# Jurnalul Oficial L 29/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.029.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 29 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 543 februarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.029.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 29

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 543 februarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 87/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, de stabilire a responsabilităților suplimentare și a sarcinilor atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 88/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 452/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și dezvoltarea de statistici în materie de educație și învățare continuă, în ceea ce privește statisticile în materie de sisteme de educație și formare (
  1
  ) | 5 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 89/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 28 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/73/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de autorizare a introducerii pe piață a unui extract micelial obținut din Lentinula edodes (ciupercă Shiitake) ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 442] | 30 |
| | | 2011/74/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2003/248/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Argentina
  [notificată cu numărul C(2011) 447] | 32 |
| | | 2011/75/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2003/249/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Chile
  [notificată cu numărul C(2011) 477] | 33 |
| | | 2011/76/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de autorizare a introducerii pe piață a substanței chitină-glucan obținute din Aspergillus niger, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 480] | 34 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 87/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, de stabilire a responsabilităților suplimentare și a sarcinilor atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

1

*

Regulamentul (UE) nr. 88/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 452/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și dezvoltarea de statistici în materie de educație și învățare continuă, în ceea ce privește statisticile în materie de sisteme de educație și formare (
  1
  )

1

5

Regulamentul (UE) nr. 89/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

28

DECIZII

2011/73/UE

*

Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de autorizare a introducerii pe piață a unui extract micelial obținut din Lentinula edodes (ciupercă Shiitake) ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 442]

Lentinula edodes

[notificată cu numărul C(2011) 442]

30

2011/74/UE

*

Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2003/248/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Argentina
  [notificată cu numărul C(2011) 447]

Fragaria

[notificată cu numărul C(2011) 447]

32

2011/75/UE

*

Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2003/249/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Chile
  [notificată cu numărul C(2011) 477]

Fragaria

[notificată cu numărul C(2011) 477]

33

2011/76/UE

*

Decizia Comisiei din 2 februarie 2011 de autorizare a introducerii pe piață a substanței chitină-glucan obținute din Aspergillus niger, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 480]

Aspergillus niger

[notificată cu numărul C(2011) 480]

34

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 205/09/COL din 8 mai 2009 privind schema de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide în vederea promovării stabilității financiare și împrumuturilor către economia reală (Norvegia) | 36 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 205/09/COL din 8 mai 2009 privind schema de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide în vederea promovării stabilității financiare și împrumuturilor către economia reală (Norvegia)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 87/2011 AL COMISIEI

din 2 februarie 2011

de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, de stabilire a responsabilităților suplimentare și a sarcinilor atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 32 alineatele (5) și (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile generale ale laboratoarelor de referință din UE pentru produsele alimentare, hrana pentru animale și sănătatea animală, obligațiile lor și dispozițiile care le sunt aplicabile. Laboratoarele de referință din UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în partea a II-a din anexa VII la regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile generale ale laboratoarelor de referință din UE pentru produsele alimentare, hrana pentru animale și sănătatea animală, obligațiile lor și dispozițiile care le sunt aplicabile. Laboratoarele de referință din UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în partea a II-a din anexa VII la regulamentul menționat.

| (2) | În urma încheierii unei proceduri de selecție, laboratorul selecționat, Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), inclusiv laboratorul său de cercetare pentru boli ale albinelor, situat la Sophia-Antipolis, Franța, ar trebui desemnat ca laborator de referință al UE în domeniul sănătății albinelor, pentru o perioadă de cinci ani începând de la 1 aprilie 2011. |
| --- | --- |

(2)

În urma încheierii unei proceduri de selecție, laboratorul selecționat, Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), inclusiv laboratorul său de cercetare pentru boli ale albinelor, situat la Sophia-Antipolis, Franța, ar trebui desemnat ca laborator de referință al UE în domeniul sănătății albinelor, pentru o perioadă de cinci ani începând de la 1 aprilie 2011.

| (3) | Pe lângă funcțiile și obligațiile generale stabilite la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, anumite responsabilități și sarcini specifice legate de caracteristicile agenților care afectează sănătatea albinelor ar trebui asumate la nivelul UE în scopul asigurării unei coordonări îmbunătățite. Prin urmare, aceste responsabilități și sarcini specifice suplimentare ale laboratorului de referință al UE în domeniul sănătății albinelor ar trebui stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(3)

Pe lângă funcțiile și obligațiile generale stabilite la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, anumite responsabilități și sarcini specifice legate de caracteristicile agenților care afectează sănătatea albinelor ar trebui asumate la nivelul UE în scopul asigurării unei coordonări îmbunătățite. Prin urmare, aceste responsabilități și sarcini specifice suplimentare ale laboratorului de referință al UE în domeniul sănătății albinelor ar trebui stabilite în prezentul regulament.

| (4) | Prin urmare, partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), inclusiv laboratorul său de cercetare pentru bolile albinelor, situat la Sophia-Antipolis, Franța, este desemnat laboratorul de referință al UE în domeniul sănătății albinelor pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2016.

Anumite responsabilități și sarcini atribuite acestui laborator sunt prevăzute în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

În partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 se adaugă punctul 18 după cum urmează:

| „18. | Laborator de referință al UE pentru sănătatea albinelor





  Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail |
| --- | --- |
| Laboratorul Sophia-Antipolis |
| Les Templiers |
| 105 route des Chappes |
| BP 111 |
| 06902 Sophia-Antipolis |
| Franța.” |

„18.

Laborator de referință al UE pentru sănătatea albinelor

Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail

Laboratorul Sophia-Antipolis

Les Templiers

105 route des Chappes

BP 111

06902 Sophia-Antipolis

Franța.”

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Anumite responsabilități și sarcini ale laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor

Pe lângă funcțiile și obligațiile generale ale laboratoarelor de referință ale UE din sectorul sănătății animale, prevăzute la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor i se atribuie următoarele responsabilități și sarcini:

| 1. | coordonarea, în urma consultării Comisiei, a metodelor de diagnosticare a bolilor relevante ale albinelor pe care le utilizează statele membre, în funcție de necesități, în special prin:






  (a) | tipizarea, păstrarea și, după caz, punerea la dispoziție a tulpinilor de agenți patogeni pentru a facilita serviciul de diagnostic în Uniune; |
| --- | --- | --- |

1.

coordonarea, în urma consultării Comisiei, a metodelor de diagnosticare a bolilor relevante ale albinelor pe care le utilizează statele membre, în funcție de necesități, în special prin:

(a)

tipizarea, păstrarea și, după caz, punerea la dispoziție a tulpinilor de agenți patogeni pentru a facilita serviciul de diagnostic în Uniune;

| (b) | realizarea tipizării și caracterizarea antigenică și genomică a agenților patogeni, în cazurile în care este relevant și necesar, de exemplu, în cazul urmăririi situației epidemiologice sau al verificării diagnosticului; |
| --- | --- |

(b)

realizarea tipizării și caracterizarea antigenică și genomică a agenților patogeni, în cazurile în care este relevant și necesar, de exemplu, în cazul urmăririi situației epidemiologice sau al verificării diagnosticului;

| (c) | furnizarea către laboratoarele naționale de referință a serurilor de referință și a altor reactivi de referință în vederea standardizării testului și reactivilor utilizați în fiecare stat membru, în cazul în care sunt necesare teste serologice; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea către laboratoarele naționale de referință a serurilor de referință și a altor reactivi de referință în vederea standardizării testului și reactivilor utilizați în fiecare stat membru, în cazul în care sunt necesare teste serologice;

| (d) | organizarea periodică de teste comparative ale procedurilor de diagnostic la nivelul Uniunii, cu laboratoarele naționale de referință, pentru a furniza informații privind metodele de diagnostic utilizate și rezultatele testelor efectuate în Uniune; |
| --- | --- |

(d)

organizarea periodică de teste comparative ale procedurilor de diagnostic la nivelul Uniunii, cu laboratoarele naționale de referință, pentru a furniza informații privind metodele de diagnostic utilizate și rezultatele testelor efectuate în Uniune;

| (e) | colectarea cunoștințelor privind acarianul Tropilaelaps și gândacul mic de stup (Aethina tumida), precum și alți agenți patogeni relevanți, pentru a permite stabilirea unui diagnostic diferențial rapid; |
| --- | --- |

(e)

colectarea cunoștințelor privind acarianul Tropilaelaps și gândacul mic de stup (Aethina tumida), precum și alți agenți patogeni relevanți, pentru a permite stabilirea unui diagnostic diferențial rapid;

| (f) | determinarea identității agenților patogeni responsabili, după caz, în strânsă colaborare cu laboratoarele regionale de referință desemnate de Organizația Mondială pentru Sănătate Animală (OIE); |
| --- | --- |

(f)

determinarea identității agenților patogeni responsabili, după caz, în strânsă colaborare cu laboratoarele regionale de referință desemnate de Organizația Mondială pentru Sănătate Animală (OIE);

| (g) | constituirea și actualizarea regulată a unei colecții de agenți patogeni și de tulpini ale acestora și a unei colecții actualizate de seruri specifice și de alți reactivi împotriva agenților patogeni ai bolilor albinelor, când și dacă sunt disponibili; |
| --- | --- |

(g)

constituirea și actualizarea regulată a unei colecții de agenți patogeni și de tulpini ale acestora și a unei colecții actualizate de seruri specifice și de alți reactivi împotriva agenților patogeni ai bolilor albinelor, când și dacă sunt disponibili;

| (h) | încredințarea realizării unui inventar al tehnicilor utilizate în prezent în diferitele laboratoare; |
| --- | --- |

(h)

încredințarea realizării unui inventar al tehnicilor utilizate în prezent în diferitele laboratoare;

| (i) | propunerea de teste standardizate și proceduri de testare sau reactivi de referință pentru controlul intern al calității; |
| --- | --- |

(i)

propunerea de teste standardizate și proceduri de testare sau reactivi de referință pentru controlul intern al calității;

| (j) | consilierea Comisiei în privința aspectelor științifice legate de sănătatea albinelor; |
| --- | --- |

(j)

consilierea Comisiei în privința aspectelor științifice legate de sănătatea albinelor;

| 2. | laboratorul de referință al UE:






  (a) | oferă asistență în mod activ pentru identificarea focarelor bolii respective în statele membre prin studiul izolatelor agentului patogen care îi sunt trimise pentru confirmarea diagnosticului, caracterizare și studii epizootice și comunică neîntârziat rezultatele oricăror anchete Comisiei, statelor membre și laboratoarelor de referință naționale în cauză; |
| --- | --- | --- |

2.

laboratorul de referință al UE:

(a)

oferă asistență în mod activ pentru identificarea focarelor bolii respective în statele membre prin studiul izolatelor agentului patogen care îi sunt trimise pentru confirmarea diagnosticului, caracterizare și studii epizootice și comunică neîntârziat rezultatele oricăror anchete Comisiei, statelor membre și laboratoarelor de referință naționale în cauză;

| (b) | facilitează formarea sau perfecționarea experților în diagnosticul de laborator cu scopul de a armoniza tehnicile de diagnostic în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(b)

facilitează formarea sau perfecționarea experților în diagnosticul de laborator cu scopul de a armoniza tehnicile de diagnostic în întreaga Uniune;

| (c) | organizează ateliere de lucru pentru laboratoarele de referință naționale, astfel cum s-a convenit în programul de lucru, inclusiv formări pentru experți din statele membre și, după caz, din țări terțe, în domeniul noilor metode analitice; |
| --- | --- |

(c)

organizează ateliere de lucru pentru laboratoarele de referință naționale, astfel cum s-a convenit în programul de lucru, inclusiv formări pentru experți din statele membre și, după caz, din țări terțe, în domeniul noilor metode analitice;

| (d) | acordă asistență tehnică Comisiei și, la solicitarea acesteia, participă la forumuri internaționale consacrate, în special, standardizării metodelor analitice și punerii lor în aplicare. |
| --- | --- |

(d)

acordă asistență tehnică Comisiei și, la solicitarea acesteia, participă la forumuri internaționale consacrate, în special, standardizării metodelor analitice și punerii lor în aplicare.

| (e) | elaborează activități de monitorizare și, ori de câte ori este posibil, coordonează activități destinate îmbunătățirii situației sănătății albinelor în Uniune, în special prin:






  (i) | efectuarea de studii de validare a testelor sau colaborarea în acest scop cu laboratoarele naționale de referință implicate în astfel de studii; |
| --- | --- | --- |

(e)

elaborează activități de monitorizare și, ori de câte ori este posibil, coordonează activități destinate îmbunătățirii situației sănătății albinelor în Uniune, în special prin:

(i)

efectuarea de studii de validare a testelor sau colaborarea în acest scop cu laboratoarele naționale de referință implicate în astfel de studii;

| (ii) | acordarea de asistență științifică și tehnică Comisiei și colectarea de informații și rapoarte privind activitățile laboratorului de referință al UE; |
| --- | --- |

(ii)

acordarea de asistență științifică și tehnică Comisiei și colectarea de informații și rapoarte privind activitățile laboratorului de referință al UE;

| (iii) | pregătirea și coordonarea unei anchete privind sindromul colapsului coloniilor în Uniune pentru a stabili o linie de referință a mortalității sezoniere „normale” a albinelor; |
| --- | --- |

(iii)

pregătirea și coordonarea unei anchete privind sindromul colapsului coloniilor în Uniune pentru a stabili o linie de referință a mortalității sezoniere „normale” a albinelor;

| (f) | colaborează, în privința metodelor de diagnostic pentru bolile albinelor, cu laboratoarele competente relevante din țări terțe în care aceste boli sunt predominante; |
| --- | --- |

(f)

colaborează, în privința metodelor de diagnostic pentru bolile albinelor, cu laboratoarele competente relevante din țări terțe în care aceste boli sunt predominante;

| (g) | colaborează cu laboratoarele regionale relevante desemnate de OIE în privința bolilor exotice [acarianul Tropilaelaps și gândacul mic de stup (Aethina tumida) și orice altă boală exotică constatată în Uniune]; |
| --- | --- |

(g)

colaborează cu laboratoarele regionale relevante desemnate de OIE în privința bolilor exotice [acarianul Tropilaelaps și gândacul mic de stup (Aethina tumida) și orice altă boală exotică constatată în Uniune];

| (h) | sintetizează și transmite informații Comisiei și laboratoarelor de referință naționale relevante în privința bolilor exotice și endemice sau a dăunătorilor care pot apărea și pot afecta Uniunea, inclusiv în privința sindromului colapsului coloniilor; |
| --- | --- |

(h)

sintetizează și transmite informații Comisiei și laboratoarelor de referință naționale relevante în privința bolilor exotice și endemice sau a dăunătorilor care pot apărea și pot afecta Uniunea, inclusiv în privința sindromului colapsului coloniilor;

| 3. | de asemenea, laboratorul de referință al UE:






  (a) | realizează, prin consultări cu Comisia, experimente și teste pe teren în vederea ameliorării combaterii unor boli specifice ale albinelor; |
| --- | --- | --- |

3.

de asemenea, laboratorul de referință al UE:

(a)

realizează, prin consultări cu Comisia, experimente și teste pe teren în vederea ameliorării combaterii unor boli specifice ale albinelor;

| (b) | revizuiește, cu ocazia reuniunii anuale a laboratoarelor naționale de referință, cerințele relevante de testare, stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre și în Manualul de Teste de Diagnostic și Vaccinuri pentru Animale Terestre ale OIE; |
| --- | --- |

(b)

revizuiește, cu ocazia reuniunii anuale a laboratoarelor naționale de referință, cerințele relevante de testare, stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre și în Manualul de Teste de Diagnostic și Vaccinuri pentru Animale Terestre ale OIE;

| (c) | asistă Comisia la revizuirea recomandărilor OIE din Codul sanitar pentru animale terestre și din Manualul de Teste de Diagnostic și Vaccinuri pentru Animale Terestre. |
| --- | --- |

(c)

asistă Comisia la revizuirea recomandărilor OIE din Codul sanitar pentru animale terestre și din Manualul de Teste de Diagnostic și Vaccinuri pentru Animale Terestre.

---

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 88/2011 AL COMISIEI

din 2 februarie 2011

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 452/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și dezvoltarea de statistici în materie de educație și învățare continuă, în ceea ce privește statisticile în materie de sisteme de educație și formare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 452/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 privind producerea și dezvoltarea de statistici în materie de educație și învățare continuă (1) și în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 452/2008 stabilește un cadru comun pentru producerea sistematică de statistici europene în domeniul educației și al învățării continue în trei domenii specificate care urmează a fi pus în aplicare prin acțiuni statistice. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 452/2008 stabilește un cadru comun pentru producerea sistematică de statistici europene în domeniul educației și al învățării continue în trei domenii specificate care urmează a fi pus în aplicare prin acțiuni statistice.

| (2) | Este necesar să se adopte măsuri de punere în aplicare a unor acțiuni statistice individuale pentru producerea de statistici privind sistemele de educație și formare, care fac obiectul domeniului 1 din Regulamentul (CE) nr. 452/2008 |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se adopte măsuri de punere în aplicare a unor acțiuni statistice individuale pentru producerea de statistici privind sistemele de educație și formare, care fac obiectul domeniului 1 din Regulamentul (CE) nr. 452/2008

| (3) | În cursul producerii și difuzării statisticilor europene în domeniul sistemelor de educație și formare, autoritățile naționale și europene în materie de statistică ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, aprobat de Comisie la 25 mai 2005 în cadrul Recomandării sale privind independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare (2). |
| --- | --- |

(3)

În cursul producerii și difuzării statisticilor europene în domeniul sistemelor de educație și formare, autoritățile naționale și europene în materie de statistică ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, aprobat de Comisie la 25 mai 2005 în cadrul Recomandării sale privind independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare (2).

| (4) | Măsurile de punere în aplicare pentru producerea de statistici privind sistemele de educație și formare ar trebui să ia în considerare sarcina potențială impusă instituțiilor educaționale și persoanelor precum și cel mai recent acord încheiat între Institutul de Statistică al UNESCO (UIS) și Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Comisie (Eurostat) asupra conceptelor, definițiilor, prelucrării de date, periodicității și termenelor pentru transmiterea rezultatelor. Acesta include formatul de transmitere a datelor privind sistemele de educație, astfel cum este specificat în ultima versiune a orientărilor detaliate pentru colectarea de date Unesco/OCDE/Baza de date Eurostat. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile de punere în aplicare pentru producerea de statistici privind sistemele de educație și formare ar trebui să ia în considerare sarcina potențială impusă instituțiilor educaționale și persoanelor precum și cel mai recent acord încheiat între Institutul de Statistică al UNESCO (UIS) și Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Comisie (Eurostat) asupra conceptelor, definițiilor, prelucrării de date, periodicității și termenelor pentru transmiterea rezultatelor. Acesta include formatul de transmitere a datelor privind sistemele de educație, astfel cum este specificat în ultima versiune a orientărilor detaliate pentru colectarea de date Unesco/OCDE/Baza de date Eurostat.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește normele de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 452/2008 în ceea ce privește colectarea, transmiterea și prelucrarea datelor statistice din domeniul 1 privind sistemele de educație și formare.

