# Eiropas Savienības L 34/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.034.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 34 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 9. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.034.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 34

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 9. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/87/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 25. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 109/2011 (2011. gada 27. janvāris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām konkrētu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 110/2011 (2011. gada 8. februāris), ar ko attiecībā uz piemērotajiem datu nosūtīšanas formātiem, nosūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanas kritērijiem ESSPROS modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 458/2007 par Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 111/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 33 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 112/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 35 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 113/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 37 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 114/2011 (2011. gada 8. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 39 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/10/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu bifentrīnu (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/11/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I un IA pielikumā aktīvo vielu (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/12/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu fenoksikarbu (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/13/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu nonānskābi (
  1
  ) | 52 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/88/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 9. jūnijs) par valsts atbalstu C 1/09 (ex NN 69/08), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam MOL Nyrt.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3553)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 8. februāris) par Savienības finansiālo ieguldījumu Nīderlandē Q drudža izpētei
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 554) | 72 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/87/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 25. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 109/2011 (2011. gada 27. janvāris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām konkrētu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 110/2011 (2011. gada 8. februāris), ar ko attiecībā uz piemērotajiem datu nosūtīšanas formātiem, nosūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanas kritērijiem ESSPROS modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 458/2007 par Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (
  1
  )

ESSPROS

ESSPROS

1

29

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 111/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

33

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 112/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

35

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 113/2011 (2011. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

37

Komisijas Regula (ES) Nr. 114/2011 (2011. gada 8. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

39

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2011/10/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu bifentrīnu (
  1
  )

1

41

*

Komisijas Direktīva 2011/11/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I un IA pielikumā aktīvo vielu (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu (
  1
  )

1

45

*

Komisijas Direktīva 2011/12/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu fenoksikarbu (
  1
  )

1

49

*

Komisijas Direktīva 2011/13/ES (2011. gada 8. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu nonānskābi (
  1
  )

1

52

LĒMUMI

2011/88/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 9. jūnijs) par valsts atbalstu C 1/09 (ex NN 69/08), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam MOL Nyrt.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3553)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3553)

1

55

2011/89/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 8. februāris) par Savienības finansiālo ieguldījumu Nīderlandē Q drudža izpētei
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 554)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 554)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 25. oktobris)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

(2011/87/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

| (2) | Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem.

| (3) | Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums protokola veidā (“protokols”) starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1). |
| --- | --- |

(3)

Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums protokola veidā (“protokols”) starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1).

| (4) | Protokols būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(4)

Protokols būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma protokola veidā parakstīšana starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (turpmāk “protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu (2).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

1

(2)  Protokola teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

2

---

REGULAS

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 109/2011

(2011. gada 27. janvāris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām konkrētu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto iekārtu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula saistībā ar tipa apstiprinājuma procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu iekārtu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula saistībā ar tipa apstiprinājuma procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu iekārtu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2).

| (2) | Regula (EK) Nr. 661/2009 atceļ Padomes 1991. gada 27. marta Direktīvu 91/226/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu iekārtām (3). |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 661/2009 atceļ Padomes 1991. gada 27. marta Direktīvu 91/226/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu iekārtām (3).

| (3) | Regula (EK) Nr. 661/2009 nosaka pamatnoteikumus attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām mehāniskajiem transportlīdzekļiem saistībā ar to pretšļakatu iekārtām un attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām pretšļakatu iekārtām kā atsevišķām tehniskām vienībām. Tagad ir jānosaka īpašas procedūras, testi un prasības šādiem tipa apstiprinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 661/2009 nosaka pamatnoteikumus attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām mehāniskajiem transportlīdzekļiem saistībā ar to pretšļakatu iekārtām un attiecībā uz tipa apstiprināšanas prasībām pretšļakatu iekārtām kā atsevišķām tehniskām vienībām. Tagad ir jānosaka īpašas procedūras, testi un prasības šādiem tipa apstiprinājumiem.

| (4) | Tādējādi ir piemēroti šajā regulā pārņemt Direktīvas 91/226/EEK prasības, ko vajadzības gadījumā pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi ir piemēroti šajā regulā pārņemt Direktīvas 91/226/EEK prasības, ko vajadzības gadījumā pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai.

| (5) | Šīs regulas darbības jomai jāatbilst Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktajai, tādēļ tajā jāiekļauj tikai N un O kategoriju transportlīdzekļi. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas darbības jomai jāatbilst Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktajai, tādēļ tajā jāiekļauj tikai N un O kategoriju transportlīdzekļi. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā noteikto N un O kategoriju transportlīdzekļiem, kuri ir aprīkoti ar pretšļakatu iekārtu, kā arī uz pretšļakatu iekārtām, kas paredzētas uzstādīšanai N un O kategoriju transportlīdzekļos.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pretšļakatu iekārta” ir iekārta, kas paredzēta kustībā esoša transportlīdzekļa riepu uzmestā ūdens pulverizācijas samazināšanai un ko veido dubļu aizsargspārns, dubļusargi un gareniskās nosegplātnes, kuras ir aprīkotas ar pretšļakatu ierīci; |
| --- | --- |

1)

“pretšļakatu iekārta” ir iekārta, kas paredzēta kustībā esoša transportlīdzekļa riepu uzmestā ūdens pulverizācijas samazināšanai un ko veido dubļu aizsargspārns, dubļusargi un gareniskās nosegplātnes, kuras ir aprīkotas ar pretšļakatu ierīci;

| 2) | “dubļu aizsargspārns” ir cieta vai vidēji cieta materiāla sastāvdaļa, kas paredzēta kustībā esošu riepu uzmestā ūdens uztveršanai un novadīšanai zemes virzienā, kā arī kas var pilnīgi vai daļēji veidot transportlīdzekļa virsbūves vai citu transportlīdzekļa daļu, piemēram, kravas platformas zemākās daļas, neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

2)

“dubļu aizsargspārns” ir cieta vai vidēji cieta materiāla sastāvdaļa, kas paredzēta kustībā esošu riepu uzmestā ūdens uztveršanai un novadīšanai zemes virzienā, kā arī kas var pilnīgi vai daļēji veidot transportlīdzekļa virsbūves vai citu transportlīdzekļa daļu, piemēram, kravas platformas zemākās daļas, neatņemamu sastāvdaļu;

| 3) | “dubļusargs” ir elastīga sastāvdaļa, kas uzstādīta vertikāli aiz riteņa uz šasijas vai kravas virsmas zemākās daļas vai uz dubļu aizsargspārna un kam ir jāsamazina risks, ka riepas no zemes varētu uzmest uz augšu vai uz sāniem citu ceļa lietotāju virzienā nelielus priekšmetus, it sevišķi akmeņus; |
| --- | --- |

3)

