z dne 22. septembra 2008 o oblikovanju standardnega obrazca za poročanje iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 5.11.2009, str. 9).“; |
| --- | --- | --- |

1.

za točko 24e (Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavi naslednja točka:

„24ea.

32009 D 0810: Odločba Komisije 2009/810/ES z dne 22. septembra 2008 o oblikovanju standardnega obrazca za poročanje iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 5.11.2009, str. 9).“;

| 2. | besedilo točke 20a (Odločba Komisije 93/173/EGS) se črta. |
| --- | --- |

2.

besedilo točke 20a (Odločba Komisije 93/173/EGS) se črta.

Člen 2

Besedilo Odločbe 2009/810/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 289, 5.11.2009, str. 9.

2

(3)  UL L 72, 25.3.1993, str. 33.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/55

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 105/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 164/2010 z dne 25. januarja 2010 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij v celinski plovbi iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 164/2010 z dne 25. januarja 2010 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij v celinski plovbi iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 49ac (Uredba Komisije (ES) št. 416/2007) Priloge XIII k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „49ad. | 32010 R 0164: Uredba Komisije (EU) št. 164/2010 z dne 25. januarja 2010 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij v celinski plovbi iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 57, 6.3.2010, str. 1).“ |
| --- | --- |

„49ad.

32010 R 0164: Uredba Komisije (EU) št. 164/2010 z dne 25. januarja 2010 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij v celinski plovbi iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 57, 6.3.2010, str. 1).“

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 164/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 57, 6.3.2010, str. 1.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/56

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 106/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 1163/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 417/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 1163/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 417/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Odločbo Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje, (3) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje, (3) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga XIII k Sporazumu se spremeni:

| 1. | v točki 56m (Uredba (ES) št. 417/2002 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:






  „— | 32009 R 1163: Uredba (ES) št. 1163/2009 z dne 30. novembra 2009 (UL L 314, 1.12.2009, str. 13).“; |
| --- | --- | --- |

1.

v točki 56m (Uredba (ES) št. 417/2002 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:

„—

32009 R 1163: Uredba (ES) št. 1163/2009 z dne 30. novembra 2009 (UL L 314, 1.12.2009, str. 13).“;

| 2. | za točko 55b (Direktiva Sveta 94/57/ES) se vstavi naslednja točka:






  „55ba. | 32009 D 0491: Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).“. |
| --- | --- | --- |

2.

za točko 55b (Direktiva Sveta 94/57/ES) se vstavi naslednja točka:

„55ba.

32009 D 0491: Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).“.

Člen 2

Besedili Uredbe (ES) št. 1163/2009 in Odločbe 2009/491/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 314, 1.12.2009, str. 13.

2

(3)  UL L 162, 25.6.2009, str. 6.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/57

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 107/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010. (1)

| (2) | Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (2) je bila vključena v Sporazum s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 69/2009 (3) z dne 29. maja 2009 s prilagoditvami po posameznih državah. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (2) je bila vključena v Sporazum s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 69/2009 (3) z dne 29. maja 2009 s prilagoditvami po posameznih državah.

| (3) | Uredbo Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe, (4) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe, (4) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 66hc (Uredba Komisije (EU) št. 72/2010) Priloge XIII k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „66hd. | 32009 R 1254: Uredba Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe (UL L 338, 19.12.2009, str. 17).
  V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
  Ta uredba se uporablja od dneva, ko začne veljati zadnji od sklepov Skupnega odbora EGP, s katerimi se v Sporazum vključijo potrebni ukrepi za uporabo Uredbe (ES) št. 300/2008.“ |
| --- | --- |

„66hd.

32009 R 1254: Uredba Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe (UL L 338, 19.12.2009, str. 17).

V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

Ta uredba se uporablja od dneva, ko začne veljati zadnji od sklepov Skupnega odbora EGP, s katerimi se v Sporazum vključijo potrebni ukrepi za uporabo Uredbe (ES) št. 300/2008.“

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 1254/2009 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 2. oktobra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (5).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

2

(3)  UL L 232, 3.9.2009, str. 25.

3

(4)  UL L 338, 19.12.2009, str. 17.

4

(5)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

5

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/58

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 108/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (2), je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (2), je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 66zab (Uredba Komisije (ES) št. 474/2006) Priloge XIII k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32010 R 0273: Uredba Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 (UL L 84, 31.3.2010, str. 25).“. |
| --- | --- |

„—

32010 R 0273: Uredba Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 (UL L 84, 31.3.2010, str. 25).“.

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 273/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 2. oktobra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 43.

1

(2)  UL L 84, 31.3.2010, str. 25.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/59

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 109/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XVIII (Zdravje in varnost pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XVIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 92/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XVIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 92/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga XVIII k Sporazumu se spremeni:

| 1. | v točki 32b (Direktiva Sveta 1999/63/ES) se doda naslednje:
  „ , kakor jo spreminja:






  — | 32009 L 0013: Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).“; |
| --- | --- | --- |

1.

v točki 32b (Direktiva Sveta 1999/63/ES) se doda naslednje:

„ , kakor jo spreminja:

—

32009 L 0013: Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).“;

| 2. | za točko 32i (Direktiva Sveta 2005/47/ES) se vstavi naslednja točka:






  „32j. | 32009 L 0013: Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).“; |
| --- | --- | --- |

2.

za točko 32i (Direktiva Sveta 2005/47/ES) se vstavi naslednja točka:

„32j.