Articolul 2

Subiectele și caracteristicile acestora

Selectarea și specificarea subiectelor care urmează să facă obiectul domeniului 1 privind sistemele de educație și formare, precum și lista detaliată a caracteristicilor și defalcărilor acestora sunt cele stabilite în anexa I.

Articolul 3

Perioadele de referință și transmiterea rezultatelor

1.   Datele privind înscrierile, numărul de persoane nou înscrise, limbile străine învățate și mărimea claselor se referă la anul școlar/universitar astfel cum este definit la nivel național (an t). Datele anuale privind înscrierile, persoanele nou înscrise, limbile străine învățate și mărimea claselor se transmit Comisiei (Eurostat) în fiecare an până la 30 septembrie în anul t+2. Prima transmitere a datelor în septembrie 2012 se referă la anul școlar/universitar 2010-2011, astfel cum este definit la nivel național.

2.   Absolvenți/absolviri se aplică anului școlar/universitar astfel cum este definit la nivel național (anul t) sau anului calendaristic (anul t+1). Datele anuale privind absolvenții/absolvirile se transmit Comisiei (Eurostat) în fiecare an până la 30 noiembrie în anul t+2. Prima transmitere a datelor în noiembrie 2012 se referă la anul școlar/universitar 2010-2011, astfel cum este definit la nivel național sau la anul calendaristic 2011.

3.   Cheltuielile pentru educație se referă la exercițiul financiar al statului membru astfel cum este definit la nivel național (anul t). Datele anuale privind cheltuielile pentru educație se transmit Comisiei (Eurostat) în fiecare an până la 30 noiembrie în anul t+2. Prima transmitere a datelor în noiembrie 2012 se referă la exercițiul financiar 2010.

Articolul 4

Cerințele referitoare la calitatea datelor și cadrul de calitate în domeniul raportării

1.   Cerințele referitoare la calitatea datelor și cadrul de calitate în domeniul raportării privind sistemele de educație și formare sunt stabilite în anexa II.

2.   Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) un raport de calitate în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II în fiecare an. Primul raport se referă la anul de colectare a datelor 2012. Raportul de calitate referitor la perioadele de referință stabilite la articolul 3 se transmit Comisiei până la data de 31 ianuarie în anul t+3. Primul raport de calitate privind anul de colectare a datelor 2012 se transmite, în mod excepțional, până la data de 31 martie în anul t+3.

3.   Statele membre obțin datele necesare prin utilizarea unei combinații de surse diferite, precum anchetele prin sondaj, sursele de date administrative sau alte surse de date.

4.   Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) informații privind metodele și calitatea datelor din sursele utilizate, altele decât anchetele prin sondaj și sursele de date administrative menționate la alineatul (3).

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 145, 4.6.2008, p. 227.

1

(2)  COM(2005) 217 final.

2

---

ANEXA I

Subiecte acoperite, lista detaliată a caracteristicilor și defalcărilor acestora

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL-Bologna | Numărul de studenți înscriși după nivel de educație (învățământ terțiar) după sex și după domeniul de studiu detaliat în conformitate cu structura de două cicluri Bologna (licență-masterat) și doctorat |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Numărul de studenți care urmează structurile Bologna (sau în programele de învățământ care conduc la o diplomă similară în țările din afara Europei), numărul de studenți din programe în care structurile Bologna nu au fost introduse (urmând structura clasificării ISCED 1997) (sau în programele care conduc la alte diplome în țările din afara Europei) |
| Structurile Bologna | Programe cu o durată mai mică de 3 ani dar considerate de nivel terțiar și care fac parte din structura Bologna (conducând la obținerea unei prime diplome), programe care duc la obținerea unei diplome de licență, cu o durată de 3-4 ani conducând la o primă diplomă, diplomă de masterat cu o durată cumulativă de 4-6 ani (conducând la obținerea unei a doua diplome), diplome de lungă durată considerate a face parte din structura Bologna (cu o durată de 5 ani sau mai mult), programe de doctorat (conducând la obținerea unei a treia diplome - unei diplome postdoctorale). |
| Niveluri ISCED | ISCED 5A de la 3 până la < 5 ani (conducând la obținerea unei prime diplome), ISCED 5A, 5 ani sau mai mult (conducând la obținerea unei prime diplome), ISCED 5A (conducând la obținerea unei a doua diplome), ISCED 5B (conducând la obținerea unei prime atestări a calificării), ISCED 5 B (conducând la obținerea unei a doua atestări a calificării), ISCED 6 (diplome de doctorat/postdoctorale) |
| Domeniu de studiu detaliat | Manual pentru domeniul educației și formări, versiunea decembrie 1999 |
| Opțional |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL-Bologna

Numărul de studenți înscriși după nivel de educație (învățământ terțiar) după sex și după domeniul de studiu detaliat în conformitate cu structura de două cicluri Bologna (licență-masterat) și doctorat

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Numărul de studenți care urmează structurile Bologna (sau în programele de învățământ care conduc la o diplomă similară în țările din afara Europei), numărul de studenți din programe în care structurile Bologna nu au fost introduse (urmând structura clasificării ISCED 1997) (sau în programele care conduc la alte diplome în țările din afara Europei)

Structurile Bologna

Programe cu o durată mai mică de 3 ani dar considerate de nivel terțiar și care fac parte din structura Bologna (conducând la obținerea unei prime diplome), programe care duc la obținerea unei diplome de licență, cu o durată de 3-4 ani conducând la o primă diplomă, diplomă de masterat cu o durată cumulativă de 4-6 ani (conducând la obținerea unei a doua diplome), diplome de lungă durată considerate a face parte din structura Bologna (cu o durată de 5 ani sau mai mult), programe de doctorat (conducând la obținerea unei a treia diplome - unei diplome postdoctorale).

Niveluri ISCED

ISCED 5A de la 3 până la < 5 ani (conducând la obținerea unei prime diplome), ISCED 5A, 5 ani sau mai mult (conducând la obținerea unei prime diplome), ISCED 5A (conducând la obținerea unei a doua diplome), ISCED 5B (conducând la obținerea unei prime atestări a calificării), ISCED 5 B (conducând la obținerea unei a doua atestări a calificării), ISCED 6 (diplome de doctorat/postdoctorale)

Domeniu de studiu detaliat

Manual pentru domeniul educației și formări, versiunea decembrie 1999

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL1 | Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, frecvența participării, sex și vârstă |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5, - nivel 6, neclasificat după nivel |
| Orientarea programului | ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 pre-profesional/profesional |
| Destinația programului | ISCED nivel 3A/B, - nivel 3C, - nivel 4A/B, nivel 4C, - nivel 5A, - nivel 5B |
| Frecvența participării | Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală |
| Sex | Masculin, feminin |
| Vârstă | Sub 3 ani, de la 3-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, 40 de ani și peste, vârstă necunoscută |
| Obligatoriu (cu excepția coloanei 5 privind participarea la programele pentru copii preșcolari care nu aparțin categoriei 0 sau 1 a ISCED). |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL1

Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, frecvența participării, sex și vârstă

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5, - nivel 6, neclasificat după nivel

Orientarea programului

ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 pre-profesional/profesional

Destinația programului

ISCED nivel 3A/B, - nivel 3C, - nivel 4A/B, nivel 4C, - nivel 5A, - nivel 5B

Frecvența participării

Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală

Sex

Masculin, feminin

Vârstă

Sub 3 ani, de la 3-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, 40 de ani și peste, vârstă necunoscută

Obligatoriu (cu excepția coloanei 5 privind participarea la programele pentru copii preșcolari care nu aparțin categoriei 0 sau 1 a ISCED).

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL1_Adult | Numărul studenților din programele de educație pentru adulți așa cum figurează în tabelul ENRL1 după nivelul de educație, orientarea programului, frecvența participării, sex și vârstă |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4 |
| Orientarea programului | ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional/profesional |
| Frecvența participării | Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală |
| Sex | Masculin, feminin |
| Vârstă | Sub 15 ani, de la 15-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, peste 40 de ani, vârstă necunoscută |
| Obligatoriu |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL1_Adult

Numărul studenților din programele de educație pentru adulți așa cum figurează în tabelul ENRL1 după nivelul de educație, orientarea programului, frecvența participării, sex și vârstă

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4

Orientarea programului

ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional/profesional

Frecvența participării

Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală

Sex

Masculin, feminin

Vârstă

Sub 15 ani, de la 15-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, peste 40 de ani, vârstă necunoscută

Obligatoriu

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL1a | Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției, frecvența participării și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5A, - nivel 5B, nivel 6, neclasificat după nivel |
| Orientarea programului | ISCED nivel 2 general, - nivel 2 pre-profesional, - nivel 2 profesional, nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional, - nivel 3 profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional, - nivel 4 profesional, |
| Destinația programului | ISCED nivel 3A, nivel 3B, - nivel 3C, - nivel 4A, nivel 4B, nivel 4C, - nivel 5A, prima diplomă, - nivel 5A a doua diplomă și următoarele, - nivel 5B prima atestare a calificării, - nivel 5B a doua atestare a calificării și următoarele. |
| Frecvența participării | Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală |
| — | total frecvență integrală și frecvență redusă |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL1a

Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției, frecvența participării și sex

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5A, - nivel 5B, nivel 6, neclasificat după nivel

Orientarea programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 2 pre-profesional, - nivel 2 profesional, nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional, - nivel 3 profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional, - nivel 4 profesional,

Destinația programului

ISCED nivel 3A, nivel 3B, - nivel 3C, - nivel 4A, nivel 4B, nivel 4C, - nivel 5A, prima diplomă, - nivel 5A a doua diplomă și următoarele, - nivel 5B prima atestare a calificării, - nivel 5B a doua atestare a calificării și următoarele.

Frecvența participării

Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală

—

total frecvență integrală și frecvență redusă

din care: Studenți care participă la programe care combină școala și mediul profesional (pentru nivelele 3 și 4 ISCED)

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

| — | cu frecvență integrală |
| --- | --- |

—

cu frecvență integrală

din care: Studenți care participă la programe care combină școala și mediul profesional (pentru nivelele 3 și 4 ISCED)

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

| — | cu frecvență redusă |
| --- | --- |

—

cu frecvență redusă

din care: Studenți care participă la programe care combină școala și mediul profesional (pentru nivelele 3 și 4 ISCED)

| — | echivalent frecvență integrală |
| --- | --- |

—

echivalent frecvență integrală

din care: Studenți care participă la programe care combină școala și mediul profesional (pentru nivelele 3 și 4 ISCED)

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

| — | Frecvența participării |
| --- | --- |

—

Frecvența participării

Frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală

Obligatoriu [cu excepția liniilor C5-C12 (privind instituțiile de învățământ private subvenționate de guvern și instituțiile de învățământ private independente) și coloana 5 (privind participarea la programele pentru preșcolari care nu aparțin categoriei 0 sau 1 a ISCED) care rămân opționale]

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL1a_adult | Numărul studenților din programele de educație pentru adulți așa cum figurează în tabelul ENRL1 după nivelul de educație, orientarea programului, tipul instituției, frecvența participării și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, nivel 4 |
| Orientarea programului | ISCED nivel 2 general, - nivel 2 pre-profesional, - nivel 2 profesional, nivel 3 general, - nivel 3 pre- profesional, - nivel 3 profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 pre-profesional, - nivel 4 profesional, |
| Tipul de instituție | Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private, instituții private subvenționate de guvern, instituții private independente |
| — | Frecvența participării |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL1a_adult

Numărul studenților din programele de educație pentru adulți așa cum figurează în tabelul ENRL1 după nivelul de educație, orientarea programului, tipul instituției, frecvența participării și sex

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, nivel 4

Orientarea programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 2 pre-profesional, - nivel 2 profesional, nivel 3 general, - nivel 3 pre- profesional, - nivel 3 profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 pre-profesional, - nivel 4 profesional,

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private, instituții private subvenționate de guvern, instituții private independente

—

Frecvența participării

Frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL3 | Numărul de studenți și repetenți (ISC 123) în programele generale după nivelul de educație, sex și clasă |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de student/statut de repetent | Număr de studenți, număr de repetenți |
| — | Nivel de educație |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL3

Numărul de studenți și repetenți (ISC 123) în programele generale după nivelul de educație, sex și clasă

Defalcări

Specificații:

Tipul de student/statut de repetent

Număr de studenți, număr de repetenți

—

Nivel de educație

Nivelul 1 ISCED

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 3 general

Sex

Masculin, feminin

Clasă

Clasa I, Clasa a IIa, Clasa a IIIa, Clasa a IVa, Clasa a Va, Clasa a VIa, Clasa a VIIa, Clasa a VIIIa, Clasa a IXa, Clasa a Xa, Clasă necunoscută

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL4 | Numărul de studenți în clasa 1 după sex și vârstă |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Clasa 1 in școala primară (ISCED 1) |
| Sex | Masculin, feminin |
| Grup de vârstă | Sub 4 ani, de la 4 la 14 ani (ani luați în mod separat), 15 ani și peste, vârstă necunoscută |
| Opțional |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL4

Numărul de studenți în clasa 1 după sex și vârstă

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Clasa 1 in școala primară (ISCED 1)

Sex

Masculin, feminin

Grup de vârstă

Sub 4 ani, de la 4 la 14 ani (ani luați în mod separat), 15 ani și peste, vârstă necunoscută

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL5 | Număr de studenți (ISC 56) după nivelul de educație, destinația programului, domeniul de studiu și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Nivelul 56 ISCED |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL5

Număr de studenți (ISC 56) după nivelul de educație, destinația programului, domeniul de studiu și sex

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Nivelul 56 ISCED

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

Sex

Masculin, feminin

Domeniu de studiu

Educație (ISC 14), Formarea cadrelor didactice (ISC 141), Științele educației (ISC 142), Științe umaniste și Arte, Arte (ISC 21), Științe umaniste (ISC 22) Științe sociale, economice și juridice, Științe sociale și comportamentale (ISC 31), Jurnalism și informare (ISC 32) Științe economice și administrative (ISC 34), Drept (ISC 38), Științe exacte, științele naturii (ISC 42), Științe fizice (ISC 44), Matematică și statistică (ISC 46), Informatică (ISC 48), Științe inginerești, industrie manufacturieră și construcții, Științe inginerești și inginerie comercială (ISC 52), Industria manufacturieră și de prelucrare (ISC 54), Arhitectură și construcții (ISC 58), Științe agricole, silvice și piscicole (ISC 62), Medicină veterinară (ISC 64), Sănătate și protecție socială, Sănătate (ISC 72), Servicii sociale (ISC 76), Servicii, Servicii Personale (ISC 81), Servicii de transport (ISC 84), Protecția mediului (ISC 85), Servicii de securitate (ISC 86), domeniu necunoscut sau nespecificat

Obligatoriu

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL6 | Numărul de studenți mobili și străini după nivel de educație (ISCED 5 și 6), destinația programului și domeniu de studiu |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de student | Numărul de studenți mobili și străini |
| Nivel de educație | ISCED nivelul 5 și 6 |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL6

Numărul de studenți mobili și străini după nivel de educație (ISCED 5 și 6), destinația programului și domeniu de studiu

Defalcări

Specificații:

Tipul de student

Numărul de studenți mobili și străini

Nivel de educație

ISCED nivelul 5 și 6

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

Domeniu de studiu

Educație (ISC 14), Formarea cadrelor didactice (ISC 141), Științele educației (ISC 142), Științe umaniste și Arte, Arte (ISC 21), Științe umaniste (ISC 22), Științe sociale, economice și juridice, Științe sociale și comportamentale (ISC 31), Jurnalism și informare (ISC 32), Științe economice și administrative (ISC 34), Drept (ISC 38), Științe exacte, științele naturii (ISC 42), Științe fizice (ISC 44), Matematică și statistică (ISC 46), Informatică (ISC 48), Științe inginerești, industrie manufacturieră și construcții, Științe inginerești și inginerie comercială (ISC 52), Industria manufacturieră și de prelucrare (ISC 54), Arhitectură și construcții (ISC 58), Științe agricole, Științe agricole, silvice și piscicole (ISC 62), Medicină veterinară (ISC 64), Sănătate și protecție socială, Sănătate (ISC 72), Servicii sociale (ISC 76), Servicii, Servicii personale (ISC 81), Servicii de transport (ISC 84), Protecția mediului (ISC 85), Servicii de securitate (ISC 86), Necunoscut sau nespecificat

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL7 | Numărul de studenți mobili și străini după nivel de educație, destinația programului, cetățenie UE/cetățenie non-UE și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de student | Studenți mobili după origine în țările UE, în țările din afara UE și de origine necunoscută |
| — | Nivel de educație |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL7

Numărul de studenți mobili și străini după nivel de educație, destinația programului, cetățenie UE/cetățenie non-UE și sex

Defalcări

Specificații:

Tipul de student

Studenți mobili după origine în țările UE, în țările din afara UE și de origine necunoscută

—

Nivel de educație

ISCED nivel 5, - nivel 6, neclasificat după nivel

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă, - nivel 5A a doua diplomă și următoarele, - nivel 5B prima atestare a calificării, - nivel 5B a doua atestare a calificării și următoarele.

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

Tipul de student

Studenți care nu sunt cetățeni ai țării raportoare

| — | din care studenți care sunt cetățeni ai țărilor UE |
| --- | --- |

—

din care studenți care sunt cetățeni ai țărilor UE

| — | din care studenți care sunt cetățeni ai țărilor din afara UE |
| --- | --- |

—

din care studenți care sunt cetățeni ai țărilor din afara UE

| — | din care studenți cu cetățenie necunoscută |
| --- | --- |

—

din care studenți cu cetățenie necunoscută

| — | Nivel de educație |
| --- | --- |

—

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5, - nivel 6, neclasificat după nivel

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă, - nivel 5A a doua diplomă și următoarele, - nivel 5B prima atestare a calificării, - nivel 5B a doua atestare a calificării și următoarele.

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL8 | Număr de studenți (ISCED 5/6) după nivelul de educație, destinația programului, țara de cetățenie |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de student | Toți studenții |
| — | Nivel de educație |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL8

Număr de studenți (ISCED 5/6) după nivelul de educație, destinația programului, țara de cetățenie

Defalcări

Specificații:

Tipul de student

Toți studenții

—

Nivel de educație

ISCED nivel 5, ISCED nivel 6

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B

Țara de cetățenie

Țara standard și codul localității pentru uz statistic în vigoare care sunt definite și puse în aplicare de Diviziunea statistică a Națiunilor Unite (Standardul Internațional ISO 3166-1), m49alpha.

Obligatoriu

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRL9 | Număr de studenți (ISC 5/6) după nivelul de educație, destinația programului și țara de origine (țara de reședință și/sau educație anterioară) |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de student | Studenți după țara de origine |
| — | Nivel de educație |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRL9

Număr de studenți (ISC 5/6) după nivelul de educație, destinația programului și țara de origine (țara de reședință și/sau educație anterioară)

Defalcări

Specificații:

Tipul de student

Studenți după țara de origine

—

Nivel de educație

Nivelul 6 ISCED

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B

Țara sau teritoriul de reședință și/sau educație anterioară)

Țara standard și codul localității pentru uz statistic în vigoare care sunt definite și puse în aplicare de Diviziunea statistică a Națiunilor Unite (Standardul Internațional ISO 3166-1), m49alpha.