“dubļusargs” ir elastīga sastāvdaļa, kas uzstādīta vertikāli aiz riteņa uz šasijas vai kravas virsmas zemākās daļas vai uz dubļu aizsargspārna un kam ir jāsamazina risks, ka riepas no zemes varētu uzmest uz augšu vai uz sāniem citu ceļa lietotāju virzienā nelielus priekšmetus, it sevišķi akmeņus;

| 4) | “pretšļakatu ierīce” ir pretšļakatu iekārtas daļa, kas var ietvert gaisa un ūdens nošķiršanas tipa un enerģijas absorbēšanas tipa ierīces; |
| --- | --- |

4)

“pretšļakatu ierīce” ir pretšļakatu iekārtas daļa, kas var ietvert gaisa un ūdens nošķiršanas tipa un enerģijas absorbēšanas tipa ierīces;

| 5) | “gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīce” ir sastāvdaļa, kura veido gareniskās nosegplātnes un/vai dubļusarga daļu, kā arī caur kuru var pārvietoties gaiss, vienlaikus samazinot pulverizētā ūdens emisijas; |
| --- | --- |

5)

“gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīce” ir sastāvdaļa, kura veido gareniskās nosegplātnes un/vai dubļusarga daļu, kā arī caur kuru var pārvietoties gaiss, vienlaikus samazinot pulverizētā ūdens emisijas;

| 6) | “enerģijas absorbēšanas tipa ierīce” ir sastāvdaļa, kura veido dubļu aizsargspārna un/vai gareniskās nosegplātnes un/vai dubļusarga daļu, kā arī kura absorbē ūdens šļakatu enerģiju, tādējādi samazinot pulverizētās ūdens šļakatas; |
| --- | --- |

6)

“enerģijas absorbēšanas tipa ierīce” ir sastāvdaļa, kura veido dubļu aizsargspārna un/vai gareniskās nosegplātnes un/vai dubļusarga daļu, kā arī kura absorbē ūdens šļakatu enerģiju, tādējādi samazinot pulverizētās ūdens šļakatas;

| 7) | “ārējā gareniskā nosegplātne” ir sastāvdaļa, kas atrodas apmēram vertikālā plaknē, kura ir paralēla transportlīdzekļa gareniskajai plaknei un kura var veidot dubļu aizsargspārna vai transportlīdzekļa virsbūves daļu; |
| --- | --- |

7)

“ārējā gareniskā nosegplātne” ir sastāvdaļa, kas atrodas apmēram vertikālā plaknē, kura ir paralēla transportlīdzekļa gareniskajai plaknei un kura var veidot dubļu aizsargspārna vai transportlīdzekļa virsbūves daļu;

| 8) | “vadāmie riteņi” ir riteņi, ko darbina ar transportlīdzekļa stūres mehānismu; |
| --- | --- |

8)

“vadāmie riteņi” ir riteņi, ko darbina ar transportlīdzekļa stūres mehānismu;

| 9) | “pašiestādoša ass” ir ass, kas griežas ap centrālo punktu tā, ka tā veido horizontālu loku; |
| --- | --- |

9)

“pašiestādoša ass” ir ass, kas griežas ap centrālo punktu tā, ka tā veido horizontālu loku;

| 10) | “pašpagriežami riteņi” ir riteņi, ko nedarbina ar transportlīdzekļa stūres mehānismu un kas zemes radītās berzes dēļ var grozīties ap savu asi leņķī, kurš nepārsniedz 20°; |
| --- | --- |

10)

“pašpagriežami riteņi” ir riteņi, ko nedarbina ar transportlīdzekļa stūres mehānismu un kas zemes radītās berzes dēļ var grozīties ap savu asi leņķī, kurš nepārsniedz 20°;

| 11) | “paceļamā ass” ir ass, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK (4) I pielikuma 2.15. punktā; |
| --- | --- |

11)

“paceļamā ass” ir ass, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK (4) I pielikuma 2.15. punktā;

| 12) | “transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis, kas ir darba kārtībā atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.6. punktam; |
| --- | --- |

12)

“transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis, kas ir darba kārtībā atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.6. punktam;

| 13) | “protektors” ir riepas daļa, kas atbilst definīcijai Padomes Direktīvas 92/23/EEK (5) II pielikuma 2.8. punktā; |
| --- | --- |

13)

“protektors” ir riepas daļa, kas atbilst definīcijai Padomes Direktīvas 92/23/EEK (5) II pielikuma 2.8. punktā;

| 14) | “pretšļakatu ierīces tips” ir ierīces, kam neatšķiras šādas galvenās pamatpazīmes:






  a) | fiziskais princips, kas pieņemts, lai samazinātu emisijas (ūdens un enerģijas absorbēšanas tipa ierīce, gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīce); |
| --- | --- | --- |

14)

“pretšļakatu ierīces tips” ir ierīces, kam neatšķiras šādas galvenās pamatpazīmes:

a)

fiziskais princips, kas pieņemts, lai samazinātu emisijas (ūdens un enerģijas absorbēšanas tipa ierīce, gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīce);

| b) | materiāli; |
| --- | --- |

b)

materiāli;

| c) | forma; |
| --- | --- |

c)

forma;

| d) | izmēri tiktāl, cik tie var ietekmēt materiāla īpašības; |
| --- | --- |

d)

izmēri tiktāl, cik tie var ietekmēt materiāla īpašības;

| 15) | “puspiekabi velkošs transportlīdzeklis” ir velkošs transportlīdzeklis atbilstoši definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.1.1.2.2. punktā; |
| --- | --- |

15)

“puspiekabi velkošs transportlīdzeklis” ir velkošs transportlīdzeklis atbilstoši definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.1.1.2.2. punktā;

| 16) | “tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (M)” ir izgatavotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa, kā aprakstīts Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.8. punktā; |
| --- | --- |

16)

“tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (M)” ir izgatavotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa, kā aprakstīts Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.8. punktā;

| 17) | “transportlīdzekļa tips saistībā ar pretšļakatu ierīci” ir pabeigts, nepabeigts vai vairākos posmos pabeigts transportlīdzeklis, kam neatšķiras šādi aspekti:






  — | uz transportlīdzekļa uzstādītās pretšļakatu ierīces tips; |
| --- | --- | --- |

17)

“transportlīdzekļa tips saistībā ar pretšļakatu ierīci” ir pabeigts, nepabeigts vai vairākos posmos pabeigts transportlīdzeklis, kam neatšķiras šādi aspekti:

—

uz transportlīdzekļa uzstādītās pretšļakatu ierīces tips;

| — | izgatavotāja piešķirtais tipa apzīmējums pretšļakatu ierīcei. |
| --- | --- |

—

izgatavotāja piešķirtais tipa apzīmējums pretšļakatu ierīcei.

3. pants

EK tipa apstiprinājums transportlīdzeklim saistībā ar pretšļakatu iekārtām

1.   Izgatavotājs vai tā pārstāvis iesniedz apstiprinātājai iestādei pieteikumu par transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzekļa pretšļakatu iekārtām.