32009 L 0013: Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).“;

| 3. | prva alinea (Akt v zvezi s pogoji pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvami pogodb, na katerih temelji Evropska unija) točke 24 (Direktiva 2008/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se črta. |
| --- | --- |

3.

prva alinea (Akt v zvezi s pogoji pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvami pogodb, na katerih temelji Evropska unija) točke 24 (Direktiva 2008/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se črta.

Člen 2

Besedilo Direktive 2009/13/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 46.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2009, str. 30.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/60

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 110/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 1l (Uredba Komisije (ES) št. 251/2009) Priloge XXI k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „1m. | 32010 R 0275: Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (UL L 86, 1.4.2010, str. 1).“. |
| --- | --- |

„1m.

32010 R 0275: Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (UL L 86, 1.4.2010, str. 1).“.

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 275/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 143, 10.6.2010, str. 31.

1

(2)  UL L 86, 1.4.2010, str. 1.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/61

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 111/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1) |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1)

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 220/2010 z dne 16. marca 2010 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2013 do 2015, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (2), je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 220/2010 z dne 16. marca 2010 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2013 do 2015, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (2), je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 18ao (Uredba Komisije (ES) št. 20/2009) Priloge XXI k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „18ap. | 32010 R 0220: Uredba Komisije (EU) št. 220/2010 z dne 16. marca 2010 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2013 do 2015, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 67, 17.3.2010, str. 1).“. |
| --- | --- |

„18ap.

32010 R 0220: Uredba Komisije (EU) št. 220/2010 z dne 16. marca 2010 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2013 do 2015, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 67, 17.3.2010, str. 1).“.

Člen 2

Besedilo Uredbe Komisije (EU) št. 220/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3)

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 143, 10.6.2010, str. 31.

1

(2)  UL L 67, 17.3.2010, str. 1.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/62

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 112/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2010 z dne 12. marca 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 351/2010 z dne 23. aprila 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti v zvezi z opredelitvijo kategorij skupin glede na državo rojstva, skupin glede na državo prejšnjega običajnega prebivališča, skupin glede na državo prihodnjega običajnega prebivališča in skupin glede na državljanstvo (2), je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 351/2010 z dne 23. aprila 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti v zvezi z opredelitvijo kategorij skupin glede na državo rojstva, skupin glede na državo prejšnjega običajnega prebivališča, skupin glede na državo prihodnjega običajnega prebivališča in skupin glede na državljanstvo (2), je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 18ap (Uredba Komisije (EU) št. 220/2010) Priloge XXI k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „18aq. | 32010 R 0351: Uredba Komisije (EU) št. 351/2010 z dne 23. aprila 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti v zvezi z opredelitvijo kategorij skupin glede na državo rojstva, skupin glede na državo prejšnjega običajnega prebivališča, skupin glede na državo prihodnjega običajnega prebivališča in skupin glede na državljanstvo (UL L 104, 24.4.2010, str. 37).“. |
| --- | --- |

„18aq.

32010 R 0351: Uredba Komisije (EU) št. 351/2010 z dne 23. aprila 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti v zvezi z opredelitvijo kategorij skupin glede na državo rojstva, skupin glede na državo prejšnjega običajnega prebivališča, skupin glede na državo prihodnjega običajnega prebivališča in skupin glede na državljanstvo (UL L 104, 24.4.2010, str. 37).“.

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 351/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 143, 10.6.2010, str. 31.

1

(2)  UL L 104, 24.4.2010, str. 37.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 16.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/63

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 113/2010

z dne 1. oktobra 2010

o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 95/2010 z dne 2. julija 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 95/2010 z dne 2. julija 2010 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 243/2010 z dne 23. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede izboljšav mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 243/2010 z dne 23. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede izboljšav mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredbo Komisije (EU) št. 244/2010 z dne 23. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 2 (3) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo Komisije (EU) št. 244/2010 z dne 23. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 2 (3) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 10ba (Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008) Priloge XXII k Sporazumu se dodata naslednji alineji:

| „— | 32010 R 0243: Uredba Komisije (EU) št. 243/2010 z dne 23. marca 2010 (UL L 77, 24.3.2010, str. 33), |
| --- | --- |

„—

32010 R 0243: Uredba Komisije (EU) št. 243/2010 z dne 23. marca 2010 (UL L 77, 24.3.2010, str. 33),

| — | 32010 R 0244: Uredba Komisije (EU) št. 244/2010 z dne 23. marca 2010 (UL L 77, 24.3.2010, str. 42).“. |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: Uredba Komisije (EU) št. 244/2010 z dne 23. marca 2010 (UL L 77, 24.3.2010, str. 42).“.

Člen 2

Besedili uredb (EU) št. 243/2010 in (EU) št. 244/2010 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. oktobra 2010

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  UL L 277, 21.10.2010, str. 52.

1

(2)  UL L 77, 24.3.2010, str. 33.

2

(3)  UL L 77, 24.3.2010, str. 42.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---