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENTR1 | Contingent anual după nivel de educație și destinația programului |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Învățământ secundar superior ISCED 3, învățământ postsecundar neuniversitar ISCED 4, Învățământ terțiar |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENTR1

Contingent anual după nivel de educație și destinația programului

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Învățământ secundar superior ISCED 3, învățământ postsecundar neuniversitar ISCED 4, Învățământ terțiar

—

Destinația programului

ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Tipul de student

numărul de persoane nou înscrise; persoanele reînscrise, studenți care își continuă studiile

Nou înscriși

Cu studii anterioare la alt nivel terțiar, fără alte studii la nivel terțiar

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENTR2 | Numărul de persoane nou înscrise după nivel de educație, sex și vârstă |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Învățământ secundar superior (ISCED nivel 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4), Învățământ terțiar |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENTR2

Numărul de persoane nou înscrise după nivel de educație, sex și vârstă

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Învățământ secundar superior (ISCED nivel 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4), Învățământ terțiar

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

Sex

Masculin, feminin

| — | Vârstă |
| --- | --- |

—

Vârstă

Sub 14 ani, de la 14 la 29 de ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, peste 40 de ani, vârstă necunoscută

Obligatoriu cu excepția coloanelor 1 și 2 (privind nivelurile ISCED 3 și 4) care sunt opționale.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENTR3 | Numărul de persoane nou înscrise după nivel de educație, sex și domeniu de studiu |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Învățământ terțiar |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENTR3

Numărul de persoane nou înscrise după nivel de educație, sex și domeniu de studiu

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Învățământ terțiar

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, nivel 6

Sex

Masculin, feminin

| — | Domeniu de studiu |
| --- | --- |

—

Domeniu de studiu

Educație (ISC 14), Formarea cadrelor didactice (ISC 141), Științele educației (ISC 142), Științe umaniste și Arte, Arte (ISC 21), Științe umaniste (ISC 22), Științe sociale, economice și juridice, Științe sociale și comportamentale (ISC 31), Jurnalism și informare (ISC 32), Științe economice și administrative (ISC 34), Drept (ISC 38), Științe exacte, științele naturii (ISC 42), Științe fizice (ISC 44), Matematică și statistică (ISC 46), Informatică (ISC 48), Științe inginerești, industrie manufacturieră și construcții, Științe inginerești și inginerie comercială (ISC 52), Industria manufacturieră și de prelucrare (ISC 54), Arhitectură și construcții (ISC 58), Științe agricole, Științe agricole, silvice și piscicole (ISC 62), Medicină veterinară (ISC 64), Sănătate și protecție socială, Sănătate (ISC 72), Servicii sociale (ISC 76), Servicii, Servicii personale (ISC 81), Servicii de transport (ISC 84), Protecția mediului (ISC 85), Servicii de securitate (ISC 86), Necunoscut sau nespecificat

Obligatoriu

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD-Bologna | Numărul de absolvenți/ absolviri (nivel terțiar) după sex și domeniu de studiu detaliat în conformitate cu structura de două cicluri Bologna (licență-masterat) și doctorat |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Numărul de absolvenți/absolviri care urmează structurile Bologna (sau în programele de învățământ care conduc la o diplomă similară în țările din afara Europei), numărul de absolvenți/absolviri ai programelor în care structura Bologna nu a fost introdusă (urmând structura ISCED 199) (sau în programele care conduc la alte diplome în țările din afara Europei) |
| Structurile Bologna | Diplome obținute în mai puțin de 3 ani dar considerate de nivel terțiar și care fac parte din structura Bologna (conducând la obținerea unei prime diplome), diplome de licență, cu o durată de 3-4 ani conducând la o primă diplomă, diplomă de masterat cu o durată cumulativă de 4-6 ani (conducând la obținerea unei a doua diplome), primele diplome de lungă durată considerate ca făcând parte din structura Bologna (cu o durată de 5 sau mai mulți ani), programe de doctorat |
| — | Niveluri ISCED |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD-Bologna

Numărul de absolvenți/ absolviri (nivel terțiar) după sex și domeniu de studiu detaliat în conformitate cu structura de două cicluri Bologna (licență-masterat) și doctorat

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Numărul de absolvenți/absolviri care urmează structurile Bologna (sau în programele de învățământ care conduc la o diplomă similară în țările din afara Europei), numărul de absolvenți/absolviri ai programelor în care structura Bologna nu a fost introdusă (urmând structura ISCED 199) (sau în programele care conduc la alte diplome în țările din afara Europei)

Structurile Bologna

Diplome obținute în mai puțin de 3 ani dar considerate de nivel terțiar și care fac parte din structura Bologna (conducând la obținerea unei prime diplome), diplome de licență, cu o durată de 3-4 ani conducând la o primă diplomă, diplomă de masterat cu o durată cumulativă de 4-6 ani (conducând la obținerea unei a doua diplome), primele diplome de lungă durată considerate ca făcând parte din structura Bologna (cu o durată de 5 sau mai mulți ani), programe de doctorat

—

Niveluri ISCED

ISCED 5A prima diplomă de la 3 până la < 5 ani, ISCED 5A prima diplomă 5 ani sau mai mult, ISCED 5A (conducând la obținerea unei a doua diplome), ISCED 5B (conducând la obținerea unei prime atestări a calificării), ISCED 5B (conducând la obținerea unei a doua atestări a calificării), ISCED 6 (diplome de doctorat/post-doctorale)

Domeniu de studiu detaliat

Manual pentru domeniul educației și formări, versiunea decembrie 1999

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD1 | Număr de absolvenți (ISCED 3 și 4) după nivelul de educație, destinația programului, orientarea programului, tipul instituției, sex și studenți mobili și străini după sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de absolvent | Absolvenți care sunt cetățeni străini în țara raportoare, absolvenți care sunt studenți mobili în țara raportoare |
| Nivel de educație | Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4) |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD1

Număr de absolvenți (ISCED 3 și 4) după nivelul de educație, destinația programului, orientarea programului, tipul instituției, sex și studenți mobili și străini după sex

Defalcări

Specificații:

Tipul de absolvent

Absolvenți care sunt cetățeni străini în țara raportoare, absolvenți care sunt studenți mobili în țara raportoare

Nivel de educație

Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4)

—

Destinația programului

ISCED nivel 3A, - nivel 3B, - nivel 3C cu o durată similară programelor tipice 3A sau 3B, - nivel 3C cu o durată mai scurtă decât programele tipice 3A sau 3B, ISCED nivelul 4A, nivelul 4B, nivelul 4C.

| — | Orientarea programului |
| --- | --- |

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 programe generale, - nivel 3 programe pre-profesionale, - nivel 3 programe profesionale, ISCED nivel 4 programe generale, - nivel 4 programe pre-profesionale, - nivel 4 programe profesionale

Sex

Masculin, feminin

Tipul de absolvent/mobil

Absolvenți care nu sunt de origine din țara raportoare

Nivel de educație

Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4)

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 3A , - nivel 3B, - nivel 3C cu o durată similară programelor tipice 3A sau 3B, - nivel 3C cu o durată mai scurtă decât programele tipice 3A sau 3B

| — | Orientarea programului |
| --- | --- |

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 programe generale, - nivel 3 programe pre-profesionale, - nivel 3 programe profesionale, - nivel 4 programe generale, - nivel 4 programe pre-profesionale, - nivel 4 programe profesionale

Sex

Masculin, feminin

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

Nivel de educație

Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4)

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 3A , - nivel 3B, - nivel 3C cu o durată similară programelor tipice 3A sau 3B, - nivel 3C cu o durată mai scurtă decât programele tipice 3A sau 3B

| — | Orientarea programului |
| --- | --- |

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 programe generale, - nivel 3 programe pre-profesionale, - nivel 3 programe profesionale, - nivel 4 programe generale, - nivel 4 programe pre-profesionale, - nivel 4 programe profesionale

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD2 | Număr de absolvenți (ISCED 3 și 4) după nivelul de educație, destinația programului, orientarea programului, vârstă și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4) |
| — | Tipul de absolvent |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD2

Număr de absolvenți (ISCED 3 și 4) după nivelul de educație, destinația programului, orientarea programului, vârstă și sex

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Învățământ secundar superior (ISCED 3), învățământ postsecundar neuniversitar (ISCED 4)

—

Tipul de absolvent

Toți absolvenții, Absolvenți pentru prima dată

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 3A , - nivel 3B, - nivel 3C cu o durată similară programelor tipice 3A sau 3B, - nivel 3C cu o durată mai scurtă decât programele tipice 3A sau 3B, absolvenți pentru prima dată ISCED 3A și 3B, absolvenți pentru prima dată ISCED 3A, 3B și 3C cu o durată similară programelor tipice 3A sau 3B, ISCED nivel 4A, - nivel 4B, - nivel 4C

| — | Orientarea programului |
| --- | --- |

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 programe generale, - nivel 3 programe pre-profesionale, - nivel 3 programe profesionale, ISCED nivel 4 programe generale, - nivel 4 programe pre-profesionale, - nivel 4 programe profesionale

Sex

Masculin, feminin

| — | Vârstă |
| --- | --- |

—

Vârstă

Sub 11 ani, de la 11-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, peste 40 de ani, vârstă necunoscută

Obligatoriu

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD3 | Număr de absolvenți (ISCED 5 și 6) după nivelul de educație, destinația programului, durată cumulativă, tipul instituției, sex și studenți mobili și străini după sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Tipul de absolvent/origine | Absolvenți care sunt studenți mobili în țara raportoare |
| Nivel de educație | ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6 |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD3

Număr de absolvenți (ISCED 5 și 6) după nivelul de educație, destinația programului, durată cumulativă, tipul instituției, sex și studenți mobili și străini după sex

Defalcări

Specificații:

Tipul de absolvent/origine

Absolvenți care sunt studenți mobili în țara raportoare

Nivel de educație

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă prin durată cumulativă, - nivel 5A a doua și următoarele diplome prin durată cumulativă, nivel 5B prima atestare a calificării prin durată cumulativă, - nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificărilor prin durată cumulativă, nivel 6 diplomă de doctorat, nivel 6 diplome postdoctorale

| — | Durată cumulativă |
| --- | --- |

—

Durată cumulativă

ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5-6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai mult de 6 ani, ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 2-< 3 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 3 la < 5, nivel 5B prima atestare a calificării peste 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării de la 3 la < 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării 5 ani sau mai mult

Sex

Masculin, feminin

Tipul de absolvent/cetățenie

Absolvenți care sunt studenți străini în țara raportoare

Nivel de educație

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă prin durată cumulativă, - nivel 5A a doua și următoarele diplome prin durată cumulativă, nivel 5B prima atestare a calificării prin durată cumulativă, - nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificărilor prin durată cumulativă, nivel 6 diplomă de doctorat, nivel 6 diplome postdoctorale

| — | Durată cumulativă |
| --- | --- |

—

Durată cumulativă

ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 până la 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome peste 6 ani, ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani,.nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 2-< 3 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 3 la < 5, nivel 5B prima atestare a calificării peste 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării de la 3 la < 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării 5 ani sau mai mult

Sex

Masculin, feminin

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

Nivel de educație

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

| — | Destinația programului |
| --- | --- |

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă prin durată cumulativă, - nivel 5A a doua și următoarele diplome prin durată cumulativă, nivel 5B prima atestare a calificării prin durată cumulativă, - nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificărilor prin durată cumulativă, nivel 6 diplomă de doctorat, nivel 6 diplome postdoctorale

| — | Durată cumulativă |
| --- | --- |

—

Durată cumulativă

ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 până la 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome peste 6 ani, ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani,.nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 2-< 3 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 3 la < 5, nivel 5B prima atestare a calificării peste 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării de la 3 la < 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării 5 ani sau mai mult

Sex

Masculin, feminin

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD4 | Număr de absolvenți (ISCED 5 și 6) după nivelul de educație, destinația programului, durată cumulativă, vârstă și sex |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Toți absolvenții ISCED 5 și 6: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Absolvenți pentru prima dată (numărătoare neduplicată): ISCED 5A, ISCED 5B |
| — | Destinația programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD4

Număr de absolvenți (ISCED 5 și 6) după nivelul de educație, destinația programului, durată cumulativă, vârstă și sex

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Toți absolvenții ISCED 5 și 6: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Absolvenți pentru prima dată (numărătoare neduplicată): ISCED 5A, ISCED 5B

—

Destinația programului

ISCED nivel 5A prima diplomă prin durată cumulativă, - nivel 5A a doua și următoarele diplome prin durată cumulativă, nivel 5B prima atestare a calificării prin durată cumulativă, - nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificărilor prin durată cumulativă, - nivel 6 diplome de doctorat, - nivel 6 diplome postdoctorale, absolvenți pentru prima oară (numărătoare neduplicată) ISCED 5A total prin durată cumulativă, total ISCED 5B

| — | Durată cumulativă |
| --- | --- |

—

Durată cumulativă

ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome mai puțin de 5 până la 6 ani, nivel 5A a doua și următoarele diplome peste 6 ani, ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani,.nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 2-< 3 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 3 la < 5, nivel 5B prima atestare a calificării peste 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării de la 3 la < 5 ani, nivel 5B a doua și următoarele atestări ale calificării 5 ani sau mai mult, absolvenți pentru prima oară (numărătoare neduplicată) ISCED 5A de la 3 la < 5 ani, absolvenți pentru prima oară (numărătoare neduplicată) ISCED 5A de la 5 la 6 ani, absolvenți pentru prima oară (numărătoare neduplicată) ISCED 5A peste 6 ani

Sex

Masculin, feminin

| — | Vârstă |
| --- | --- |

—

Vârstă

Sub 15 ani, de la 15-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, peste 40 de ani, vârstă necunoscută

Obligatoriu.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| GRAD5 | Număr de absolviri după nivelul de educație, orientarea programului, sex și domeniul de studiu |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 3, - nivel 4, - nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6 |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

GRAD5

Număr de absolviri după nivelul de educație, orientarea programului, sex și domeniul de studiu

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 3, - nivel 4, - nivel 5A, - nivel 5B, - nivel 6

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 calificări profesionale/pre-profesionale, - nivel 4 calificări profesionale/pre-profesionale, - nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, - nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, - nivel 5A a doua diplomă și următoarele, - nivel 5B prima atestare a calificării, - nivel 5B a doua atestare a calificării și următoarele, - nivel 6 diplome de doctorat, - nivel 6 diplome post-doctorale

Sex

Masculin, feminin

| — | Domeniu de studiu |
| --- | --- |

—

Domeniu de studiu

Educație (ISC 14), Formarea cadrelor didactice (ISC 141), Științele educației (ISC 142), Științe umaniste și Arte, Arte (ISC 21), Științe umaniste (ISC 22), Științe sociale, economice și juridice, Științe sociale și comportamentale (ISC 31), Jurnalism și informare (ISC 32), Științe economice și administrative (ISC 34), Drept (ISC 38), Științe exacte, științele naturii (ISC 42), Științe fizice (ISC 44), Matematică și statistică (ISC 46), Informatică (ISC 48), Științe inginerești, industrie manufacturieră și construcții, Științe inginerești și inginerie comercială (ISC 52), Industria manufacturieră și de prelucrare (ISC 54), Arhitectură și construcții (ISC 58), Științe agricole, Științe agricole, silvice și piscicole (ISC 62), Medicină veterinară (ISC 64), Sănătate și protecție socială, Sănătate (ISC 72), Servicii sociale (ISC 76), Servicii, Servicii personale (ISC 81), Servicii de transport (ISC 84), Protecția mediului (ISC 85), Servicii de securitate (ISC 86), Necunoscut sau nespecificat

Obligatoriu.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| Durată medie | Durata medie a învățământului terțiar |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel terțiar, ISCED nivel 6 |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

Durată medie

Durata medie a învățământului terțiar

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel terțiar, ISCED nivel 6

—

Orientarea programului

ISCED nivel 5A, - nivel 5B, nivel 5A/6

Durata prin aproximare

Formula:

(predefinită)

Durata prin metoda în lanț

Probabilitate condițională a unei rate de abandon 0 în cursul primului an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la primul la al 2-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 2-lea la al 3-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 3-lea la al 4-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 4-lea la al 5-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 5-lea la al 6-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 6-lea la al 7-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 7-lea la al 8-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 8-lea la al 9-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 9-lea la al 10-lea an de studiu, probabilitate condițională de tranziție de la al 10-lea la al 11-lea an de studiu

Opțional. De colectat o dată la trei ani.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| Rata de promovare | Anchetă 2009 care vizează estimarea ratei de promovare a studiilor superioare de către studenții naționali și străini |
| Defalcări | Specificații: |
| Absolvire pentru prima dată | |
| — | Durată cumulativă |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

Rata de promovare

Anchetă 2009 care vizează estimarea ratei de promovare a studiilor superioare de către studenții naționali și străini

Defalcări

Specificații:

Absolvire pentru prima dată

—

Durată cumulativă

ISCED nivel 5A prima diplomă de la 3 la < 5 ani, - nivel 5A prima diplomă de la 5 la 6 ani, nivel 5A prima diplomă peste 6 ani, nivel 5A a doua atestare a calificării și următoarele (neduplicate), nivel 5B prima atestare a calificării de la 2 la < 3 ani, nivel 5B prima atestare a calificării de la 3 la < 5 ani, nivel 5B prima atestare a calificării peste 5 ani, nivel 5B prima și a doua atestare a calificării (neduplicat)

Mișcări între programele A și B de tip superior

Mișcare de programe 5A spre programe 5B, mișcare de programe 5B spre programe 5A

Numărul de absolvenți

Numărul de nou înscriși la un program 5A care nu obțin o primă diplomă 5A, dar care sunt reorientați înspre programe 5B și care promovează cu succes o primă diplomă 5B, număr de absolvenți de învățământ superior de tip A care vor începe pe urmă un program de tip 5B și care vor obține o primă diplomă 5B, numărul de nou înscriși la un program 5B care nu obțin o primă diplomă 5B, dar care sunt reorientați spre un program 5A și care obțin o primă diplomă 5A cu succes, numărul de absolvenți de învățământ superior de tip B care vor începe pe urmă un program 5A și care vor obține cu succes o primă diplomă 5A

Frecvența participării

Total frecvență integrală și frecvență redusă, frecvență integrală, frecvență redusă

Rata de promovare

(predefinită)

Opțional. De colectat o dată la trei ani.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| Class 1 | Mărimea medie a claselor după nivel de educație și după tipul de instituție |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | Învățământ primar (ISC 1), Învățământ secundar inferior (ISC 2) |
| Tipul de instituție | Instituții publice, instituții de învățământ private subvenționate de guvern, instituții de învățământ private independente |
| Mărimea medie a claselor | Număr de studenți, număr de clase |
| Opțional |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

Class 1

Mărimea medie a claselor după nivel de educație și după tipul de instituție

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

Învățământ primar (ISC 1), Învățământ secundar inferior (ISC 2)

Tipul de instituție

Instituții publice, instituții de învățământ private subvenționate de guvern, instituții de învățământ private independente

Mărimea medie a claselor

Număr de studenți, număr de clase

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| PERS_ENRL2 | Număr de studenți incluși în statisticile privind personalul din învățământ după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției și modalitatea de studiu. |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6, neclasificat după nivel |
| — | orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

PERS_ENRL2

Număr de studenți incluși în statisticile privind personalul din învățământ după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției și modalitatea de studiu.