2.   Pieteikumu sagatavo saskaņā ar I pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

3.   Ja šīs regulas III un IV pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu.

Apstiprinātāja iestāde nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.   Ievērojot 3. punktu, apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

4. pants

Pretšļakatu iekārtu EK atsevišķas tehniskās vienības tipa apstiprinājums

1.   Izgatavotājs vai tā pārstāvis iesniedz apstiprinātājai iestādei pieteikumu par EK atsevišķas tehniskās vienības tipa apstiprināšanu attiecībā uz pretšļakatu iekārtas tipu.

Pieteikumu sagatavo saskaņā ar II pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

2.   Ja šīs regulas III un IV pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad apstiprinātāja iestāde piešķir EK atsevišķas tehniskās vienības tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu.

Apstiprinātāja iestāde nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam atsevišķas tehniskās vienības tipam.

3.   Ievērojot 2. punktu, apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

5. pants

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums

Visas atsevišķas tehniskās vienības, kas atbilst apstiprinātajam tipam, kuram saskaņā ar šo regulu ir piešķirts EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājums, jālieto EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums, kā norādīts II pielikuma 3. daļā.

6. pants

Saskaņā ar Direktīvu 91/226/EEK piešķirto apstiprinājumu derīgums un paplašinājums

Valsts iestādes atļauj pārdot un nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus un atsevišķas tehniskas vienības, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 91/226/EEK līdz 2012. gada 1. novembrim, un turpina piešķirt apstiprinājumu paplašinājumus minētajiem transportlīdzekļiem un atsevišķām tehniskām vienībām saskaņā ar Direktīvas 91/226/EEK noteikumiem.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 103, 23.4.1991., 5. lpp.

3

(4)  OV L 233, 25.8.1997., 1. lpp.

4

(5)  OV L 129, 14.5.1992., 95. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE DOKUMENTI TRANSPORTLĪDZEKĻU EK TIPA APSTIPRINĀJUMAM SAISTĪBĀ AR TO PRETŠĻAKATU IEKĀRTĀM

1.   DAĻA

Informācijas dokuments

PARAUGS

Informācijas dokuments Nr. ... attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu saistībā ar tā pretšļakatu iekārtām (1).

Turpmāk tekstā norādītā informācija jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus, tos iesniedzot, sagatavo attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja iekārtas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir): ...

0.3.   Tipa identifikācijas veids, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums(b): ...

0.3.1.   Marķējuma atrašanās vieta: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija(c): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.8.   Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es): ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese: ...

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

1.1.   Tipveida transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi: ...

1.3.   Asu un riteņu skaits: ...

1.3.1.   Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums: ...

1.3.2.   Vadāmo asu skaits un novietojums: ...

2.   MASAS UN IZMĒRI(f)(g)

(kg un mm) (vajadzības gadījumā skatīt rasējumu)

2.1.   Garenbāze(-es) (pie pilnas slodzes)(g)(l): ...

2.6.   Masa darba kārtībā (maksimālā un minimālā katram variantam) Transportlīdzekļa masa darba kārtībā kopā ar virsbūvi un kopā ar sakabes ierīci, ja tas ir velkošais transportlīdzekli, kas nepieder kategorijai M1, vai šasijas masa, vai šasijas masa kopā ar kabīni, ja izgatavotājs neuzstāda virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni, ja tie ir, un vadītāju; autobusu gadījumā – apkalpes locekli, ja transportlīdzeklī ir tam paredzēta locekļa sēdvieta)(h) (maksimālā un minimālā katram variantam): ...

2.6.1.   Šīs masas sadalījums pa asīm un, attiecībā uz puspiekabēm vai piekabēm ar centrāli novietotu asi, slodze uz sakabes punktu (maksimālā un minimālā vērtība katram variantam): ...

2.8.   Izgatavotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (i)(3):...

9.   VIRSBŪVE

9.20.   Pretšļakatu iekārta ...

9.20.0.   Uzstādīta: jā/nē/nepilnīgi(1) ...

9.20.1.   Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz pretšļakatu iekārtu un sastāvdaļām, no kā tā sastāv: ...

9.20.2.   Detalizēti rasējumi par pretšļakatu iekārtu un tās novietojumu uz transportlīdzekļa, norādot izmērus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 109/2011 VI pielikuma attēlos, ņemot vērā visvairāk uz āru izvirzītās riepas/riteņa kombinācijas: ...

9.20.3.   Pretšļakatu ierīces(-ču) apstiprinājuma numurs(-i), ja zināms(-i): ...

Datums, paraksts

2.   DAĻA

PARAUGS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

Apstiprinātājas iestādes zīmogs

Paziņojums par transportlīdzekļa tipa:

| — | EK tipa apstiprinājumu (2) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (2)

| — | EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (2) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (2)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (2) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (2)

| — | EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (2) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (2)

attiecībā uz tā pretšļakatu iekārtām,

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. .../..., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. .../... (2)

EK tipa apstiprinājuma numurs: ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I   IEDAĻA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir): ...

0.3.   Tipa identifikācijas veids, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (3): ...

0.3.1.   Marķējuma atrašanās vieta: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (4): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.8.   Montāžas uzņēmuma(-u) nosaukums(-i) un adrese(-s): ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese: ...

II   IEDAĻA

1.   Papildu informācija: sk. papildinājumu.

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

3.   Testa protokola datums: ...

4.   Testa protokola numurs: ...

5.   Piezīmes (ja ir): sk. papildinājumu.

6.   Vieta: ...

7.   Datums: ...

8.   Paraksts: ...

9.   Apstiprināšanas iestādei iesniegtās informācijas paketes, ko var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs ir pievienots.

---

(1)  Attiecībā uz N1 kategorijas transportlīdzekļiem un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas un kuri izmanto šīs regulas IV pielikuma 0.1. punktā paredzēto izņēmumu, var izmantot Direktīvas 78/549/EEK II pielikumā noteikto informācijas dokumentu.

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(4)  Kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļā.

Papildinājums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.

1.   Papildu informācija

1.1.   Pretšļakatu ierīču raksturojums (tips, īss apraksts, prečzīme vai nosaukums, sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numurs(-i):

5.   Piezīmes (ja ir):

---

II PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE DOKUMENTI EK TIPA APSTIPRINĀJUMAM PRETŠĻAKATU IEKĀRTĀM KĀ ATSEVIŠĶĀM TEHNISKĀM VIENĪBĀM

1.   DAĻA

Informācijas dokuments

PARAUGS

Informācijas dokuments Nr. ... attiecībā uz EK tipa apstiprinājumu pretšļakatu iekārtām kā atsevišķām tehniskām vienībām.

Turpmāk tekstā norādītā informācija jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus, tos iesniedzot, sagatavo attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja šajā informācijas dokumentā minētās iekārtas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.7.   Sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām – EK apstiprinājuma marķējuma stiprinājuma vieta un paņēmiens: ...

0.8.   Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es): ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese: ...

1.   IERĪCES APRAKSTS

1.1.   Pretšļakatu ierīces tehniskais apraksts, norādot tās fizisko darbības principu un attiecīgo testu, kas tai piemērojams: ...