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6, neclasificat după nivel

—

orientarea programului

ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional și profesional, - nivel 4 general, - 4 nivel pre-profesional și profesional, - nivel 5B, - nivel 5A/6

| — | orientarea programului/localizare |
| --- | --- |

—

orientarea programului/localizare

ISCED nivel 3 pre-profesional și profesional în mediu școlar, - nivel 3 pre-profesional și profesional în mediu școlar și profesional, - nivel 4 pre-profesional și profesional în mediu școlar, - nivel 4 pre-profesional și profesional în mediu școlar și profesional

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

| — | Modalitatea de studiu |
| --- | --- |

—

Modalitatea de studiu

Frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală

Obligatoriu. Liniile C4-C9 privind instituțiile de învățământ private subvenționate de guvern și instituțiile de învățământ private independente sunt opționale. Coloanele 9-10 (nivelul 3 ISCED profesional și preprofesional în mediu școlar și în mediu școlar și profesional) și 14-15 (ISCED nivel 4 profesional și preprofesional în mediu școlar și în mediu școlar și profesional) sunt opționale.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| PERS1 | Cadre didactice (ISCED 0-4) și cadre didactice universitare (ISCED 5-6) după nivelul de educație, orientarea programului, sex, vârstă, tip de instituție și statut profesional |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5 și 6, neclasificat după nivel |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

PERS1

Cadre didactice (ISCED 0-4) și cadre didactice universitare (ISCED 5-6) după nivelul de educație, orientarea programului, sex, vârstă, tip de instituție și statut profesional

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5 și 6, neclasificat după nivel

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 programe generale, - nivel 3 programe pre-profesionale și profesionale în mediu școlar, - nivel 3 programe preprofesionale și profesionale în mediu școlar și profesional, nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional și profesional în mediu școlar, - nivel 4 preprofesional și profesional în mediu școlar și profesional, nivel 5B, - nivel 5A și 6

Sex

Masculin, feminin

| — | Vârstă |
| --- | --- |

—

Vârstă

Mai puțin de 25, 25-29 ani, 30-34 ani, 35-39 ani, 40-44 ani, 45-49 ani, 50-54 ani, 55-59 ani, 60-64 ani, 65 și peste, vârstă necunoscută

Statut profesional

Normă întreagă, fracțiune de normă, echivalent normă întreagă

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

| — | Statut profesional |
| --- | --- |

—

Statut profesional

Normă întreagă, fracțiune de normă, echivalent normă întreagă

Obligatoriu. Liniile A54-A61 privind instituțiile de învățământ private subvenționate de guvern și instituțiile de învățământ private independente sunt opționale. Coloanele 9-10 (ISCED nivel 3 profesional și preprofesional în mediu școlar și în mediu școlar și profesional) și 14-15 (ISCED nivel 4 profesional și preprofesional în mediu școlar și în mediu școlar și profesional) (pentru liniile A-A36) sunt opționale.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| PERS2 | Personalul de conducere la nivelul școlii și asistenți didactici la nivelurile 0, 1, 2 și 3 ISCED |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - combinație nivelurile 1 și 2, - combinație nivelurile 2 și 3 |
| Personal de conducere la nivelul școlii | |
| — | Sex |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

PERS2

Personalul de conducere la nivelul școlii și asistenți didactici la nivelurile 0, 1, 2 și 3 ISCED

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - combinație nivelurile 1 și 2, - combinație nivelurile 2 și 3

Personal de conducere la nivelul școlii

—

Sex

Masculin, feminin

| — | Statut profesional |
| --- | --- |

—

Statut profesional

Normă întreagă, fracțiune de normă, echivalent normă întreagă

Asistenți didactici

| — | Sex |
| --- | --- |

—

Sex

Masculin, feminin

| — | Statut profesional |
| --- | --- |

—

Statut profesional

Normă întreagă, fracțiune de normă, echivalent normă întreagă

Opțional.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| FIN_ENRL2 | Număr de studenți incluși în statisticile privind finanțarea învățământului după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției și modalitatea de studiu. |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6, neclasificat după nivel |
| — | orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

FIN_ENRL2

Număr de studenți incluși în statisticile privind finanțarea învățământului după nivelul de educație, orientarea programului, destinația programului, tipul instituției și modalitatea de studiu.

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6, neclasificat după nivel

—

orientarea programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 2 preprofesional și profesional, - nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional și profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional și profesional, - nivel 5B, - nivel 5A/6

Tipul de instituție

Instituții publice, toate instituțiile de învățământ private

| — | Modalitatea de studiu |
| --- | --- |

—

Modalitatea de studiu

Frecvență integrală, frecvență redusă, echivalent frecvență integrală

Obligatoriu. Liniile C4-C9 (privind instituțiile de învățământ private subvenționate de guvern și instituțiile de învățământ private independente) sunt opționale. Coloanele 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 sunt opționale. Coloana 10 poate fi raportată împreună cu coloana 9.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| FINANCE1 | Cheltuielile pentru educație după nivelul de educație, sursă și tipul operațiunii |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6 |
| — | orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

FINANCE1

Cheltuielile pentru educație după nivelul de educație, sursă și tipul operațiunii

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6

—

orientarea programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 2 preprofesional și profesional, - nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional și profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional și profesional, - nivel 5B, - nivel 5A/6

Sursă (1)

Cheltuielile administrației publice centrale, cheltuielile administrației regionale, cheltuielile administrației locale

| — | tipul operațiunii (1) |
| --- | --- |

—

tipul operațiunii (1)

Cheltuieli directe pentru instituțiile publice, cheltuieli directe pentru instituțiile de învățământ private, transferuri către administrațiile regionale (net), transferuri către administrațiile locale (net), burse și alte subvenții pentru studenți/familii, împrumuturi pentru studii, transferuri și plăți către alte entități private

Sursă (2)

Fonduri provenite de la agenții internaționale și din alte surse străine

| — | tipul operațiunii (2) |
| --- | --- |

—

tipul operațiunii (2)

Plăți internaționale direct către instituții publice, plăți internaționale direct către instituțiile de învățământ private, transferuri din surse internaționale către administrațiile centrale, transferuri din surse internaționale către administrațiile regionale, transferuri din surse internaționale către administrațiile locale

Sursă (3)

Cheltuielile familiilor

| — | tipul operațiunii (3) |
| --- | --- |

—

tipul operațiunii (3)

Plăți către instituțiile publice (net), plăți către instituțiile de învățământ private (net), plăți privind bunuri solicitate în mod direct și indirect de instituțiile de învățământ, plăți privind bunuri care nu sunt necesare în mod direct participării, plăți pentru meditații private

Sursă (4)

Cheltuielile altor entități private

| — | tipul operațiunii (4) |
| --- | --- |

—

tipul operațiunii (4)

Burse și alte subvenții pentru studenți/familii, împrumuturi pentru studii

Obligatoriu. Defalcarea detaliată a liniilor F1, F4, F6, F7, F8, H2, H3, H5B, H15, H16, H17, E2, E3, E5A, E5B este opțională. Coloanele 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 sunt opționale. Coloana 10 poate fi raportată împreună cu coloana 9.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| FINANCE2 | Cheltuieli pentru educație după nivelul de educație, natura și categoria resursei |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6 |
| — | orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

FINANCE2

Cheltuieli pentru educație după nivelul de educație, natura și categoria resursei

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5/6

—

orientarea programului

ISCED nivel 2 general, - nivel 2 preprofesional și profesional, - nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional și profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional și profesional, - nivel 5B, - nivel 5A/6

Cheltuieli în instituții publice

| — | cheltuieli curente pentru remunerarea personalului (1) |
| --- | --- |

—

cheltuieli curente pentru remunerarea personalului (1)

| — | cadre didactice, - alți membri ai personalului pedagogic, administrativ și profesional + personal auxiliar |
| --- | --- |

—

cadre didactice, - alți membri ai personalului pedagogic, administrativ și profesional + personal auxiliar

| — | cheltuieli curente pentru remunerarea personalului (2) |
| --- | --- |

—

cheltuieli curente pentru remunerarea personalului (2)

| — | salarii, cheltuieli pentru pensii, alte compensații non-salariale |
| --- | --- |

—

salarii, cheltuieli pentru pensii, alte compensații non-salariale

| — | alte cheltuieli curente |
| --- | --- |

—

alte cheltuieli curente

| — | cheltuieli de capital |
| --- | --- |

—

cheltuieli de capital

| — | ajustări pentru schimbări în soldurile fondurilor |
| --- | --- |

—

ajustări pentru schimbări în soldurile fondurilor

| — | cheltuieli pentru servicii auxiliare în instituțiile publice |
| --- | --- |

—

cheltuieli pentru servicii auxiliare în instituțiile publice

| — | cheltuieli pentru activități de cercetare și dezvoltare în instituțiile publice |
| --- | --- |

—

cheltuieli pentru activități de cercetare și dezvoltare în instituțiile publice

Cheltuieli în toate instituțiile de învățământ private

| — | totalul cheltuielilor curente pentru remunerarea personalului |
| --- | --- |

—

totalul cheltuielilor curente pentru remunerarea personalului

| — | totalul cheltuielilor curente altele decât cele pentru remunerarea personalului |
| --- | --- |

—

totalul cheltuielilor curente altele decât cele pentru remunerarea personalului

| — | cheltuieli de capital totale |
| --- | --- |

—

cheltuieli de capital totale

| — | ajustări pentru schimbări în soldurile fondurilor |
| --- | --- |

—

ajustări pentru schimbări în soldurile fondurilor

| — | cheltuieli totale pentru servicii auxiliare în instituțiile de învățământ private |
| --- | --- |

—

cheltuieli totale pentru servicii auxiliare în instituțiile de învățământ private

| — | total cheltuieli pentru activități de cercetare și dezvoltare în instituții de învățământ private |
| --- | --- |

—

total cheltuieli pentru activități de cercetare și dezvoltare în instituții de învățământ private

Obligatoriu. Liniile X1, X5, X7, X8, X9 plus Y1-Y40 și Z1-Z40 (privind instituțiile de învățământ private subvenționate de guvern și instituțiile de învățământ private independente) sunt opționale. Coloanele 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 sunt opționale. Coloana 10 poate fi raportată împreună cu coloana 9.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| REGIO1 | Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, sex și regiune |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5, - nivel 6 |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

REGIO1

Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, sex și regiune

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 0, - nivel 1, - nivel 2, - nivel 3, - nivel 4, - nivel 5, - nivel 6

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 general, - nivel 3 preprofesional/profesional, - nivel 4 general, - nivel 4 preprofesional/profesional, - nivel 5A nivel 5B

Sex

Masculin, feminin

| — | Regiunea |
| --- | --- |

—

Regiunea

Nivel NUTS 2 pentru toate țările cu excepția Germaniei și a Regatului Unit (nivel NUTS 1). Nu este necesară nicio informație regională pentru Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Islanda și Liechtenstein (nu există nivel NUTS 2 în aceste țări)

Obligatoriu.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| REGIO2 | Număr de studenți după vârstă, sex și regiune |
| Defalcări | Specificații: |
| Vârstă | Sub 3 ani, de la 3-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, 40 de ani și peste, vârstă necunoscută |
| Sex | Masculin, feminin |
| — | Regiunea |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

REGIO2

Număr de studenți după vârstă, sex și regiune

Defalcări

Specificații:

Vârstă

Sub 3 ani, de la 3-29 ani (ani luați separat) 30-34 ani, 35-39 ani, 40 de ani și peste, vârstă necunoscută

Sex

Masculin, feminin

—

Regiunea

Nivel NUTS 2 pentru toate țările cu excepția Germaniei și a Regatului Unit (nivel NUTS 1). Nu este necesară nicio informație regională pentru Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Islanda și Liechtenstein (nu există nivel NUTS 2 în aceste țări)

Obligatoriu.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRLLNG1 | Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului și limbile străine moderne studiate |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3 |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRLLNG1

Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului și limbile străine moderne studiate

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional

Limbă străină modernă

Bulgară, cehă, daneză, engleză, olandeză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, maghiară, irlandeză, italiană, letonă, lituaniană, malteză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză, arabă, chineză, japoneză, rusă, alte limbi moderne

Număr corespunzător de studenți înscriși

Obligatoriu. Coloanele 4 și 5 (privind programele generale și preprofesionale și profesionale la nivelul 3 ISCED) sunt opționale.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ENRLLNG2 | Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, vârstă și limbile străine moderne studiate |
| Defalcări | Specificații: |
| Nivel de educație | ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3 |
| — | Orientarea programului |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ENRLLNG2

Număr de studenți după nivelul de educație, orientarea programului, vârstă și limbile străine moderne studiate

Defalcări

Specificații:

Nivel de educație

ISCED nivel 1, - nivel 2, - nivel 3

—

Orientarea programului

ISCED nivel 3 general, - nivel 3 pre-profesional/profesional

Numărul de limbi străine

nicio limbă străină, o limbă străină, 2 sau mai multe limbi străine

Vârstă

Sub 6 ani, de la 6 la 19 ani (ani luați în mod separat), 20 de ani sau mai mult, nespecificat după vârstă

Număr corespunzător de studenți înscriși

Obligatoriu. Liniile A2 - A18 sunt opționale, coloanele 13-16 (privind orientarea ISCED nivel 3 preprofesional și profesional) sunt opționale.

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ISCMAP_PROGR | Identificarea programelor de educație naționale |
| Defalcări | Specificații: |
| Titlurile coloanelor | Col. 1 | Numărul programului (prog.<ISCED nivel>.<număr în cadrul nivelului>) |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ISCMAP_PROGR

Identificarea programelor de educație naționale

Defalcări

Specificații:

Titlurile coloanelor

Col. 1

Numărul programului (prog.<ISCED nivel>.<număr în cadrul nivelului>)

| Col. 2 | Anul de creare a programului |
| --- | --- |

Col. 2

Anul de creare a programului

| Col. 3 | Nivel ISCED |
| --- | --- |

Col. 3

Nivel ISCED

| Col. 4 | Destinația programului |
| --- | --- |

Col. 4

Destinația programului

| Col. 5 | Orientarea programului |
| --- | --- |

Col. 5

Orientarea programului

| Col. 6 | Durată cumulativă teoretică a nivelului ISCED 5 |
| --- | --- |

Col. 6

Durată cumulativă teoretică a nivelului ISCED 5

| Col. 7 | Poziția în structura națională a diplomelor/calificărilor |
| --- | --- |

Col. 7

Poziția în structura națională a diplomelor/calificărilor

| Col. 8 | Poziția în structura învățământului terțiar (licență-masterat-doctorat) |
| --- | --- |

Col. 8

Poziția în structura învățământului terțiar (licență-masterat-doctorat)

| Col. 9 | Observații privind programele care acoperă mai multe niveluri sau subcategorii ISCED |
| --- | --- |

Col. 9

Observații privind programele care acoperă mai multe niveluri sau subcategorii ISCED

| Col. 10 | Denumirea națională a programului |
| --- | --- |

Col. 10

Denumirea națională a programului

| Col. 11 | Denumirea descriptivă a programului în limba engleză |
| --- | --- |

Col. 11

Denumirea descriptivă a programului în limba engleză

| Col. 12 | Cerința minimă de admitere (nivel ISCED sau altul) |
| --- | --- |

Col. 12

Cerința minimă de admitere (nivel ISCED sau altul)

| Col. 13 | Diplome principale, atestări și certificări acordate |
| --- | --- |

Col. 13

Diplome principale, atestări și certificări acordate

| Col. 14 | Codul atestatului în ISCMAP-QUAL |
| --- | --- |

Col. 14

Codul atestatului în ISCMAP-QUAL

| Col. 15 | Vârstă teoretică de începere |
| --- | --- |

Col. 15

Vârstă teoretică de începere

| Col. 16 | Durata teoretică a programului |
| --- | --- |

Col. 16

Durata teoretică a programului

| Col. 17 | Ani de studiu cumulativi teoretici la încheierea programului |
| --- | --- |

Col. 17

Ani de studiu cumulativi teoretici la încheierea programului

| Col. 18 | Programul se derulează parțial în mediu profesional? (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 18

Programul se derulează parțial în mediu profesional? (Da/Nu)

| Col. 19 | Program destinat în mod specific adulților (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 19

Program destinat în mod specific adulților (Da/Nu)

| Col. 20 | Program conceput în mod specific pentru o participare cu frecvență redusă (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 20

Program conceput în mod specific pentru o participare cu frecvență redusă (Da/Nu)

| Col. 21 | Prezent în colectarea de date a UOE (Da/Nu/Probabil) |
| --- | --- |

Col. 21

Prezent în colectarea de date a UOE (Da/Nu/Probabil)

| Col. 22 | Prezent în tabelele FINANȚĂRI ale UOE (Da/Nu/Probabil) |
| --- | --- |

Col. 22

Prezent în tabelele FINANȚĂRI ale UOE (Da/Nu/Probabil)

| Col. 23 | Înscrieri |
| --- | --- |

Col. 23

Înscrieri

| Col. 24 | Observații |
| --- | --- |

Col. 24

Observații

Opțional

| Numele tabelului și defalcări | Titlu și specificații |
| --- | --- |
| ISCMAP_QUAL | Identificarea calificărilor naționale din învățământ |
| Defalcări | Specificații: |
| Titlurile coloanelor | Col. 1 | Numărul calificării (cal.<număr în cadrul nivelului>) |

Numele tabelului și defalcări

Titlu și specificații

ISCMAP_QUAL

Identificarea calificărilor naționale din învățământ

Defalcări

Specificații:

Titlurile coloanelor

Col. 1

Numărul calificării (cal.<număr în cadrul nivelului>)

| Col. 2 | Anul de introducere a calificării |
| --- | --- |

Col. 2

Anul de introducere a calificării

| Col. 3 | Nivel ISCED de calificare |
| --- | --- |

Col. 3

Nivel ISCED de calificare

| Col. 4 | Destinație (A/B/C) |
| --- | --- |

Col. 4

Destinație (A/B/C)

| Col. 5 | Denumirea națională |
| --- | --- |

Col. 5

Denumirea națională

| Col. 6 | Denumirea în limba engleză |
| --- | --- |

Col. 6

Denumirea în limba engleză

| Col. 7 | Programe destinate obținerii calificării |
| --- | --- |

Col. 7

Programe destinate obținerii calificării

| Col. 8 | Examen final (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 8

Examen final (Da/Nu)

| Col. 9 | Serie de examene în cursul programului (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 9

Serie de examene în cursul programului (Da/Nu)

| Col. 10 | Numărul de ore de curs specificat, ȘI de examene (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 10

Numărul de ore de curs specificat, ȘI de examene (Da/Nu)

| Col. 11 | Estimare a procentului din curs care face obiectul examenului |
| --- | --- |

Col. 11

Estimare a procentului din curs care face obiectul examenului

| Col. 12 | Numai numărul de ore de curs specificate (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 12

Numai numărul de ore de curs specificate (Da/Nu)

| Col. 13 | Ore de curs |
| --- | --- |

Col. 13

Ore de curs

| Col. 14 | Cerințe specifice |
| --- | --- |

Col. 14

Cerințe specifice

| Col. 15 | Poate fi obținută fără înscriere la un program specific? (Da/Nu) |
| --- | --- |

Col. 15

Poate fi obținută fără înscriere la un program specific? (Da/Nu)

| Col. 16 | În ce condiții? |
| --- | --- |

Col. 16

În ce condiții?

| Col. 17 | Organizația (organizațiile) care acordă calificarea |
| --- | --- |

Col. 17

Organizația (organizațiile) care acordă calificarea

| Col. 18 | Numerele programelor |
| --- | --- |

Col. 18

Numerele programelor

| Col. 19 | Numărul de absolvenți |
| --- | --- |

Col. 19

Numărul de absolvenți

| Col. 20 | Numerele programelor |
| --- | --- |

Col. 20

Numerele programelor

| Col. 21 | Numărul de absolvenți |
| --- | --- |

Col. 21

Numărul de absolvenți

| Col. 22 | Observații |
| --- | --- |

Col. 22

Observații

Opțional

---

ANEXA II

Cerințele referitoare la calitatea datelor și cadrul de calitate în domeniul raportării

Cerințele de calitate a datelor

Cerințele de calitate a datelor pentru datele privind sistemele de educație și formare se referă la dimensiunile rapoartelor de calitate (sau criteriile de calitate în domeniul raportării) în materie de relevanță, acuratețe, actualitate și punctualitate, accesibilitate și claritate, comparabilitate și coerență.