1.2.   Izmantotie materiāli: ...

1.3.   Pietiekamas detalizācijas un lieluma rasējums(-i), kas ļauj to(-ās) identificēt. Rasējumā jānorāda EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējuma uzlikšanai paredzētā vieta: ...

Datums

Paraksts

2.   DAĻA

PARAUGS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

Apstiprinātājas iestādes zīmogs

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (1)

pretšļakatu iekārtas kā integrētas/atsevišķas tehniskas vienības tipam,

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. .../..., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. .../... (1)

EK tipa apstiprinājuma numurs: ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I   IEDAĻA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips:...

0.3.   Tipa identifikācijas veids, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (2): ...

0.3.1.   Marķējuma atrašanās vieta: ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.7.   EK apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ...

0.8.   Montāžas uzņēmuma(-u) nosaukums(-i) un adrese(-s) ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds vai nosaukums un adrese: ...

II   IEDAĻA

1.   Papildu informācija (ja nepieciešams): sk. papildinājumu.

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

3.   Testa protokola datums: ...

4.   Testa protokola numurs: ...

5.   Piezīmes (ja ir): sk. papildinājumu.

6.   Vieta: ...

7.   Datums: ...

8.   Paraksts: ...

9.   Apstiprināšanas iestādei iesniegtās informācijas paketes, ko var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs ir pievienots.

Papildinājums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.

1.   Papildu informācija

1.1.   Ierīces darbības princips: enerģijas absorbēšana/gaisa un ūdens nošķiršana (3):

1.2.   Pretšļakatu ierīču raksturojums (īss apraksts, prečzīme vai nosaukums, numurs(-i):

5.   Piezīmes (ja ir):

3.   DAĻA

DAĻA

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums

1.   EK atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprinājuma marķējumā ir šādi elementi.

1.1.   Taisnstūris, kurā ir mazais burts “e”, pēc tā ir tās dalībvalsts apzīmējums cipariem, kura piešķīrusi atsevišķās tehniskās vienības EK tipa apstiprinājumu:

| 1 | Vācija |
| --- | --- |

1

Vācija

| 2 | Francija |
| --- | --- |

2

Francija

| 3 | Itālija |
| --- | --- |

3

Itālija

| 4 | Nīderlande |
| --- | --- |

4

Nīderlande

| 5 | Zviedrija |
| --- | --- |

5

Zviedrija

| 6 | Beļģija |
| --- | --- |

6

Beļģija

| 7 | Ungārija |
| --- | --- |

7

Ungārija

| 8 | Čehija |
| --- | --- |

8

Čehija

| 9 | Spānija |
| --- | --- |

9

Spānija

| 11 | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

11

Apvienotā Karaliste

| 12 | Austrija |
| --- | --- |

12

Austrija

| 13 | Luksemburga |
| --- | --- |

13

Luksemburga

| 17 | Somija |
| --- | --- |

17

Somija

| 18 | Dānija |
| --- | --- |

18

Dānija

| 19 | Rumānija |
| --- | --- |

19

Rumānija

| 20 | Polija |
| --- | --- |

20

Polija

| 21 | Portugāle |
| --- | --- |

21

Portugāle

| 23 | Grieķija |
| --- | --- |

23

Grieķija

| 24 | Īrija |
| --- | --- |

24

Īrija

| 26 | Slovēnija |
| --- | --- |

26

Slovēnija

| 27 | Slovākija |
| --- | --- |

27

Slovākija

| 29 | Igaunija |
| --- | --- |

29

Igaunija

| 32 | Latvija |
| --- | --- |

32

Latvija

| 34 | Bulgārija |
| --- | --- |

34

Bulgārija

| 36 | Lietuva |
| --- | --- |

36

Lietuva

| 49 | Kipra |
| --- | --- |

49

Kipra

| 50 | Malta |
| --- | --- |

50

Malta

1.2.   Taisnstūra tuvumā ir tipa apstiprinājuma numura 4. pozīcijā dotais “pamatapstiprinājuma numurs”, un tam priekšā ir divi cipari, ar ko norāda kārtas numuru, kurš piešķirts šai regulai vai šīs regulas jaunākajam būtiskam tehniskam grozījumam. Pašlaik kārtas numurs ir “00”.

2.   EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējumu pie pretšļakatu ierīces piestiprina tā, lai to nevarētu izdzēst un lai tas būtu skaidri un viegli salasāms pat tādā gadījumā, ja ierīce uzstādīta uz transportlīdzekļa.

3.   EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējuma paraugs ir norādīts tālāk.

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma marķējums

Image

Paskaidrojums

Paskaidrojums

| Apzīmējumi | EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu piešķīra Nīderlande ar numuru 0046. Pirmie divi cipari “00” norāda, ka atsevišķo tehnisko vienību apstiprināja saskaņā ar šo regulu. Simbols “A” norāda, ka tā ir enerģiju absorbējoša tipa ierīce. |
| --- | --- |

Apzīmējumi

EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu piešķīra Nīderlande ar numuru 0046. Pirmie divi cipari “00” norāda, ka atsevišķo tehnisko vienību apstiprināja saskaņā ar šo regulu. Simbols “A” norāda, ka tā ir enerģiju absorbējoša tipa ierīce.

---

(1)  Lieko svītrot.

1

(2)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

2

(3)  Lieko svītrot.

3

---

III PIELIKUMS

1.   DAĻA

Prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm

0.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

0.1.   Pretšļakatu ierīču konstrukcijai ir jānodrošina, ka tās pienācīgi darbojas normālos darbības apstākļos uz slapjiem ceļiem. Turklāt tajās nedrīkst būt strukturālu vai ražošanas defektu, kas kaitē to pienācīgai funkcionēšanai vai īpašībām.

1.   VEICAMIE TESTI

1.1.   Atkarībā no fiziskā darbības principa pretšļakatu ierīcēm veic attiecīgos testus, kā aprakstīts 2. un 3. daļā, un šajos testos ir jāiegūst šo daļu 5. punktā paredzētie rezultāti.

2.   EK SASTĀVDAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

2.1.   Pieteikumu EK sastāvdaļas tipa apstiprinājumam attiecībā uz pretšļakatu ierīci, ievērojot Direktīvas 2007/46/EK 7. pantu, iesniedz izgatavotājs.

2.2.   Informācijas dokumenta paraugs ir sniegts II pielikuma 1. daļā.

2.3.   Par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāiesniedz:

četri paraugi – no tiem trīs domāti testiem, bet ceturtais paliek laboratorijai turpmāko testu veikšanai. Testēšanas laboratorija var pieprasīt arī papildu paraugus.

2.4.   Marķējumi

2.4.1.   Katram paraugam jābūt skaidri un neizdzēšami marķētam ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kā arī ar tipa apzīmējumu, turklāt uz parauga jāpaliek pietiekami lielai brīvai vietai EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējuma uzlikšanai.