În special, datele trebuie să fie conforme cu definițiile și conceptele menționate în orientările detaliate pentru UNESCO / OCDE / Eurostat de colectare a datelor privind sistemele de învățământ.

Raportul privind calitatea datelor

În fiecare an, Comisia (Eurostat) furnizează statelor membre proiecte de documente pentru stabilirea rapoartelor de calitate anuale, completate parțial cu indicatori cantitativi deja disponibili și cu alte informații de care dispune Comisia (Eurostat) cu 3 luni înainte de termenul de transmitere a datelor menționat la articolul 4 alineatul (2). Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) un raport de calitate completat, astfel cum este menționat la articolul 4 alineatul (2).

Raportul de calitate se împarte în următoarele 7 capitole: înscrieri, persoanele nou înscrise, personal, absolvenți/absolviri, finanțări, limbi străine învățate și date privind înscrierile la nivel regional.

Raportul privind calitatea datelor atestă documentar conformitatea cu dimensiunile de relevanță, precizie, actualitate și punctualitate, accesibilitate și claritate, comparabilitate și coerență.

În special, raportul privind calitatea datelor trebuie să ateste documentar conformitatea cu definițiile și conceptele menționate în orientările detaliate pentru UNESCO / OCDE / Eurostat de colectare a datelor privind sistemele de învățământ.

Abateri de la definițiile și conceptele menționate în orientările detaliate pentru UNESCO / OCDE / Eurostat de colectare a datelor privind sistemele de educație trebuie să fie documentate și explicate și, dacă este posibil, cuantificate.

În special, statele membre furnizează o descriere a surselor utilizate la nivel de tabele, astfel cum este descris în anexa I, iar utilizarea estimărilor și a revizuirilor trebuie să fie clar identificată la nivelul tabelelor și defalcărilor.

---

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/28

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 89/2011 AL COMISIEI

din 2 februarie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 februarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 85,0 |
| MA | 59,8 |
| TN | 125,1 |
| TR | 100,8 |
| ZZ | 97,4 |
| 0707 00 05 | JO | 86,2 |
| MA | 100,1 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 120,6 |
| 0709 90 70 | MA | 56,6 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,9 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,1 |
| IL | 67,8 |
| MA | 52,0 |
| TN | 54,5 |
| TR | 70,6 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 162,8 |
| MA | 77,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 57,9 |
| EG | 57,7 |
| IL | 98,7 |
| JM | 91,5 |
| MA | 88,7 |
| PK | 51,1 |
| TR | 67,0 |
| US | 79,6 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 41,5 |
| TR | 56,6 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 47,2 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 126,3 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | CN | 76,0 |
| US | 108,9 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

116,3

JO

85,0

MA

59,8

TN

125,1

TR

100,8

ZZ

97,4

0707 00 05

JO

86,2

MA

100,1

TR

175,4

ZZ

120,6

0709 90 70

MA

56,6

TR

133,1

ZZ

94,9

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,1

IL

67,8

MA

52,0

TN

54,5

TR

70,6

ZA

41,5

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

162,8

MA

77,2

TR

79,6

ZZ

106,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

57,9

EG

57,7

IL

98,7

JM

91,5

MA

88,7

PK

51,1

TR

67,0

US

79,6

ZZ

74,0

0805 50 10

AR

45,3

EG

41,5

TR

56,6

UY

45,3

ZZ

47,2

0808 10 80

BR

55,2

CA

96,6

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

126,3

ZZ

82,9

0808 20 50

CN

76,0

US

108,9

ZA

96,8

ZZ

93,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DECIZII

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 februarie 2011

de autorizare a introducerii pe piață a unui extract micelial obținut din Lentinula edodes (ciupercă Shiitake) ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2011) 442]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(2011/73/UE)

COMISIA EUROPEANĂ

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și ingredientele alimentare noi (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | La 19 decembrie 2007, societatea GlycaNova Norge AS a înaintat autorităților competente din Regatul Unit o cerere de introducere pe piață a unui extract micelial obținut din ciuperci Shiitake (Lentinula edodes denumită anterior Lentinus edodes) ca ingredient alimentar nou. |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2007, societatea GlycaNova Norge AS a înaintat autorităților competente din Regatul Unit o cerere de introducere pe piață a unui extract micelial obținut din ciuperci Shiitake (Lentinula edodes denumită anterior Lentinus edodes) ca ingredient alimentar nou.

| (2) | La 3 noiembrie 2008, organismul competent de evaluare a produselor alimentare din Regatul Unit a emis raportul său de evaluare inițială. În acest raport, el a concluzionat că utilizarea extractului micelial de Lentinula edodes ca ingredient alimentar era acceptabilă. |
| --- | --- |

(2)

La 3 noiembrie 2008, organismul competent de evaluare a produselor alimentare din Regatul Unit a emis raportul său de evaluare inițială. În acest raport, el a concluzionat că utilizarea extractului micelial de Lentinula edodes ca ingredient alimentar era acceptabilă.

| (3) | Comisia a transmis raportul de evaluare inițială tuturor statelor membre la data de 7 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a transmis raportul de evaluare inițială tuturor statelor membre la data de 7 ianuarie 2009.

| (4) | În cursul intervalului de 60 de zile prevăzut la articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 258/97, s-au formulat obiecții motivate față de comercializarea acestui produs, în conformitate cu dispoziția menționată anterior. |
| --- | --- |

(4)

În cursul intervalului de 60 de zile prevăzut la articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 258/97, s-au formulat obiecții motivate față de comercializarea acestui produs, în conformitate cu dispoziția menționată anterior.

| (5) | Prin urmare, la 24 septembrie 2009 a fost consultată Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, la 24 septembrie 2009 a fost consultată Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA).

| (6) | La 9 iulie 2010, EFSA (Grupul științific pentru produse dietetice, nutriție și alergii), în „Avizul științific privind siguranța «extractului de Lentinula edodes» ca ingredient alimentar nou” (2) a ajuns la concluzia că extractul micelial de Lentinula edodes este sigur în condițiile de utilizare și nivelurile de ingerare propuse |
| --- | --- |

(6)

La 9 iulie 2010, EFSA (Grupul științific pentru produse dietetice, nutriție și alergii), în „Avizul științific privind siguranța «extractului de Lentinula edodes» ca ingredient alimentar nou” (2) a ajuns la concluzia că extractul micelial de Lentinula edodes este sigur în condițiile de utilizare și nivelurile de ingerare propuse

| (7) | În baza evaluării științifice, se consideră că extractul micelial de Lentinula edodes respectă criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

În baza evaluării științifice, se consideră că extractul micelial de Lentinula edodes respectă criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 258/97.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Extractul micelial de Lentinula edodes, ale cărui specificații sunt menționate în anexa I, se poate introduce pe piața Uniunii ca ingredient alimentar nou destinat utilizărilor enumerate în anexa II.

Articolul 2

Denumirea extractului micelial de Lentinula edodes autorizat prin prezenta decizie, menționată pe eticheta produsului alimentar care o conține, este „extract de ciupercă Lentinula edodes” sau „extract de ciupercă Shiitake”.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează societății GlycaNova Norge AS, Oraveien 2, 1630 Gamle Fredrikstad, Norvegia.

Adoptată la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 43, 14.2.1997, p. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1685.

2

---

ANEXA I

Specificațiile extractului micelial de Lentinula edodes

Descriere:

Noul ingredient alimentar este un extract apos steril obținut din miceliul de Lentinula edodes cultivată într-o fermentație submersă. Este un lichid de culoare brun închis, ușor tulbure.

Lentinanul este un β-(1-3) β-(1-6)-D-glucan care are o masă moleculară de aproximativ 5 × 105 daltoni, un grad de ramificare de 2/5 și o structură terțiară triplu-helicoidală.

| Specificațiile extractului micelial de Lentinula edodes |
| --- |
| Umiditate | 98 % |
| Substanță uscată | 2 % |
| Glucoză liberă | mai puțin de 20 mg/ml |
| Total proteine (1) | mai puțin de 0,1 mg/ml |
| Constituenți care conțin azot (2) | mai puțin de 10 mg/ml |
| Lentinan | 0,8-1,2 mg/ml |

Specificațiile extractului micelial de Lentinula edodes

Umiditate

98 %

Substanță uscată

2 %

Glucoză liberă

mai puțin de 20 mg/ml

Total proteine (1)

mai puțin de 0,1 mg/ml

Constituenți care conțin azot (2)

mai puțin de 10 mg/ml

Lentinan

0,8-1,2 mg/ml

---

(1)  Metoda Bradford

(2)  Metoda Kjeldahl

---

ANEXA II

Utilizările extractului micelial de Lentinula edodes

| Grup de utilizări | Nivel maxim de extract micelial de Lentinula edodes |
| --- | --- |
| Produse de panificație | 2 ml/100 g |
| Băuturi răcoritoare | 0,5 ml/100 ml |
| Mâncăruri gata preparate | 2,5 ml per porție |
| Alimente pe bază de iaurt | 1,5 ml/100 ml |
| Suplimente alimentare (astfel cum sunt definite în Directiva 2002/46/CE (1)) | 2,5 ml per doză zilnică |

Grup de utilizări

Nivel maxim de extract micelial de Lentinula edodes

Produse de panificație

2 ml/100 g

Băuturi răcoritoare

0,5 ml/100 ml

Mâncăruri gata preparate

2,5 ml per porție

Alimente pe bază de iaurt

1,5 ml/100 ml

Suplimente alimentare (astfel cum sunt definite în Directiva 2002/46/CE (1))

2,5 ml per doză zilnică

---

(1)  JO L 183, 12.7.2002, p. 51.

---

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/32

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 februarie 2011

de modificare a Deciziei 2003/248/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Argentina

[notificată cu numărul C(2011) 447]

(2011/74/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 15 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul Directivei 2000/29/CE, plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din țări neeuropene altele decât țările mediteraneene, Australia, Noua Zeelandă, Canada și statele continentale din Statele Unite ale Americii nu pot fi, în principiu, introduse în Uniune. Cu toate acestea, directiva menționată anterior permite derogări de la această regulă, cu condiția să se stabilească faptul că nu există niciun risc de răspândire a organismelor dăunătoare. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Directivei 2000/29/CE, plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din țări neeuropene altele decât țările mediteraneene, Australia, Noua Zeelandă, Canada și statele continentale din Statele Unite ale Americii nu pot fi, în principiu, introduse în Uniune. Cu toate acestea, directiva menționată anterior permite derogări de la această regulă, cu condiția să se stabilească faptul că nu există niciun risc de răspândire a organismelor dăunătoare.

| (2) | Decizia 2003/248/CE a Comisiei (2) autorizează statele membre să prevadă derogări temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE pentru a permite importul plantelor de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Argentina. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2003/248/CE a Comisiei (2) autorizează statele membre să prevadă derogări temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE pentru a permite importul plantelor de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Argentina.

| (3) | Circumstanțele care justifică autorizarea prevăzută în Decizia 2003/248/CE rămân actuale și nicio informație nouă nu motivează revizuirea condițiilor specifice. |
| --- | --- |

(3)

Circumstanțele care justifică autorizarea prevăzută în Decizia 2003/248/CE rămân actuale și nicio informație nouă nu motivează revizuirea condițiilor specifice.

| (4) | Prin Directiva 2008/64/CE a Comisiei (3), Colletotrichum acutatum Simmonds a fost eliminat de la litera (c) din secțiunea II a părții A din anexa II la Directiva 2000/29/CE. Prin urmare, acest organism nu ar trebui să mai fie inclus în anexa la Decizia 2003/248/CE. |
| --- | --- |

(4)

Prin Directiva 2008/64/CE a Comisiei (3), Colletotrichum acutatum Simmonds a fost eliminat de la litera (c) din secțiunea II a părții A din anexa II la Directiva 2000/29/CE. Prin urmare, acest organism nu ar trebui să mai fie inclus în anexa la Decizia 2003/248/CE.

| (5) | Pe baza experienței dobândite în cursul aplicării Deciziei 2003/248/CE, este adecvată prelungirea perioadei de valabilitate a autorizației în cauză cu 10 ani. |
| --- | --- |

(5)

Pe baza experienței dobândite în cursul aplicării Deciziei 2003/248/CE, este adecvată prelungirea perioadei de valabilitate a autorizației în cauză cu 10 ani.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2003/248/CE ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2003/248/CE ar trebui să fie modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului fitosanitar permanent, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului fitosanitar permanent,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2003/248/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 al doilea paragraf din Decizia 2003/248/CE se înlocuiește cu următorul text:
  „Autorizația de a prevedea derogări menționată la alineatul (1) (denumită în continuare «autorizația») trebuie să îndeplinească, pe lângă condițiile prevăzute de anexele I, II și IV din Directiva 2000/29/CE, condițiile prevăzute de anexa la prezenta decizie și nu se aplică decât plantelor introduse în Uniune în cursul perioadei 1 iunie-30 septembrie a fiecărui an.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 al doilea paragraf din Decizia 2003/248/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Autorizația de a prevedea derogări menționată la alineatul (1) (denumită în continuare «autorizația») trebuie să îndeplinească, pe lângă condițiile prevăzute de anexele I, II și IV din Directiva 2000/29/CE, condițiile prevăzute de anexa la prezenta decizie și nu se aplică decât plantelor introduse în Uniune în cursul perioadei 1 iunie-30 septembrie a fiecărui an.”

| 2. | Se introduce următorul articol 3a:
  „Articolul 3a
  Prezenta decizie expiră la 30 septembrie 2020.” |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 3a:

„Articolul 3a

Prezenta decizie expiră la 30 septembrie 2020.”

| 3. | La punctul 1 litera (c) din anexă, se elimină a doua liniuță. |
| --- | --- |

3.

La punctul 1 litera (c) din anexă, se elimină a doua liniuță.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 10.4.2003, p. 28.

2

(3)  JO L 168, 28.6.2008, p. 31.

3

---

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/33

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 februarie 2011

de modificare a Deciziei 2003/249/CE în ceea ce privește prelungirea duratei derogărilor temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE a Consiliului pentru plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Chile

[notificată cu numărul C(2011) 477]

(2011/75/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 15 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul Directivei 2000/29/CE, plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din țări neeuropene altele decât țările mediteraneene, Australia, Noua Zeelandă, Canada și statele continentale din Statele Unite ale Americii nu pot fi, în principiu, introduse în Uniune. Cu toate acestea, directiva menționată anterior permite derogări de la această regulă, cu condiția să se stabilească faptul că nu există niciun risc de răspândire a organismelor dăunătoare. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Directivei 2000/29/CE, plantele de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din țări neeuropene altele decât țările mediteraneene, Australia, Noua Zeelandă, Canada și statele continentale din Statele Unite ale Americii nu pot fi, în principiu, introduse în Uniune. Cu toate acestea, directiva menționată anterior permite derogări de la această regulă, cu condiția să se stabilească faptul că nu există niciun risc de răspândire a organismelor dăunătoare.

| (2) | Decizia 2003/249/CE a Comisiei (2) autorizează statele membre să prevadă derogări temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE pentru a permite importul plantelor de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Chile. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2003/249/CE a Comisiei (2) autorizează statele membre să prevadă derogări temporare de la anumite dispoziții ale Directivei 2000/29/CE pentru a permite importul plantelor de căpșuni (Fragaria L.) destinate plantării, cu excepția semințelor, originare din Chile.

| (3) | Circumstanțele care justifică autorizarea prevăzută în Decizia 2003/249/CE rămân actuale și nicio informație nouă nu motivează revizuirea condițiilor specifice. |
| --- | --- |

(3)

Circumstanțele care justifică autorizarea prevăzută în Decizia 2003/249/CE rămân actuale și nicio informație nouă nu motivează revizuirea condițiilor specifice.

| (4) | Prin Directiva 2008/64/CE a Comisiei (3), Colletotrichum acutatum Simmonds a fost eliminat de la litera (c) din secțiunea II a Părții A din anexa II la Directiva 2000/29/CE. Prin urmare, acest organism nu ar trebui să mai fie inclus în anexa la Decizia 2003/249/CE, |
| --- | --- |

(4)

Prin Directiva 2008/64/CE a Comisiei (3), Colletotrichum acutatum Simmonds a fost eliminat de la litera (c) din secțiunea II a Părții A din anexa II la Directiva 2000/29/CE. Prin urmare, acest organism nu ar trebui să mai fie inclus în anexa la Decizia 2003/249/CE,

| (5) | Pe baza experienței dobândite în cursul aplicării Deciziei 2003/249/CE, este adecvată prelungirea perioadei de valabilitate a autorizației în cauză cu 10 ani. |
| --- | --- |

(5)

Pe baza experienței dobândite în cursul aplicării Deciziei 2003/249/CE, este adecvată prelungirea perioadei de valabilitate a autorizației în cauză cu 10 ani.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2003/249/CE ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2003/249/CE ar trebui să fie modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului fitosanitar permanent, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului fitosanitar permanent,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2003/249/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | articolul 1 al doilea paragraf din Decizia 2003/249/CE se înlocuiește cu următorul text:
  „Autorizația de a prevedea derogări menționată la alineatul (1) (denumită în continuare «autorizația») trebuie să îndeplinească, pe lângă condițiile prevăzute de anexele I, II și IV din Directiva 2000/29/CE, condițiile prevăzute de anexa la prezenta decizie și nu se aplică decât plantelor introduse în Uniune în cursul perioadei 1 iunie-30 septembrie a fiecărui an.”; |
| --- | --- |

1.

articolul 1 al doilea paragraf din Decizia 2003/249/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Autorizația de a prevedea derogări menționată la alineatul (1) (denumită în continuare «autorizația») trebuie să îndeplinească, pe lângă condițiile prevăzute de anexele I, II și IV din Directiva 2000/29/CE, condițiile prevăzute de anexa la prezenta decizie și nu se aplică decât plantelor introduse în Uniune în cursul perioadei 1 iunie-30 septembrie a fiecărui an.”;

| 2. | se introduce următorul articol 3a:
  „Articolul 3a
  Prezenta decizie expiră la 30 septembrie 2020.”; |
| --- | --- |

2.

se introduce următorul articol 3a:

„Articolul 3a

Prezenta decizie expiră la 30 septembrie 2020.”;

| 3. | la punctul 1 litera (c) din anexă, se elimină a doua liniuță. |
| --- | --- |

3.

la punctul 1 litera (c) din anexă, se elimină a doua liniuță.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 10.4.2003, p. 32.