2.4.2.   Saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikuma papildinājuma 1.3. punktu enerģijas absorbēšanas tipa ierīcēm apstiprinājuma marķējumam pievieno simbolu “A” vai gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīcēm – simbolu “S”.

2.   DAĻA

Enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu ierīču testi

1.   PRINCIPS

Šā testa mērķis ir kvantitatīvi novērtēt ierīces spēju aizturēt pret to raidītu ūdens strūklu. Testu stends domāts to apstākļu atveidošanai, kādos uz transportlīdzekļa uzstādītā ierīce darbojas riepas protektora no zemes uz augšu nestā ūdens apjoma un ātruma iespaidā.

2.   IEKĀRTA

Testu stenda uzbūve parādīta VI pielikuma 8. attēlā.

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē.

3.2.   Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C.

3.3.   Jāizmanto dejonizēts ūdens.

3.4.   Testu paraugus pirms katra testa jāmitrina.

4.   PROCEDŪRA

4.1.   Piestiprina 500 (+ 0/– 5) mm platu un 750 mm augstu testējamās ierīces paraugu pie testu stenda vertikālā rāmja un pārliecinās par to, ka šis paraugs pilnīgi ietilpst kolektora robežās un nav nekādu šķēršļu, kas varētu ūdeni atvirzīt vai nu pirms trieciena pret paraugu, vai pēc tā.

4.2.   Noregulē ūdens caurplūdumu 0,675 (± 0,01) l/s apmērā un raida vismaz 90 litru, bet ne vairāk kā 120 litru pret paraugu no 500 (± 2) mm attāluma pa horizontāli (sk. VI pielikuma 8. attēlu).

4.3.   Ļauj ūdenim no parauga notecēt kolektorā. Aprēķina procentuālo starpību starp kolektorā sakrātā un pret paraugu raidītā ūdens daudzumu.

4.4.   Atkārto testu piecas reizes saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu. Aprēķina piecu testu sērijas vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu.

5.   REZULTĀTI

5.1.   Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %.

5.2.   Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā vairāk nekā 5 %, piecu testu sērija ir jāatkārto.

Ja nākamo piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums joprojām atšķiras no vidējā vairāk nekā 5 % un ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, tipa apstiprinājumu atsaka.

5.3.   Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.

Vidējā procentuālā daudzuma aprēķināšanā izmanto atsevišķos rezultātus. Vidējais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %.

3.   DAĻA

Gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīču testi

1.   PRINCIPS

Šā testa mērķis ir noteikt porainā materiāla, kura mērķis ir aizturēt ūdeni, kas pret to zem spiediena raidīts ar gaisa un ūdens pulverizatoru, efektivitāti.

Testu iekārtai jāatveido apstākļi, kādos pārbaudāmais materiāls varētu atrasties riepu radīto ūdens strūklu apjoma un ātruma iespaidā, ja būtu uzstādīts uz transportlīdzekļa.

2.   IEKĀRTA

Testu stenda uzbūve parādīta VI pielikuma 9. attēlā.

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē.

3.2.   Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C.

3.3.   Jāizmanto dejonizēts ūdens.

3.4.   Testu paraugi pirms katra testa jāmitrina.

4.   PROCEDŪRA

4.1.   Piestiprina 305 × 100 mm lielu paraugu vertikālā stāvoklī pie testu stenda un pārliecinās par to, ka starp paraugu un augšējo stiprinājuma plāksni nav atstarpes un ka kolektors atrodas attiecīgā pozīcijā. Ielej pulverizatora tvertnē 1 ± 0,005 litrus ūdens un to noliek, kā parādīts attēlā.

4.2.   Pulverizatoram jābūt noregulētam šādi:

spiediens (pulverizatorā): 5 bar + 10 %/– 0 %

caurplūdums: 1 litrs/minūte ± 5 sekundes

smidzināšana: cirkulārā, apmēram 50 ± 5 mm diametrā 200 ± 5 mm attālumā no parauga, sprauslas diametrs 5 ± 0,1 mm.

4.3.   Smidzina tikmēr, kamēr ūdens migla vairs nerodas, un atzīmē tam patērēto laiku. Ļauj ūdenim no parauga 60 sekundes tecēt kolektorā un izmēra sakrātā ūdens apjomu. Izmēra arī to ūdens daudzumu, kas palicis pulverizatora tvertnē. Aprēķina sakrātā ūdens procentuālo daudzumu salīdzinājumā ar izsmidzinātā ūdens apjomu.

4.4.   Atkārto testu piecas reizes un aprēķina vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu. Pirms kārtējā testa sākšanas pārliecinās par to, ka pulverizatora tvertne un mērtrauks ir sauss.

5.   REZULTĀTI

5.1.   Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 85 %.

5.2.   Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā vairāk nekā par 5 %, piecu testu sērija ir jāatkārto. Ja nākamo piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums joprojām atšķiras no vidējā vairāk nekā par 5 % un ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, tipa apstiprinājumu atsaka.

5.3.   Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.

Prasības, kas minētas 5.1. punktā, paliek spēkā, jo nosaka katra testa rezultātus.

---

IV PIELIKUMS

Prasības transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam saistībā ar to pretšļakatu iekārtām

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

0.1.   Visiem N un O kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot apvidus transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, jābūt tādā veidā uzbūvētiem un/vai aprīkotiem ar pretšļakatu ierīcēm, lai ievērotu šajā pielikumā izklāstītās prasības. Transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni šīs prasības var piemērot vienīgi attiecībā uz riteņiem zem kabīnes.

N1 un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, pēc izgatavotāja pieprasījuma Direktīvas 78/549/EEK (1) prasības var piemērot kā alternatīvu šīs regulas prasībām.

0.2.   Šā pielikuma prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm, kā definēts 2. panta 4. punktā, nav obligātas attiecībā uz N, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni, transportlīdzekļiem bez virsbūves vai transportlīdzekļiem, kam pretšļakatu ierīču esība nav saderīga ar to lietošanu. Tomēr, ja minētie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar šādām ierīcēm, tām jāatbilst šīs regulas prasībām.

1.   Tehniskajam dienestam, kas veic apstiprināšanas testu, ir jāiesniedz tā transportlīdzekļa tipa tipveida transportlīdzeklis, kam veicama apstiprināšana, un tam jābūt aprīkotam ar pretšļakatu iekārtu.

VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.   ASIS

2.1.   Paceļamās asis

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vienu vai vairākām paceļamām asīm, pretšļakatu iekārtai ir jānosedz visi riteņi brīdī, kad ass ir nolaista, un riteņi, kas saskaras ar zemi, brīdī, kad ass ir pacelta.

2.2.   Pašiestādošas asis

Šajā regulā centrālās stūres iekārtas tipa pašiestādošu asi uzskata par un apskata kā asi, kura ir uzstādīta kopā ar vadāmajiem riteņiem.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar pašiestādošu asi, pretšļakatu iekārtai ir jāatbilst nosacījumiem, kurus piemēro nevadāmajiem riteņiem, ja tos uzstāda uz centrālās daļas. Ja tos neuzstāda uz šīs daļas, pretšļakatu iekārtai ir jāatbilst nosacījumiem, kurus piemēro vadāmajiem riteņiem.