2

(3)  JO L 168, 28.6.2008, p. 31.

3

---

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/34

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 februarie 2011

de autorizare a introducerii pe piață a substanței chitină-glucan obținute din Aspergillus niger, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2011) 480]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2011/76/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și ingredientele alimentare noi (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | La data de 15 ianuarie 2008, societatea Kitozyme SA a înaintat autorităților competente din Belgia o cerere de introducere pe piață a substanței chitină-glucan ca ingredient alimentar nou. |
| --- | --- |

(1)

La data de 15 ianuarie 2008, societatea Kitozyme SA a înaintat autorităților competente din Belgia o cerere de introducere pe piață a substanței chitină-glucan ca ingredient alimentar nou.

| (2) | La 5 noiembrie 2008, organismul competent de evaluare a produselor alimentare din Belgia a emis un raport de evaluare inițială. În raportul respectiv s-a concluzionat că este necesară o evaluare suplimentară. |
| --- | --- |

(2)

La 5 noiembrie 2008, organismul competent de evaluare a produselor alimentare din Belgia a emis un raport de evaluare inițială. În raportul respectiv s-a concluzionat că este necesară o evaluare suplimentară.

| (3) | Comisia a transmis raportul de evaluare inițială tuturor statelor membre la data de 12 martie 2009. Unele state membre au prezentat observații suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a transmis raportul de evaluare inițială tuturor statelor membre la data de 12 martie 2009. Unele state membre au prezentat observații suplimentare.

| (4) | Prin urmare, la 27 august 2009 a fost consultată Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA). |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, la 27 august 2009 a fost consultată Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA).

| (5) | La data de 9 iulie 2010, EFSA (Grupul științific pentru produse dietetice, nutriție și alergii), în „Avizul științific privind siguranța substanței «chitină-glucan” ca ingredient alimentar nou» (2) a ajuns la concluzia că substanța chitină-glucan obținută din Aspergillus niger este sigură în condițiile de utilizare și nivelurile de ingerare propuse. |
| --- | --- |

(5)

La data de 9 iulie 2010, EFSA (Grupul științific pentru produse dietetice, nutriție și alergii), în „Avizul științific privind siguranța substanței «chitină-glucan” ca ingredient alimentar nou» (2) a ajuns la concluzia că substanța chitină-glucan obținută din Aspergillus niger este sigură în condițiile de utilizare și nivelurile de ingerare propuse.

| (6) | În baza evaluării științifice, se consideră că substanța chitină-glucan obținută din Aspergillus niger respectă criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 258/97. |
| --- | --- |

(6)

În baza evaluării științifice, se consideră că substanța chitină-glucan obținută din Aspergillus niger respectă criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 258/97.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Chitina-glucan obținută din Aspergillus niger, ale cărei specificații sunt menționate în anexă, se poate introduce pe piața Uniunii ca ingredient alimentar nou destinat utilizării în suplimentele alimentare în doză maximă de 5 g pe zi.

Articolul 2

Denumirea substanței chitină-glucan obținute din Aspergillus niger autorizate prin prezenta decizie, menționată pe eticheta produsului alimentar care o conține, este „Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger”.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează societății Kitozyme SA, Rue Haute Claire, 4, Parc Industriel des Hauts-Sarts, Zone 2, 4040 Herstal, Belgia.

Adoptată la Bruxelles, 2 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 43, 14.2.1997, p. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1687.

2

EFSA Journal

---

ANEXĂ

SPECIFICAȚIILE CHITINEI-GLUCAN OBȚINUTE DIN MICELIU DE ASPERGILLUS NIGER

Descriere:

Chitina-glucan este obținută din miceliu de Aspergillus niger, este o pulbere de culoare ușor gălbuie, inodoră, fluidă. Are un conținut de substanță uscată de 90 % sau superior.

Chitina-glucan este compusă în principal din două polizaharide:

| — | chitină, compusă din unități repetitive de N-acetil-D-glucozamină (nr. CAS: 1398-61-4); |
| --- | --- |

—

chitină, compusă din unități repetitive de N-acetil-D-glucozamină (nr. CAS: 1398-61-4);

| — | beta(1,3)-glucan, compus din unități repetate de D-glucoză (nr. CAS: 9041-22-9). |
| --- | --- |

—

beta(1,3)-glucan, compus din unități repetate de D-glucoză (nr. CAS: 9041-22-9).

| Specificațiile chitinei-glucan obținute din Aspergillus niger |
| --- |
| Pierderi prin uscare | ≤ 10 % |
| Chitină-Glucan | ≥ 90 % |
| Raportul chitină:glucan | între 30:70 și 60:40 |
| Cenușă | ≤ 3 % |
| Lipide | ≤ 1 % |
| Proteine | ≤ 6 % |

Specificațiile chitinei-glucan obținute din Aspergillus niger

Pierderi prin uscare

≤ 10 %

Chitină-Glucan

≥ 90 %

Raportul chitină:glucan

între 30:70 și 60:40

Cenușă

≤ 3 %

Lipide

≤ 1 %

Proteine

≤ 6 %

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 3.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 29/36

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 205/09/COL

din 8 mai 2009

privind schema de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide în vederea promovării stabilității financiare și împrumuturilor către economia reală (Norvegia)

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (1),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 1 alineatul (3) din partea I și articolul 4 alineatul (3) din partea II din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea (4),

AVÂND ÎN VEDERE Orientările Autorității în ceea ce privește aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE (5), în special capitolul privind recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la un minim necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței (6),

AVÂND ÎN VEDERE Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 privind normele de punere în aplicare la care se face referire în articolul 27 din partea II din Protocolul 3 (7),

ÎNTRUCÂT:

I.   DATE FACTUALE

1.   Procedură

La 28 aprilie 2009, autoritățile norvegiene au notificat, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I din Protocolul 3, o schemă de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide, pentru a promova stabilitatea financiară și împrumuturile către economia reală (Cazul nr. 516522) (8).

2.   Obiectivul măsurii de ajutor

Autoritățile norvegiene au explicat că există multe incertitudini în ceea ce privește progresele economiei norvegiene și evoluția activității și politicii de creditare în cadrul băncilor. Există o puternică interdependență între economia reală și sistemul financiar. Dorința de a reduce riscurile în condițiile creșterii pierderilor poate determina băncile să restrângă creditul. Efectul reducerii cererii externe asupra economiei norvegiene este exacerbat de o înăsprire a condițiilor de creditare pentru întreprinderi și consumatori casnici, ceea ce creează un obstacol pentru investițiile și activitatea din economia reală și amplifică efectele declinului economic în general.

Autoritățile norvegiene au arătat faptul că studiile privind creditarea efectuate de Banca Centrală Norvegiană (Norges Bank) și Autoritatea de supraveghere financiară (Kredittilsynet) arată faptul că băncile și-au restricționat semnificativ standardele de creditare, în special în cazul împrumuturilor pentru întreprinderi. Studiile arată, de asemenea, că indicii de capital reprezintă o preocupare esențială pentru bănci în momentul evaluării politicii lor de creditare. În prezent, băncile norvegiene au o situație financiară solidă, însă trebuie să își consolideze capitalul de bază pentru a putea menține o ofertă de credite normală.

În decembrie 2008, Norges Bank a recomandat guvernului să ia măsuri pentru a consolida soliditatea băncilor în vederea creșterii împrumuturilor către economia reală. Această recomandare a fost aprobată de Autoritatea de supraveghere financiară.

Autoritățile norvegiene au explicat că unele dintre băncile norvegiene mai mari prezintă indici relativ scăzuți ai capitalului de bază și necesită recapitalizare pentru a putea continua să asigure împrumuturi către economia reală (9). Băncile mai mici, cu indici de capital ridicați, pot necesita, de asemenea, capital de bază suplimentar, în vederea menținerii sau creșterii împrumuturilor în conformitate cu obiectivele schemei notificate. Autoritățile norvegiene preconizează că anumite bănci mici pot dispune de metode limitate de autofinanțare și de un portofoliu de creditare destul de restrâns. În consecință, acestea sunt mai expuse la riscul lipsei de lichidități decât băncile cu o bază de activitate mai amplă. Prin urmare, chiar dacă inițial au prezentat indici de capital mai mari, astfel de factori pot implica faptul că, în cazul acestor bănci, capitalul de bază se devalorizează mai repede decât în cazul altora. În consecință, autoritățile norvegiene au considerat că atât situația din sectorul bancar, cât și perspectivele economiei norvegiene necesită o măsură de stat care să asigure recapitalizarea băncilor în esență solide, în vederea redresării stabilității financiare și promovării împrumuturilor către economia reală.

Obiectivul schemei constă în asigurarea de capital de rangul 1 (Tier 1) (10) către bănci, în vederea consolidării băncilor și îmbunătățirii capacității acestora de a menține o activitate de creditare normală. Schema este destinată exclusiv băncilor în esență solide și a fost concepută, potrivit autorităților norvegiene, pentru atingerea obiectivului asigurării de împrumuturi către economia reală, în paralel cu reducerea la minimum a denaturărilor concurenței.

Conform schemei de recapitalizare, a fost instituit un fond guvernamental de finanțare (Statens finansfond) (11), pentru a contribui temporar la capitalul de rangul 1 al băncilor norvegiene (12): achiziționarea de către fond fie de titluri hibride sau de instrumente de capital preferențial se bazează pe o solicitare din partea băncii. Condițiile sunt reglementate printr-un acord între fond și banca respectivă, în care sunt stabilite metodele exacte ale recapitalizării (de exemplu, valoarea nominală, cuantumul, remunerarea și stimulentele de ieșire).

3.   Temeiul juridic național pentru măsura de ajutor

Temeiul juridic național de înființare a fondului este Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond. De asemenea, va fi adoptat un regulament de punere în aplicare privind fondul și activitățile sale (13).

4.   Bugetul și durata

În 2008, Norges Bank a efectuat o simulare de criză macroeconomică pentru cele mai mari șase bănci norvegiene. Simularea a reprodus un scenariu negativ, al cărui rezultat era acela că băncile ar înregistra pierderi în valoare medie de 2,3 % din activele ponderate la risc. Pe baza acestei simulări, Norges Bank a estimat că nevoia de recapitalizare a celor mai mari zece bănci este de 34 miliarde NOK. În conformitate cu rezultatele acestei simulări, au fost alocate fondului resurse suficiente (50 miliarde NOK, aproximativ 5,1 miliarde EUR).

Schema este de natură temporară, iar normele sunt preconizate să intre în vigoare în mai 2009, cu o perioadă de șase luni în care fondul să încheie acorduri cu băncile care solicită recapitalizare. Termenul limită pentru depunerea solicitărilor către fond va fi stabilit cu 6 săptămâni înainte de expirarea perioadei de 6 luni, pentru a oferi fondului timpul necesar pentru încheierea unui acord cu banca solicitantă înaintea încheierii acestei perioade, în noiembrie 2009. În cursul acestei perioade, autoritățile norvegiene vor evalua, de asemenea, dacă această măsură va fi necesară o perioadă mai mare de timp, caz în care schema va fi renotificată.

5.   Schema de recapitalizare

5.1.   Beneficiarii

Autoritățile norvegiene au explicat că doar băncile norvegiene care au o situație financiară solidă sunt eligibile pentru ajutor în cadrul schemei notificate.

Autoritatea norvegiană de supraveghere financiară va exercita o funcție de supraveghere și va hotărî dacă o bancă este eligibilă conform schemei (14). Ca parte integrantă a funcțiilor sale de supraveghere normale, Autoritatea de supraveghere financiară primește de la fiecare bancă informații referitoare la portofoliile de credite și alte elemente din bilanțul acesteia, planuri de afaceri și propria evaluare a viitorilor factori de risc. În cazul în care o bancă solicită fondului o infuzie de capital, Autorității de supraveghere financiară i se va solicita să efectueze o evaluare a eligibilității băncii pentru schemă. Testul, conform articolului 2 din regulament, este următorul: „banca îndeplinește cerința privind indicele de capital de rangul 1 cu o marjă bună în egală măsură în situația în care se iau în considerare evoluțiile preconizate în viitorul apropiat”. Potrivit autorităților norvegiene, Autoritatea de supraveghere financiară va presupune că cerința este îndeplinită dacă banca respectivă are un indice de capital de bază de 6 % sau mai mare, respectiv cu 2 puncte procentuale peste cerința minimă de reglementare. În toate situațiile, pentru a hotărî dacă o bancă este în esență solidă și în contextul evoluțiilor preconizate din viitorul apropiat, Autoritatea de supraveghere financiară își bazează analiza pe informații actualizate, ținând seama de diversele expuneri la risc ale unei bănci, de calitatea activelor și de perspectivele de afaceri, precum și de indicii oficiali de adecvare a capitalului.

5.2.   Majorări maxime ale capitalului

Limitele maxime pentru creșterea indicilor capitalului de bază prin infuzii de capital din partea fondului sunt prevăzute după cum urmează:

| (a) | o bancă cu un indice de capital de bază sub 7 % poate fi recapitalizată până la un indice maxim de capital de bază de 10 %; |
| --- | --- |

(a)

o bancă cu un indice de capital de bază sub 7 % poate fi recapitalizată până la un indice maxim de capital de bază de 10 %;

| (b) | o bancă cu un indice de capital de bază între 7 % și 10 % poate fi recapitalizată cu până la 3 puncte procentuale, dar fără să se depășească un indice al capitalului de bază de 12 %; |
| --- | --- |

(b)

o bancă cu un indice de capital de bază între 7 % și 10 % poate fi recapitalizată cu până la 3 puncte procentuale, dar fără să se depășească un indice al capitalului de bază de 12 %;

| (c) | o bancă cu un indice al capitalului de bază de peste 10 % poate fi recapitalizată cu maximum 2 puncte procentuale (15). |
| --- | --- |

(c)

o bancă cu un indice al capitalului de bază de peste 10 % poate fi recapitalizată cu maximum 2 puncte procentuale (15).

Băncile care au un indice al capitalului de bază de peste 12 % în urma infuziilor cu capital de stat trebuie să dovedească pe baza documentelor necesitatea unui aport de capital, iar fondul va evalua cazul în lumina situației băncii și a modului în care pot fi stimulate împrumuturile către economia reală.

În același mod, o solicitare de majorare a capitalului de bază cu peste 2 puncte procentuale trebuie să includă documentația necesară care să justifice necesitatea unei infuzii de capital de asemenea dimensiuni.

Fondul va hotărî cu privire la suma efectivă care va fi alocată, pe baza unei evaluări a diverșilor factori de risc, a planurilor și perspectivelor de afaceri. Autoritățile norvegiene au explicat că, în cazul în care fondul nu este convins, pe baza dovezilor furnizate, că este necesar un ajutor în cadrul schemei, acesta va respinge cererea. Băncile încadrate în clasa cu cel mai mare grad de risc care solicită o creștere de capital de peste 2 puncte procentuale vor face obiectul unei examinări amănunțite.

Cazurile în care recapitalizarea va corespunde unui procent de peste 2 % din indicele capitalului de bază vor fi notificate Autorității.

5.3.   Încadrarea în clase de risc

Fondul va încadra fiecare bancă în una dintre cele trei clase de risc, pe baza unor criterii obiective (16). Clasa de risc va determina cuponul care trebuie plătit pentru infuzia de capital de la fond și va rămâne aceeași pe durata acordului dintre bancă și fond.

Regulamentul prevede că băncile cu un rating extern acordat de o agenție autorizată de rating al creditelor vor fi încadrate în clase de risc după cum urmează:

| Clasă de risc | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rating | AA- sau mai mare | Între A- și A+ | BBB+ sau mai mic |

Clasă de risc

1

2

3

Rating

AA- sau mai mare

Între A- și A+

BBB+ sau mai mic

Autoritățile norvegiene au explicat că puține bănci norvegiene sunt evaluate de agenții internaționale de rating. Alte bănci sunt totuși evaluate periodic de cele mai mari bănci norvegiene. Băncile care nu sunt evaluate de o agenție de rating al creditelor vor fi evaluate conform unor principii similare celor aplicate de agențiile oficiale de rating al creditelor (17).

Autoritățile norvegiene estimează că foarte puține bănci norvegiene se vor încadra în clasa de risc 1, câteva se vor încadra în clasa de risc 2, iar majoritatea băncilor, în clasa de risc 3 (aproximativ trei sferturi din numărul total al băncilor norvegiene).

5.4.   Instrumente de recapitalizare

Legislația prevede două instrumente de capital alternative, un titlu de valoare hibrid de rangul 1 („fondsobligasjon”) și un instrument de capital preferențial de rangul 1 („preferansekapitalinstrument”). Ambele instrumente sunt considerate capital de rangul 1 și nu există drepturi de vot aferente acestora. Instrumentele conțin un drept preferențial privind o creanță necumulativă de dobândă anuală, care va depinde de existența unui profit și de un indice al adecvării capitalului reprezentând peste 0,2 % din indicele minim de adecvare a capitalului, la un moment dat. Dobânda va fi acoperită fie până când este plătită integral, fie până când profitul este epuizat.

Prețul recapitalizării va fi stabilit individual pentru fiecare bancă, pe baza ratei dobânzii aplicabile. În plus, va exista un supliment în funcție de clasa de risc a băncii și de tipul de instrument selectat.

Autoritățile norvegiene consideră că sistemul prin care se calculează rata remunerării pentru fiecare bancă pentru fiecare instrument corespunde metodologiei stabilite de Banca Centrală Europeană (18) în recomandarea sa din 20 noiembrie 2008 (19) și, prin urmare, respectă Orientările privind recapitalizarea.