3.   ĀRĒJĀS GARENISKĀS NOSEGPLĀTNES NOVIETOJUMS

Attālums “c” starp garenisko plakni, kas ir tangenciāla attiecībā pret ārējo riepas virsmu, neskaitot iespējamo riepas deformāciju saskarē ar zemi, un gareniskās nosegplātnes iekšējo malu, nedrīkst pārsniegt 100 mm (VI pielikuma 1.a un 1.b attēls).

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS

Lai pārbaudītu atbilstību šai regulai, transportlīdzeklim jāatrodas šādā stāvoklī:

| a) | tam jābūt bez kravas, un riteņiem jābūt vērstiem taisni uz priekšu; |
| --- | --- |

a)

tam jābūt bez kravas, un riteņiem jābūt vērstiem taisni uz priekšu;

| b) | puspiekabju gadījumā kravas virsmām jābūt horizontālā stāvoklī; |
| --- | --- |

b)

puspiekabju gadījumā kravas virsmām jābūt horizontālā stāvoklī;

| c) | riepās jābūt normālam spiedienam. |
| --- | --- |

c)

riepās jābūt normālam spiedienam.

5.   PRETŠĻAKATU IEKĀRTAS

5.1.   Pretšļakatu iekārtai ir jāatbilst 6. vai 8. punktā noteiktajām specifikācijām.

5.2.   Nevadāmo vai pašpagriežamu riteņu, ko nosedz virsbūves grīda vai kravas platformas zemākā daļa, pretšļakatu iekārtām ir jāatbilst 6. vai 8. punktā, vai arī 7. punktā noteiktajām specifikācijām.

ĪPAŠAS PRASĪBAS

6.   Prasības attiecībā uz enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu iekārtām asīm, kas aprīkotas ar vadāmajiem vai pašpagriežamiem, vai nevadāmajiem riteņiem

6.1.   Dubļu aizsargspārni

6.1.1.   Dubļu aizsargspārniem jāaizsedz zona tieši virs riepas vai riepām, tās vai to priekšā un aiz tās vai tām turpmāk minētajā veidā:

| a) | vienas vai vairāku asu gadījumā priekšējam stūrim (C) jābūt izvirzītam uz priekšu, sniedzoties līdz līnijai O–Z, kur Θ (tēta) nav lielāks par 45° virs horizontāles.
  Dubļu aizsargspārna pakaļējai malai (VI pielikuma 2. attēls) jābūt izvirzītai uz leju tādā veidā, lai atrastos ne augstāk par 100 mm virs horizontālās līnijas, kas šķērso riteņa centru; |
| --- | --- |

a)

vienas vai vairāku asu gadījumā priekšējam stūrim (C) jābūt izvirzītam uz priekšu, sniedzoties līdz līnijai O–Z, kur Θ (tēta) nav lielāks par 45° virs horizontāles.

Dubļu aizsargspārna pakaļējai malai (VI pielikuma 2. attēls) jābūt izvirzītai uz leju tādā veidā, lai atrastos ne augstāk par 100 mm virs horizontālās līnijas, kas šķērso riteņa centru;

| b) | vairāku asu gadījumā leņķis Θ attiecas vienīgi uz priekšējo asi un prasību saistībā ar pakaļējās malas augstumu piemēro vienīgi aizmugurējai asij; |
| --- | --- |

b)

vairāku asu gadījumā leņķis Θ attiecas vienīgi uz priekšējo asi un prasību saistībā ar pakaļējās malas augstumu piemēro vienīgi aizmugurējai asij;

| c) | dubļu aizsargspārnam jābūt ar kopējo platumu “q” (VI pielikuma 1.a attēls), kas ir vismaz pietiekams, lai pārsegtu riepas platumu “b” vai divu riepu kopējo platumu “t” dubultriteņu gadījumā, ņemot vērā izgatavotāja noteiktus riepas/riteņa mezgla maksimālos izmērus. Izmērus “b” un “t” mēra riteņa rumbas augstumā, atskaitot visas marķēšanas zīmes, ribas, aizsarglentes utt. uz riepas. |
| --- | --- |

c)

dubļu aizsargspārnam jābūt ar kopējo platumu “q” (VI pielikuma 1.a attēls), kas ir vismaz pietiekams, lai pārsegtu riepas platumu “b” vai divu riepu kopējo platumu “t” dubultriteņu gadījumā, ņemot vērā izgatavotāja noteiktus riepas/riteņa mezgla maksimālos izmērus. Izmērus “b” un “t” mēra riteņa rumbas augstumā, atskaitot visas marķēšanas zīmes, ribas, aizsarglentes utt. uz riepas.

6.1.2.   Dubļu aizsargspārna aizmugures priekšējai daļai jābūt aprīkotai ar pretšļakatu ierīci, kas atbilst III pielikuma 2. daļā noteiktajām specifikācijām. Šim materiālam ir jāaizsedz dubļu aizsargspārna iekšpuse līdz augstumam, ko nosaka taisna līnija, kura šķērso riteņa centru un ar horizontāli veido vismaz 30° leņķi (VI pielikuma 3. attēls).

6.1.3.   Ja dubļu aizsargspārnus uzstādot samontē no vairākām daļām, starp tām nedrīkst palikt atstarpes, kas transportlīdzekļa kustības laikā varētu neaizturēt strūklas. Šī prasība ir izpildīta transportlīdzeklim ar kravu vai bez kravas, ja ikviena radiāla strūkla, kas nāk no riteņa centra pāri visam riepas virsmas, kura ir saskarē ar zemi, platumam un ir dubļu aizsargspārna robežās, vienmēr atduras pret pretšļakatu iekārtas daļu.

6.2.   Ārējās gareniskās nosegplātnes

6.2.1.   Vienas ass gadījumā ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējā mala nedrīkst atrasties ārpus turpmāk minētajiem attālumiem un rādiusiem, mērot no riteņa centra, izņemot to, ka zemākās vērtības var noapaļot (VI pielikuma 2. attēls).

Pneimatiskā balstiekārta

| a) | Asis ar vadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem: | no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts) |
| --- | --- | --- |

a)

Asis ar vadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem:

no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts)

| | uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts) |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts)

Rv ≤ 1,5 R

| b) | Asis ar nevadāmajiem riteņiem: | no priekšējās malas (C punkts) |
| --- | --- | --- |

b)

Asis ar nevadāmajiem riteņiem:

no priekšējās malas (C punkts)

| | uz pakaļējo malu (A punkts) |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (A punkts)

Rv ≤ 1,25 R

Mehāniskā balstiekārta

| a) | Vispārīgs gadījums} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

Vispārīgs gadījums} Rv ≤ 1,8 R

| b) | Nevadāmie riteņi transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R, |
| --- | --- |

b)

Nevadāmie riteņi transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R,

kur R ir transportlīdzeklim uzstādītās riepas rādiuss un Rv ir attālums līdz ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējai malai (izteikts kā rādiuss).