Autoritățile norvegiene au explicat că activele băncilor norvegiene sunt, în mare măsură, active cu rată variabilă. Pentru a se reduce la minimum riscul ratei dobânzii, de regulă băncile vor încerca să aibă aceleași scadențe pentru contracte privind rata dobânzii atât la nivelul pasivului, cât și al activului din bilanțul contabil. Prin urmare, coroborarea scadențelor necesită ca băncile norvegiene să aibă, în cea mai mare parte, pasive cu rată variabilă. În acest context, autoritățile norvegiene au propus ca remunerarea unei capitalizări să se bazeze pe randamentul unui certificat guvernamental pe termen scurt, de 6 luni, sau al unei obligațiuni guvernamentale de 5 ani.

Potrivit explicațiilor autorităților norvegiene, costul recapitalizării pentru bănci pe o perioadă de cinci ani va fi același, indiferent de opțiunea fiecărei bănci. Acest lucru este ilustrat prin compararea costului net actual al capitalizării pentru băncile care utilizează opțiunea pe baza unei obligațiuni guvernamentale de 5 ani, cu costul net actual al capitalizării pentru băncile care utilizează opțiunea pe baza randamentului unui certificat guvernamental de 6 luni pe o perioadă de cinci ani (20).

Prin urmare, autoritățile norvegiene consideră că, deși randamentul certificatului guvernamental de 6 luni este în prezent mai mic decât randamentul obligațiunii guvernamentale de 5 ani, costul recapitalizării pentru bănci pe o perioadă de cinci ani va fi același, indiferent de opțiunea efectuată.

5.4.1.   Titlul de valoare hibrid de rangul 1

Titlul de valoare hibrid de rangul 1 va absorbi pierderile după capitalul social normal (regim preferențial în privința absorbției pierderilor). Aceasta este concepută ca o obligațiune rambursabilă fără scadență, cu un cupon fix stabilit ca rata dobânzii la obligațiunile guvernamentale norvegiene, cu următorul supliment:

| — | 5,0 % pentru băncile din clasa de risc 1; |
| --- | --- |

—

5,0 % pentru băncile din clasa de risc 1;

| — | 5,5 % pentru băncile din clasa de risc 2; |
| --- | --- |

—

5,5 % pentru băncile din clasa de risc 2;

| — | 6,0 % pentru băncile din clasa de risc 3 (21). |
| --- | --- |

—

6,0 % pentru băncile din clasa de risc 3 (21).

Potrivit recomandării BCE, elementul suplimentar minim se calculează ca spreaduri la swapuri pe risc de credit pe cinci ani ale băncii emitente pentru datoria subordonată în perioada de referință de la 1 ianuarie 2007 la 31 august 2008, plus 200 de puncte de bază pentru costuri operaționale, plus 100 de puncte de bază suplimentare care reflectă senioritatea titlului de valoare hibrid în raport cu datoria subordonată. Ulterior se aplică o marjă pentru băncile din clasele de risc 2 și 3.

Autoritățile norvegiene au arătat că Norges Bank a estimat spreadul mediu la contractele de swap pe risc de credit subordonate pentru DnB NOR (22), singura bancă norvegiană pentru care se tranzacționează contracte de swap pe risc de credit, la 100 de puncte de bază pentru perioada 1 ianuarie 2007-31 august 2008 (23).

Pentru a stimula răscumpărarea, cuponul se majorează cu 1 punct procentual după al 4-lea și, respectiv, al 5-lea an. Instrumentul va reține cuponul fix mai mare până la răscumpărare. Răscumpărarea depinde de permisiunea acordată de Autoritatea de supraveghere financiară, care trebuie să verifice dacă mai sunt îndeplinite cerințele privind adecvarea capitalului după răscumpărare.

5.4.2.   Instrumentul de capital preferențial de rangul 1

Instrumentul de capital preferențial de rangul 1 este pari passu (absoarbe pierderile în paralel) în raport cu acțiunile ordinare. Acesta poate fi răscumpărat după 3 ani. Este conceput ca o obligațiune convertibilă și va fi convertit în acțiuni ordinare după cinci ani, cu excepția cazului în care este răscumpărat sau convertit înainte de acest termen. Instrumentul va avea un cupon fix stabilit ca rată a obligațiunii guvernamentale norvegiene, cu următorul supliment:

| — | 6,0 % pentru băncile din clasa de risc 1; |
| --- | --- |

—

6,0 % pentru băncile din clasa de risc 1;

| — | 6,5 % pentru băncile din clasa de risc 2; |
| --- | --- |

—

6,5 % pentru băncile din clasa de risc 2;

| — | 7,0 % pentru băncile din clasa de risc 3 (24). |
| --- | --- |

—

7,0 % pentru băncile din clasa de risc 3 (24).

Potrivit recomandării BCE, suplimentul minim este stabilit la 600 de puncte de bază (500 de puncte de bază pentru prima de risc a capitalului propriu și 100 de puncte de bază pentru a acoperi costurile operaționale). Se aplică o marjă băncilor din clasele de risc 2 și 3.

Astfel cum s-a menționat anterior, instrumentul poate fi răscumpărat după trei ani. Metoda de calculare a valorii de răscumpărare trebuie să fie specificată în acordul cu banca și nu poate fi sub valoarea nominală (25). Răscumpărarea anticipată este stimulată, de exemplu, prin includerea în acord a unei majorări a ratei de răscumpărare în cel de-al patrulea și al cincilea an, răscumpărarea anticipată devenind mai puțin costisitoare decât răscumpărarea întârziată.

Pe lângă aceasta, stimulentul de a răscumpăra, în loc să permită efectuarea conversiei obligatorii, va fi garantat prin stabilirea unei rate de conversie la finalul perioadei de cinci ani, mai convenabilă pentru fond decât conversia la prețul pieței din acel moment și mai favorabilă pentru fond față de o răscumpărare înainte de sfârșitul celui de-al cincilea an (cu alte cuvinte, metoda adoptată va determina o diminuare considerabilă a pachetelor actualilor acționari).

Autoritățile norvegiene au explicat că fondul are dreptul să convertească instrumentul în acțiuni ordinare/certificate de capital primar, în cazul în care capitalul preferențial reprezintă un segment considerabil din capitalul nominal al băncii. Fondul trebuie să menționeze în acordul cu fiecare bancă ce anume constituie un segment considerabil. Pragul segmentului considerabil nu trebuie să depășească 50 % (26).

Acordul individual poate include opțiunea ca banca să convertească instrumentul în acțiuni comune/certificate de capital primar, dacă „fondurile proprii” sunt reduse considerabil (cu peste 20 %). Metoda de calculare a numărului de acțiuni pe care fondul le primește la conversie este menționată în acordul cu banca și trebuie să asigure un raport rezonabil între valoarea de răscumpărare și câștigul potențial, pe de o parte, și între conversie și pierderea potențială, pe de altă parte (27).

5.5.   Garanții de comportament

Potrivit autorităților norvegiene, schema este completată de un număr de garanții de comportament.

În cazul contribuțiilor la capital, fondul trebuie să prevadă condiția ca acestea să fie utilizate în conformitate cu obiectivele schemei, și nu în mod contrar scopului acesteia, iar banca să nu utilizeze aceste contribuții în activitățile sale de marketing sau pentru a pune în aplicare strategii comerciale agresive (28).

Există restricții suplimentare, precum (i) o interdicție a creșterii salariilor și a altor beneficii ale personalului de conducere până la 31 decembrie 2010, (ii) o interdicție aproape totală a bonificațiilor pentru exercițiile financiare 2009 și 2010, fiind interzisă și plata unor bonificații majorate după această perioadă, (iii) o interdicție privind primirea de către personalul de conducere a unor acțiuni sau efecte similare în condiții preferențiale și (iv) interzicerea inițierii de noi programe de alternative pentru acțiuni sau a extinderii ori a reînnoirii programelor existente.

II.   EVALUARE

1.   Prezența ajutorului de stat

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE are următorul text:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

Pentru a putea fi calificată drept ajutor de stat, măsura trebuie în primul rând să fie acordată de stat sau prin resurse de stat. Schema notificată constă în infuzii de capital efectuate de fond, cu resurse din bugetul național. În acest scop, a fost alocat fondului un buget total de 50 de miliarde de NOK.

De asemenea, măsurile de recapitalizare permit beneficiarilor să obțină capitalul solicitat în condiții mai favorabile decât ar fi fost posibil în lumina condițiilor predominante de pe piețele financiare. Autoritatea consideră că, având în vedere dificultățile actuale de pe piețele de capital, statul investește, deoarece nicio entitate economică nu ar fi dispusă să investească în condiții similare. În plus, măsura notificată este selectivă, în sensul că numai băncile norvegiene în esență solide sunt eligibile pentru schemă, și nicio altă instituție financiară sau întreprindere. Aceasta oferă un avantaj economic beneficiarilor și le consolidează poziția în raport cu cea a concurenților din Norvegia și din alte state membre SEE și trebuie, în consecință, să se considere că denaturează concurența și afectează comerțul între părțile contractante.

Din aceste motive, Autoritatea consideră că schema de recapitalizare notificată reprezintă ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.   Cerințe procedurale

Cerințe procedurale

În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I din Protocolul 3, „Autoritatea AELS de supraveghere trebuie să fie informată în timp util pentru a-și putea prezenta observațiile cu privire la orice proiect de aprobare sau de modificare a unui ajutor (...). Statul în cauză nu poate pune în aplicare măsurile preconizate înainte ca prin procedură să se ajungă la o decizie finală”.

Prin notificarea schemei de recapitalizare la 28 aprilie 2009, autoritățile norvegiene au respectat obligația de notificare. Acestea s-au angajat să nu pună în aplicare schema înainte de aprobarea măsurii de către Autoritate, respectând astfel și obligația suspensivă.

Prin urmare, Autoritatea poate conchide că autoritățile norvegiene și-au respectat obligațiile în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I din Protocolul 3.

3.   Compatibilitatea ajutorului

Compatibilitatea ajutorului

3.1.   Aplicarea articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE și a Orientărilor privind recapitalizarea

Aplicarea articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE și a Orientărilor privind recapitalizarea

Articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE prevede că „ajutorul pentru promovarea realizării unui proiect important de interes european sau pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru sau a unui stat AELS” (subliniere adăugată) poate fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului SEE.

remedierea unei perturbări grave a economiei

Autoritatea nu contestă analiza efectuată de autoritățile norvegiene, potrivit căreia actuala criză financiară mondială a contractat creditarea economiei reale la scară națională. Dacă nu s-ar încerca soluționarea acestei situații, efectul asupra economiei norvegiene în ansamblu ar fi sistemic. Prin urmare, Autoritatea consideră că schema notificată vizează să remedieze o perturbare gravă a economiei norvegiene.

În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, Autoritatea a adoptat, în ianuarie 2009, Orientările privind recapitalizarea, de stabilire a normelor de evaluare a ajutoarelor acordate sub forma unei recapitalizări, în contextul crizei financiare actuale. În consecință, Autoritatea va evalua notificarea actuală pe baza dispozițiilor din Orientările privind recapitalizarea.

Orientările privind recapitalizarea prevăd că „în contextul situației actuale a piețelor financiare, recapitalizarea băncilor poate răspunde unui număr de obiective. În primul rând, recapitalizările contribuie la restabilirea stabilității financiare și la recâștigarea încrederii necesare pentru redresarea creditării interbancare. [...] În al doilea rând, recapitalizările pot avea drept obiectiv de a asigura împrumuturi către economia reală” (29). Mai mult, „băncile trebuie să beneficieze de condiții favorabile de acces la capital pentru a folosi recapitalizarea cât mai eficient. Pe de altă parte, condițiile impuse oricăror măsuri de recapitalizare ar trebui să asigure condiții de legalitate și, pe termen lung, revenirea la condițiile normale de piață. Prin urmare, intervențiile statului ar trebui să fie proporționale și temporare și ar trebui concepute în așa fel încât băncile să fie stimulate, pentru ca acestea să efectueze rambursarea către stat de îndată ce condițiile de piață o permit (...). În toate cazurile, statele AELS ar trebui să se asigure că orice recapitalizare a unei bănci are la bază o necesitate reală” (subliniere adăugată) (30).

unui număr de obiective

29

proporționale

temporare

are la bază o necesitate reală

30

În consecință, măsurile notificate trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

—   adecvare (adecvarea măsurii pentru atingerea obiectivelor definite): măsura de ajutor trebuie să fie bine orientată, pentru a îndeplini cu eficacitate obiectivul de promovare a stabilității financiare și a creditării economiei reale;

—   necesitate: prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului declarat (31);

31

—   proporționalitate: efectele pozitive ale măsurii de ajutor trebuie să fie echilibrate în mod adecvat, pentru a nu denatura concurența și pentru ca denaturarea să fie limitată la minimul necesar îndeplinirii obiectivelor prevăzute de măsuri.

3.2.   Adecvare

Adecvare

Autoritatea trebuie să evalueze în primul rând dacă măsura propusă, respectiv recapitalizarea de stat a băncilor în esență solide, este o măsură oportună pentru îndeplinirea obiectivelor declarate de promovare a stabilității financiare și a împrumuturilor către economia reală.

Autoritatea recunoaște că instituțiile de credit ar putea avea nevoie de capital suplimentar în condițiile actuale de piață pentru a asigura un flux de credit suficient către întreaga economie, contracarând astfel continuarea adâncirii crizei. De asemenea, incertitudinile cu privire la perspectivele economice au diminuat încrederea în soliditatea pe termen lung a instituțiilor financiare. Recapitalizarea băncilor în esență solide ar trebui să garanteze că instituțiile financiare sunt suficient de puternic capitalizate, astfel încât pot suporta mai bine potențialele pierderi și pot menține activitatea normală de creditare.

Aportul de capital către băncile în esență solide poate fi, prin urmare, considerat drept o măsură adecvată de asigurare a unor condiții favorabile pentru acordarea de împrumuturi către economia reală, în conformitate cu cerința din Orientările privind capitalizarea.

3.3.   Necesitate

Necesitate

Prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivelor declarate, având în vedere condițiile actuale excepționale. Prin urmare, se poate considera că doar ajutorul acordat băncilor în esență solide este necesar pentru obiectivele declarate.

Autoritățile norvegiene prevăd că schema notificată va intra în vigoare în mai 2009 și va fi deschisă timp de 6 luni. Va fi stabilit un termen limită pentru prezentarea solicitărilor de infuzie de capital, cu 6 săptămâni înainte de expirarea perioadei de 6 luni (aproximativ sfârșitul lunii septembrie 2009).

De asemenea, se intenționează ca infuziile de capital să fie temporare. Schema cuprinde stimulente pentru ca băncile să fie încurajate să ramburseze aportul de capital și impune un număr de constrângeri importante de comportament, ca o altă măsură de stimulare a întoarcerii la condițiile de piață normale.

Prin limitarea duratei schemei, Autoritatea consideră că autoritățile norvegiene au limitat potențialul ajutor de stat la contextul situației actuale a piețelor financiare și la perturbarea gravă actuală a economiei norvegiene.

Orientările privind recapitalizarea evidențiază importanța de a se face o distincție între băncile în esență solide, cu rezultate bune, și băncile în dificultate, cu rezultate mai slabe (32).

32

Autoritățile norvegiene au explicat că doar băncile în esență solide sunt eligibile să participe la schema notificată. Pe baza informațiilor furnizate de bănci în momentul solicitării infuziei de capital și pe baza unor criterii obiective (indicii oficiali de adecvare a capitalului, analiza expunerilor la risc în cazul fiecărei bănci, calitatea activelor, perspectivele de afaceri etc.), Autoritatea norvegiană de supraveghere financiară va exercita o funcție de supraveghere și va evalua dacă o bancă este în esență solidă. Schema va fi deschisă doar pentru băncile în legătură cu care Autoritatea de supraveghere financiară va considera că satisfac cerințele privind capitalul de rangul 1 „cu o marjă bună, în egală măsură în situația în care se iau în considerare evoluțiile preconizate în viitorul apropiat” (33).

33

Prin urmare, se poate conchide că schema notificată respectă diferențierea existentă în Orientările privind recapitalizarea și nu va fi utilizată pentru recapitalizarea băncilor care nu sunt în esență solide.

Statele AELS ar trebui să se asigure că orice recapitalizare a unei bănci are la bază o necesitate reală (34). În decembrie 2008, Norges Bank a efectuat o simulare de criză pentru cele mai mari șase bănci norvegiene. Simularea a reprodus un scenariu negativ, al cărui rezultat era că băncile ar înregistra pierderi în valoare medie de 2,3 % din activele ponderate la risc. Norges Bank a estimat nevoia de recapitalizare a celor mai mari zece bănci, în funcție de evoluțiile negative simulate, la 34 de miliarde NOK. Pe baza concluziilor, autoritățile norvegiene au estimat că suma de 50 de miliarde NOK va fi suficientă pentru a permite o creștere a capitalului de bază al tuturor băncilor norvegiene cu o medie de 2,3 %. Prin urmare, bugetul schemei este de 50 de miliarde NOK.

34

Nivelul infuziei de capital propuse de autoritățile norvegiene este așadar asociat condițiilor specifice pieței bancare norvegiene. Autoritățile norvegiene au stabilit limite maxime pentru creșterea indicilor capitalului de bază prin infuzii de capital de la fond, care sunt asociate nivelului de capital de bază existent într-o bancă înainte de orice intervenție a statului. Astfel, băncile cu un indice al capitalului de bază sub 7 % pot solicita recapitalizare pentru a ajunge la un indice al capitalului de bază de cel mult 10 % (35). Băncile cu un indice al capitalului de bază între 7 % și 10 % pot fi recapitalizate cu până la 3 puncte procentuale, dar nu peste un indice al capitalului de bază de 12 %. Băncile cu un indice al capitalului de bază de peste 10 % pot solicita doar o infuzie maximă de capital de bază de până la 2 puncte procentuale.

35

Astfel cum s-a menționat anterior, cuantumul efectiv al unei infuzii de capital va fi hotărât de către fond și menționat în acordul încheiat cu fiecare bancă solicitantă. De asemenea, se acordă prioritate solicitărilor din partea băncilor de importanță sistemică, asigurându-se astfel că se ia în considerare și obiectivul de refacere a stabilității financiare (36). În plus, fondul va solicita o justificare suplimentară în legătură cu orice solicitare de infuzie de capital de peste 2 puncte procentuale, pentru a verifica nevoia unei infuzii de capital de asemenea dimensiune.

36

Orice caz în care se realizează o infuzie de capital de peste 2 % va fi raportat Autorității.

Fondul va solicita de asemenea o justificare suplimentară în legătură cu orice solicitare în care infuzia de capital propusă va aduce indicele capitalului de bază al băncii solicitante la peste 12 %. În consecință, fondul va fi în măsură să verifice necesitatea intervenției statului în pofida unui nivel al capitalizării deja ridicat. Autoritatea constată că această situație privește în principal băncile mici de economii, care dispun de metode limitate de autofinanțare. Aceste bănci reprezintă un segment de piață redus (doar 11 % din totalul activelor bancare) și sunt active în special pe piețele locale. În cazul în care nevoia specifică a băncii nu este justificată suficient, fondul va respinge solicitarea acesteia.