6.2.2.   Vairāku asu gadījumā 6.2.1. punktā noteiktās prasības nepiemēro starp vertikālajām transversālajām plaknēm, kas šķērso pirmās un pēdējās ass centru, jo tur ārējā gareniskā nosegplātne var būt taisna, lai nodrošinātu pretšļakatu iekārtas darbības nepārtrauktību (VI pielikuma 4. attēls).

6.2.3.   Attālums starp pretšļakatu iekārtas visaugstāko un viszemāko punktu (dubļu aizsargspārnu un ārējo garenisko nosegplātni), ko mēra jebkurā šķērsgriezumā, kurš ir perpendikulārs dubļu aizsargspārnam (sk. VI pielikuma 1.b un 2. attēlu), nevienā punktā aiz vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru vai vairāku asu gadījumā – pirmā riteņa centru, nedrīkst būt mazāks par 45 mm. Pirms minētās līnijas šo attālumu var pakāpeniski samazināt.

6.2.4.   Ārējās gareniskajās nosegplātnēs vai starp ārējām gareniskajām nosegplātnēm un dubļu aizsargspārnu citām daļām nav pieļaujamas atveres, kas ļautu šļakatām izspraukties transportlīdzekļa kustības laikā.

6.2.5.   Pielikuma 6.2.3. un 6.2.4. punkta prasības vietēji var neievērot, ja garenisko nosegplātni veido dažādi elementi, kuru savstarpējā kustība ir relatīva.

6.2.6.   Puspiekabes traktori ar zemu šasiju, proti, tādi traktori, kuru sakabes virsmas augstums (definēts 1978. gada ISO standarta Nr. 612 6.20. punktā) var būt 1 100 mm vai mazāks, var būt konstruēti tā, ka tie jāatbrīvo no 6.1.1.a, 6.1.3. un 6.2.4. punkta prasībām. Tādēļ, ja šādi traktori ir sakabē ar puspiekabi, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes nedrīkst pārsegt virsmu, kas atrodas tieši virs aizmugurējās ass riepām, lai novērstu pretšļakatu iekārtas iznīcināšanu. Tomēr sektoros, kuri atrodas virs 60° no vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru, riepu priekšpusē un aizmugurē, šo transportlīdzekļu dubļu aizsargspārniem un ārējām gareniskajām nosegplātnēm jāatbilst iepriekš minēto punktu prasībām.

Tādēļ minētajiem transportlīdzekļiem jābūt konstruētiem tā, lai tādā gadījumā, kad tos darbina bez puspiekabes, tie atbilstu pirmās rindkopas prasībām.

Lai izpildītu minētās prasības, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes, piemēram, var būt noņemami.

6.3.   Dubļusargi

6.3.1.   Dubļusargu platumam jāatbilst “q” izmēram noteiktajām prasībām 6.1.1. punkta c) apakšpunktā, izņemot gadījumu, kad šis dubļusargs uzstādīts dubļu aizsargspārna iekšpusē. Tad tā platumam jābūt vismaz riepas protektora platumā.

Attiecībā uz tās dubļusargu daļas, kura atrodas zem dubļu aizsargspārna, platumu jāievēro šajā punktā noteiktais nosacījums ar ± 10 mm pielaidi katrā pusē.

6.3.2.   Dubļusargam pamatā jābūt vērstam vertikāli.

6.3.3.   Dubļusarga apakšējas malas maksimālais augstums nedrīkst pārsniegt 200 mm (VI pielikuma 3. attēls).

Šo attālumu palielina līdz 300 mm pēdējai asij, ja ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējās malas radiālais attālums Rv nepārsniedz uz šīs ass uzstādīto riteņu riepu rādiusu.

Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja izgatavotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, ņemot vērā balstiekārtas parametrus.

6.3.4.   Dubļusargs nedrīkst atrasties tālāk par 300 mm no riepas pakaļējās malas, mērot horizontāli.

6.3.5.   Vairāku asu gadījumā, ja attālums “d” starp riepām uz blakus esošām asīm ir mazāks par 250 mm, ar dubļusargiem jāaprīko tikai aizmugurējais riteņu pāris. Jāuzstāda dubļusargs aiz katra riteņa, ja “d” starp riepām uz blakus esošām asīm ir vismaz 250 mm (VI pielikuma 4. attēls).

6.3.6.   Dubļusargi nedrīkst būt izliekti vairāk nekā par 100 mm uz aizmuguri, ja ir 3 N spēka iedarbība uz 100 mm dubļusarga platuma, kuru piemēro punktā, kas atrodas 50 mm virs dubļusargu zemākās malas.

6.3.7.   Visa dubļusarga daļas, kuram ir minimālie noteiktie izmēri, priekšējā virsma ir jāaprīko ar pretšļakatu ierīci, kas atbilst III pielikuma 2. daļā noteiktajām specifikācijām.

6.3.8.   Starp dubļu aizsargspārna aizmugurējās daļas apakšu un dubļusargiem nav pieļaujamas atveres, kas ļautu izspraukties šļakatām.

6.3.9.   Ja pretšļakatu ierīce atbilst prasībām attiecībā uz dubļusargiem (6.3. punkts), nav vajadzīgs papildu dubļusargs.

7.   Prasības attiecībā uz pretšļakatu iekārtām, kas aprīkotas ar enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu ierīcēm saistībā ar konkrētām asīm, kuras ir aprīkotas ar nevadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem (sk. 5.2. punktu).

7.1.   Dubļu aizsargspārni

7.1.1.   Dubļu aizsargspārniem jāaizsedz zona tieši virs riepas vai riepām. To priekšējiem un aizmugurējiem galiem jāsniedzas vismaz līdz horizontālajai plaknei, kas saskaras ar riepas vai riepu augšējo malu (VI pielikuma 5. attēls). Tomēr aizmugurējo galu var aizstāt ar dubļusargu, un tādā gadījumā tam ir jāsniedzas līdz dubļu aizsargspārna (vai līdzvērtīgas sastāvdaļas) augšējai daļai.

7.1.2.   Dubļu aizsargspārna aizmugures iekšējai daļai jābūt aprīkotai ar pretšļakatu ierīci, kas atbilst III pielikuma 2. daļā noteiktajām prasībām.

7.2.   Ārējās gareniskās nosegplātnes

7.2.1.   Vienas vai vairāku asu gadījumā, ja attālums starp blakus esošām riepām ir vismaz 250 mm, ārējai gareniskajai nosegplātnei ir jāaizsedz virsma no dubļu aizsargspārna apakšējās daļas līdz augšējai līdz taisnai līnijai, ko veido tangente līdz riepas vai riepu augšējai malai un kas atrodas starp vertikālo plakni, kuru veido tangente līdz riepas un dubļu aizsargspārna vai dubļusarga, kas atrodas aiz riteņa vai riteņiem, priekšpusei (VI pielikuma 5.b attēls).