Pe baza considerațiilor de mai sus, Autoritatea conchide că schema notificată este instituită astfel încât să se asigure că orice infuzie de capital se bazează pe o necesitate reală.

3.4.   Proporționalitate

Proporționalitate

În ultimul rând, Autoritatea trebuie să evalueze dacă infuziile de capital sunt efectuate pe baza unor condiții care conduc la minimizarea valorii ajutorului pentru ca denaturarea concurenței să se limiteze la un minim necesar atingerii obiectivelor definite.

Potrivit Orientărilor privind recapitalizarea, apropierea prețurilor de prețurile pieței este cea mai bună garanție de limitare a denaturărilor concurenței (37). Prin urmare, recapitalizarea ar trebui să fie concepută în așa fel încât să ia în considerare situația pieței pentru fiecare instituție și să ofere un stimulent băncii pentru ca aceasta să efectueze rambursarea către stat de îndată ce este posibil. Următoarele elemente trebuie să fie utilizate așadar în momentul efectuării unei evaluări a măsurilor de recapitalizare: obiectivul recapitalizării, soliditatea băncii beneficiare, remunerarea, stimulentele de ieșire și garanții împotriva excesului de ajutor și a denaturării concurenței.

37

Obiectivul măsurii și soliditatea băncilor au fost examinate mai sus. Remunerarea globală trebuie să ia în calcul, în mod adecvat, următoarele elemente:

| — | profilul de risc al fiecărui beneficiar; |
| --- | --- |

—

profilul de risc al fiecărui beneficiar;

| — | caracteristicile instrumentului ales; |
| --- | --- |

—

caracteristicile instrumentului ales;

| — | stimulente de ieșire; și |
| --- | --- |

—

stimulente de ieșire; și

| — | o valoare de referință adecvată a ratei dobânzii fără risc (38). |
| --- | --- |

—

o valoare de referință adecvată a ratei dobânzii fără risc (38).

38

Orientările identifică o metodă adecvată de stabilire a prețului recapitalizărilor prin trimitere la metodologia prevăzută în recomandarea BCE menționată anterior. Această metodologie presupune calcularea unui interval de prețuri pe baza a diferite componente, cu limita inferioară identificată drept rata rentabilității cerută pentru datoria subordonată și cu limita superioară stabilită drept rata rentabilității cerută pentru acțiunile ordinare. Atât limita inferioară, cât și cea superioară sunt rezultatul unei combinații între randamentul obligațiunii guvernamentale și elementele suplimentare. Atunci când se calculează intervalul de preț pentru un anumit caz, trebuie să se țină seama de particularitățile fiecărei instituții și stat AELS. Autoritatea va accepta, de asemenea, metodologii alternative de stabilire a prețului, cu condiția ca acestea să conducă la remunerări mai mari în comparație cu metodologia BCE (39).

39

Rata rentabilității cerută pentru datoria subordonată se calculează, prin urmare, ca randamentul obligațiunii guvernamentale plus spreadul la swapuri pe risc de credit al băncii emitente plus 200 de puncte de bază pentru a acoperi costurile operaționale și pentru a oferi stimulente de ieșire. Pentru alte instrumente hibride care au caracteristici economice similare datoriei subordonate, gradul mai ridicat de senioritate al acestor instrumente este reflectat prin includerea a 100 de puncte de bază suplimentare.

Autoritățile norvegiene au identificat titlul hibrid de rangul 1 ca fiind corespunzător descrierii de mai sus și au calculat remunerarea pentru acel instrument ca randamentul obligațiunii guvernamentale plus 5,0 % pentru băncile încadrate în clasa de risc 1 (suplimentul este de 5,5 % pentru clasa de risc 1 și de 6,0 % pentru clasele de risc 2 și respectiv 3). Autoritățile norvegiene au indicat că Norges Bank a estimat spreadul la swapuri pe risc de credit al DnB NOR (cea mai mare bancă norvegiană și singura pentru care sunt disponibile datele spreadurilor la swapuri pe risc de credit) la 100 de puncte de bază. Deoarece nu există date relevante pentru celelalte bănci norvegiene, autoritățile au aplicat același supliment pentru toate băncile. Aplicarea metodologiei BCE ar conduce astfel la un supliment minim de 400 de puncte de bază. Astfel cum s-a menționat anterior, suplimentul minim pentru schema notificată este de 500 de puncte de bază și, prin urmare, respectă orientările în această privință.

Rata cerută a rentabilității pentru acțiunile ordinare se calculează ca randamentul obligațiunii guvernamentale plus o primă de risc al capitalului propriu de 500 de puncte de bază plus 100 de puncte de bază pentru a acoperi cheltuielile de funcționare și pentru a oferi stimulente de ieșire. Pentru alte instrumente hibride care au caracteristici economice similare acțiunilor ordinare (inclusiv instrumentele pe termen nelimitat care sunt convertite în acțiuni ordinare), rata cerută a rentabilității trebuie să fie apropiată celei pentru acțiuni ordinare.

Autoritățile norvegiene au identificat instrumentul de capital preferențial de rangul 1 ca fiind corespunzător descrierii de mai sus și au calculat remunerarea pentru acel instrument ca randamentul obligațiunii guvernamentale plus 6,0 % pentru băncile încadrate în clasa de risc 1 (suplimentul este de 6,5 % și de 7,0 % pentru băncile din clasa de risc 2 și, respectiv, din clasa de risc 3). Aplicarea metodologiei BCE ar conduce la un supliment minim de aproximativ 600 de puncte de bază și se poate conchide, prin urmare, că suplimentul pentru instrumentul de capital preferențial respectă Orientările privind recapitalizarea.

Celălalt element al remunerării este randamentul obligațiunii guvernamentale (40). Schema notificată se bazează pe obligațiunea guvernamentală norvegiană de 5 ani. Totuși, schema notificată lasă băncilor solicitante și opțiunea de a lega remunerarea de certificatul guvernamental de 6 luni. Autoritatea constată că, în prezent, rata variabilă a dobânzii la 6 luni este cu aproximativ 1 punct procentual mai mică decât rata obligațiunii guvernamentale fixe de 5 ani. Astfel, remunerarea ar fi în prezent cu aproximativ 1 punct procentual mai mică pentru o bancă exercitând opțiunea de plată pe baza ratei variabile la 6 luni.

40

Autoritățile norvegiene au susținut că cele două metode de stabilire a prețurilor pentru infuziile de capital sunt în mod normal echivalente. Acest fapt este ilustrat prin calcularea remunerației atât pe baza ratei obligațiunii guvernamentale norvegiene actuale de 5 ani, cât și pe baza costului net actual al certificatelor guvernamentale de 6 luni pe piața la termen pentru perioada de cinci ani. Aceasta se bazează pe teoria că paritatea dintre rata fixă și cea variabilă va fi asigurată în timp.

Deși calculele se bazează pe preconizări și nu garantează că dobânda va fi mereu cea preconizată, Autoritatea conchide că, pe baza datelor disponibile, remunerația legată de un certificat guvernamental de 6 luni va fi probabil inclusă în intervalul de preț stabilit pe baza metodologiei descrise mai sus. În plus, Autoritatea a luat notă de faptul că elementele suplimentare depășesc minimul solicitat conform Orientărilor privind recapitalizarea.

După ce s-a analizat rata de referință corespunzătoare a dobânzii și caracteristicile instrumentelor oferite, următorul element al remunerației care trebuie luat în considerare este profilul de risc al beneficiarului.

Astfel cum s-a menționat anterior, fondul va încadra fiecare bancă în una dintre cele trei clase de risc, pe baza unor criterii obiective (41). Clasa de risc va determina cuponul care trebuie plătit pentru aportul de capital. Anexa 1 la Orientările privind recapitalizarea oferă mai multe informații privind evaluarea profilului de risc al beneficiarului și identifică drept indicatori relevanți adecvarea capitalului, dimensiunea recapitalizării, spreadurile la swapuri pe risc de credit și ratingul și perspectivele băncii solicitante.

41

Autoritatea estimează că metoda de evaluare utilizată de fond descrisă în secțiunea I.5.3 de mai sus ține seama suficient de acești diverși indicatori și conduce, așadar, la o clasificare adecvată a băncilor solicitante în termeni de risc.

Autoritățile norvegiene au inclus încă 50 de puncte de bază în remunerație pentru băncile din clasa de risc 2 și încă 100 de puncte de bază pentru băncile din clasa de risc 3. Autoritățile norvegiene au explicat că motivul includerii este diferența constatată între spreadul de credit pentru datoria subordonată a DnB NOR și cel al celorlalte bănci norvegiene ca marjă a spreadului estimat la swapuri pe risc de credit al DnB NOR. S-a constatat că diferența dintre cel mai ridicat și cel mai scăzut randament nu depășește aproximativ 100 de puncte de bază și, în consecință, s-au stabilit suplimente pentru clasele de risc mediu și ridicat la 50, respectiv 100 de puncte de bază.

Cel din urmă element al remunerării identificat în Orientări este reprezentat de stimulentele de ieșire instituite în cadrul schemei. În această privință, Autoritatea constată că remunerarea pentru titlul hibrid de rangul 1 (care poate fi răscumpărată în orice moment) crește anual cu 1 punct procentual în cel de-al patrulea și al cincilea an și menține acel cupon mai ridicat până la răscumpărare. Cu privire la instrumentul de capital preferențial de rangul 1, răscumpărarea este posibilă doar după trecerea a trei ani, iar la sfârșitul celui de-a cincilea an instrumentul este convertit automat în acțiuni ordinare. Cu toate acestea, regulamentul stipulează că: 1. răscumpărarea se va face cel puțin la valoarea nominală și va crește în anii 4 și 5; și 2. convertirea în acțiuni la sfârșitul celui de-a cincilea an se va efectua în așa fel încât să ofere băncii stimulente de a rambursa instrumentul înainte de realizarea convertirii automate. Autoritățile norvegiene au arătat că, fiind un stimulent suplimentar pentru răscumpărare, mecanismul de conversie ar trebui, de asemenea, să fie mai favorabil fondului decât o conversie la prețul pieței din acel moment, solicitând astfel o diminuare considerabilă a pachetelor actualilor acționari.

Autoritatea consideră că, ținând seama de toate aceste elemente, schema notificată prevede un nivel global al remunerației care respectă principiile prevăzute în Orientările privind recapitalizarea.

Pe lângă remunerare și stimulentele de ieșire, Orientările privind recapitalizarea fac referire la garanții împotriva excesului de ajutor și a denaturării concurenței și solicită statelor AELS să impună garanții naționale eficiente și executorii pentru recapitalizare, care să asigure că aportul de capital este utilizat pentru susținerea împrumuturilor către economia reală, pentru atingerea efectivă a obiectivului de finanțare a economiei reale (42). Autoritatea constată, în această privință, că schema notificată cuprinde angajamente de natură comportamentală impuse băncilor care beneficiază de un aport de capital, pentru a se garanta că fondurile nu sunt utilizate în alte scopuri decât pentru susținerea împrumuturilor către economia reală. Articolul 6 din regulament garantează că fondul este informat periodic cu privire la strategia de creditare a băncilor beneficiare, articolul 8 solicită băncilor care beneficiază de un aport de capital să se angajeze să îl utilizeze în conformitate cu obiectivele schemei, și nu contrar obiectivului de promovare a asigurării de împrumuturi către economia reală, iar articolul 14 împuternicește fondul să ia măsuri pentru a asigura respectarea condițiilor care guvernează infuzia de capital.

42

În fine, Autoritatea constată că autoritățile norvegiene nu au instituit alte măsuri de ajutor de stat care să vizeze sectorul bancar.

4.   Concluzie

Concluzie

Pe baza evaluării de mai sus, Autoritatea consideră că schema de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide, în vederea promovării stabilității financiare și a împrumuturilor către economia reală, pe care autoritățile norvegiene intenționează să o pună în aplicare, este compatibilă cu funcționarea Acordului SEE, în temeiul articolului 61 din Acordul privind SEE, interpretat în coroborare cu Orientările privind recapitalizarea.

Autorităților norvegiene li se reamintește obligația care rezultă din articolul 21 din partea II din Protocolul 3, interpretat în coroborare cu articolul 6 din Decizia nr. 195/04/COL, de a prezenta rapoarte anuale privind punerea în aplicare a schemei.

Autorităților norvegiene li se reamintește, de asemenea, că toate planurile de modificare a acestei scheme trebuie să fie notificate Autorității,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Autoritatea AELS de supraveghere a hotărât să nu ridice obiecții la schema de recapitalizare temporară a băncilor în esență solide în vederea promovării stabilității financiare și a împrumuturilor către economia reală, în temeiul articolului 61 din Acordul privind SEE, interpretat în coroborare cu Orientările privind recapitalizarea.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai textul în limba engleză este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 8 mai 2009.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Kurt JÄGER

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea”.

3

(4)  Denumit în continuare „Protocolul 3”.

4

(5)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea, adoptate și emise de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994, p. 1, denumite în continuare „Orientările privind ajutorul de stat”. Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutorul de stat este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(6)  Denumite în continuare „Orientările privind recapitalizarea”.

6

(7)  Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004, publicată în JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE nr. 26, 25.5.2006, p. 1, modificată prin Decizia nr. 319/05/COL din 14 decembrie 2005, publicată în JO C 286, 23.11.2006, p. 9 și suplimentul SEE nr. 57, 23.11.2006, p. 31.

7

(8)  Denumită în continuare „schema de recapitalizare”.

8

(9)  La sfârșitul anului 2008, existau 121 bănci norvegiene de economii și 18 bănci norvegiene comerciale. Aproximativ 77 % din băncile norvegiene au avut indici de capital de bază de peste 12 %. Acestea au fost însă în mare parte bănci de economii mai mici, care au reprezentat doar aproximativ 11 % din activele bancare totale. Pe de altă parte, un număr extrem de redus de bănci au avut indici de capital sub 7 %.

9

(10)  Capitalul de rangul 1 este măsura esențială a solidității financiare a unei bănci din punctul de vedere al unei autorități de reglementare. Acesta este format din capitalul de bază, care constă în principal în acțiuni normale și rezerve oficiale (sau profituri nedistribuite), însă pot include și acțiuni preferențiale nerecuperabile.

10

(11)  Denumit în continuare „fondul”.

11

(12)  Termenul „bănci norvegiene” include băncile norvegiene deținute de bănci străine, dar exclude filialele din Norvegia ale băncilor străine, instituții de credit altele decât băncile și alte tipuri de instituții financiare.

12

(13)  Denumit în continuare „regulamentul”.

13

(14)  Articolul 2 din regulament.

14

(15)  Articolul 2 din regulament.

15

(16)  Articolul 10 din regulament.

16

(17)  Prin urmare, vor fi evaluate mai multe criterii, precum indicele capitalului de bază, randamentul total, structura și calitatea creditului în cadrul portofoliului de creditare, raportul depozit-împrumut, pierderile și expunerea la riscuri (riscul de credit, riscul de lichidități, riscul de piață și riscul operațional). Fondul sau specialiștii angajați de fond pot utiliza ratingurile furnizate de cele mai mari bănci care funcționează în Norvegia, de exemplu analiza de credit a DnB NOR (cel mai mare grup norvegian de servicii financiare), drept punct de plecare pentru stabilirea clasei adecvate de risc.

17

(18)  Denumită în continuare „BCE”.

18

(19)  Denumită în continuare „recomandarea BCE”.

19

(20)  Pe baza randamentului certificatelor guvernamentale de 6 luni achiziționate pe piața la termen.

20

(21)  Articolul 11 din regulament.

21

(22)  Autoritățile norvegiene au calculat această cifră în funcție de suma tuturor spreadurilor pentru obligațiuni bancare senioare în raport cu obligațiunile guvernamentale și spreadurile la swapuri pe risc de credit pentru împrumuturi subordonate asociate obligațiunilor bancare senioare.

22

(23)  Prin contrast, în zona euro, BCE a estimat media tuturor spreadurilor la swapuri pe risc de credit pentru datorii subordonate la 73 de puncte de bază.

23

(24)  Articolul 12 din regulament.

24

(25)  Articolul 13 din regulament.

25

(26)  Articolul 12 din regulament.

26

(27)  Dacă rata de conversie ar fi stabilită ca medie între prețul minim de piață și prețul de piață la conversie, creșterea pentru fond ar trebui să fie asigurată printr-o creștere corespunzătoare a valorii de răscumpărare, stabilind o simetrie între riscul de scădere și câștigul potențial. Dacă rata de conversie ar fi stabilită la prețul de piață din momentul conversiei, fondul nu ar participa la pierderile din valoarea acțiunilor înainte de conversie. Într-un astfel de caz, creșterea pentru fond ar trebui de asemenea să fie mai limitată.

27

(28)  Articolul 8 din regulament.

28

(29)  Punctele 4 și 5 din Orientările privind recapitalizarea.

29

(30)  Punctul 11 din Orientările privind recapitalizarea.

30

(31)  Cauza C-390/06 Nuova Agricast/Ministero delle Attività Produttive, hotărârea din 15 aprilie 2008, neraportată, punctul 68. Curtea a susținut că „astfel cum reiese din cauza 730/79 [...], un ajutor care aduce o ameliorare a situației financiare a întreprinderii beneficiare fără a fi necesar pentru a atinge obiectivele prevăzute la articolul 87 alineatul (3) CE nu poate fi considerat compatibil cu piața comună”.

31

Nuova Agricast/Ministero delle Attività Produttive

(32)  Punctul 12 din Orientările privind recapitalizarea.

32

(33)  Articolul 2 din regulament.

33

(34)  Punctul 11 din Orientările privind recapitalizarea.

34

(35)  Având în vedere că băncile cu un indice de capital sub 6 % nu vor fi, de regulă, eligibile pentru schemă, majorarea maximă pentru băncile din această categorie va fi de 4 puncte procentuale. După cum s-a menționat în nota de subsol 9 de mai sus, foarte puține bănci au un nivel al capitalului de bază sub 7 %.

35

(36)  Articolul 2 din regulament.

36

(37)  Punctul 19 din Orientările privind recapitalizarea.

37

(38)  Punctul 23 din Orientările privind recapitalizarea.

38

(39)  Punctul 30 din Orientările privind recapitalizarea.

39

(40)  Acesta este definit în Regulamentul BCE după cum urmează: „suma (i) randamentului mediu pentru obligațiunea de referință de 5 ani a UEM cu peste 20 de zile înainte de infuzia de capital și (ii) spreadul randamentului obligațiunii de stat pentru țara de domiciliu a instituțiilor financiare pe perioada de referință de la 1 ianuarie 2007 până la 31 august 2008”.

40

(41)  A se vedea nota de subsol 17 de mai sus.

41

(42)  Punctul 39 din Orientările privind recapitalizarea.

42

---