Vairāku asu gadījumā ārējai gareniskajai nosegplātnei jāatrodas pie katra riteņa.

7.2.2.   Starp ārējo garenisko nosegplātni un dubļu aizsargspārna iekšējo daļu nav pieļaujamas atveres, kas ļautu izspraukties šļakatām.

7.2.3.   Ja dubļusargus neuzstāda aiz katra riteņa (sk. 6.3.5. punktu), ārējai gareniskajai nosegplātnei jābūt nepārtrauktai starp dubļusarga ārējo malu līdz vertikālai plaknei, kas saskaras ar punktu, kurš ir tālākais attiecībā pret pirmās ass riepas priekšpusi (VI pielikuma 5.a attēls).

7.2.4.   Visa ārējās gareniskās nosegplātnes virsma, kuras augstums nedrīkst būt mazāks par 100 mm, ir jāaprīko ar enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu ierīci, kas atbilst III pielikuma 2. daļas prasībām.

7.3.   Šiem dubļusargiem jāstiepjas līdz dubļu aizsargspārna zemākajai daļai un jāatbilst 6.3.1. līdz 6.3.9. punktam.

8.   Prasības attiecībā uz pretšļakatu iekārtām, kas aprīkotas ar gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīcēm asīm ar vadāmajiem vai nevadāmajiem riteņiem

8.1.   Dubļu aizsargspārni

8.1.1.   Dubļu aizsargspārniem ir jāatbilst 6.1.1. punkta c) apakšpunkta prasībām.

8.1.2.   Vienas vai vairāku asu gadījumā, ja attālums starp riepām uz blakus esošām asīm ir lielāks par 300 mm, dubļu aizsargspārniem ir jāatbilst arī 6.1.1. punkta a) apakšpunktam.

8.1.3.   Vairāku asu gadījumā, ja attālums starp riepām uz blakus esošām asīm nav lielāks par 300 mm, dubļu aizsargspārniem ir jāatbilst arī 7. attēlā parādītajam paraugam.

8.2.   Ārējās gareniskās nosegplātnes

8.2.1.   Ārējo garenisko nosegplātņu zemākās malas ir jāaprīko ar gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīcēm, kas atbilst III pielikuma 3. daļas prasībām.

8.2.2.   Vienas vai vairāku asu gadījumā, ja attālums starp riepām uz blakus esošām asīm nav lielāks par 300 mm, ārējai nosegplātnei piestiprinātās pretšļakatu ierīces zemākajai malai jābūt turpmāk minētajiem maksimālajiem izmēriem, sākot no riteņa centra (VI pielikuma 6. un 7. attēls).

| a) | Asis ar vadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem: | no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts pie 30°) |
| --- | --- | --- |

a)

Asis ar vadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem:

no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts pie 30°)

| | uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts pie 100 mm) |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts pie 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| b) | Asis ar nevadāmajiem riteņiem: | no priekšējās malas (C punkts pie 20°) |
| --- | --- | --- |

b)

Asis ar nevadāmajiem riteņiem:

no priekšējās malas (C punkts pie 20°)

| | uz pakaļējo malu (A punkts pie 100 mm), |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (A punkts pie 100 mm),

Rv ≤ 1,00 R

kur

R= transportlīdzeklim uzstādītās riepas rādiuss;

Rv= radiālais attālums no ārējās nosegplātnes zemākās malas līdz riteņa centram.

8.2.3.   Vienas vai vairāku asu gadījumā, ja attālums starp riepām uz blakus esošām asīm nav lielāks par 300 mm, ārējām nosegplātnēm, kas atrodas iekšējās ass zonā, jāatbilst 8.1.3. punktā noteiktajam un jāstiepjas uz leju tā, lai tās nebūtu vairāk kā 100 mm virs horizontālas taisnas līnijas, kura šķērso riteņu centrus (VI pielikuma 7. attēls).

8.2.4.   Ārējās gareniskās nosegplātnes dziļums nedrīkst būt mazāks par 45 mm visos punktos aiz vertikālas līnijas, kas šķērso riteņa centru. Pirms minētās līnijas šo dziļumu var pakāpeniski samazināt.

8.2.5.   Ārējās gareniskajās nosegplātnēs vai starp ārējām gareniskajām nosegplātnēm un dubļu aizsargspārniem nav pieļaujamas atveres, kas ļautu izspraukties šļakatām.

8.3.   Dubļusargi

8.3.1.   Dubļusargiem ir:

| a) | jāatbilst 6.3. punktā noteiktajam (VI pielikuma 3. attēls) vai |
| --- | --- |

a)

jāatbilst 6.3. punktā noteiktajam (VI pielikuma 3. attēls) vai

| b) | jāatbilst 6.3.1., 6.3.2., 6.3.5., 6.3.8. un 8.3.2. punktā noteiktajam (VI pielikuma 6. attēls). |
| --- | --- |

b)

jāatbilst 6.3.1., 6.3.2., 6.3.5., 6.3.8. un 8.3.2. punktā noteiktajam (VI pielikuma 6. attēls).

8.3.2.   Uz 8.3.1. punkta b) apakšpunktā minētajiem dubļusargiem vismaz gar visu malu ir jāuzstāda pretšļakatu aprīkojums, kas atbilst IV pielikumā noteiktajām specifikācijām.

8.3.2.1.   Pretšļakatu ierīces apakšējā mala nedrīkst atrasties augstāk par 200 mm no zemes.

Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja izgatavotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, ņemot vērā balstiekārtas parametrus.

8.3.2.2.   Pretšļakatu ierīces dziļumam jābūt vismaz 100 mm.

8.3.2.3.   Izņemot zemāko daļu, kas ietver pretšļakatu ierīci, 8.3.1. punkta b) apakšpunktā minētais dubļusargs nedrīkst būt izliekts vairāk nekā par 100 mm uz aizmuguri, ja ir spēka 3 N iedarbība uz 100 mm dubļusarga platuma, kuru mēra dubļusarga un pretšļakatu ierīces šķērspunktā darbības laikā un kuru piemēro 50 mm attālumā virs dubļusarga zemākās malas.

8.3.3.   Dubļusargs nedrīkst atrasties tālāk par 200 mm no riepas pakaļējās malas, mērot horizontāli.

9.   Vairāku asu gadījumā vienas ass pretšļakatu iekārta, kas nav vistālāk aizmugurē, drīkst nenosegt visu riepas protektora platumu, ja vietēji pastāv pretšļakatu iekārtas un asu, balstiekārtas vai šasijas struktūras sadures iespēja.

---

(1)  OV L 168, 26.6.1978., 45. lpp.

---

V PIELIKUMS

Ražošanas atbilstība. Ražošanas izbeigšana

1.   Ražošanas atbilstība

| 1.1. | Visām pretšļakatu ierīcēm, uz kurām ir izvietots EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējums, ir jāatbilst apstiprinātajam tipam. EK tipa apstiprinājuma izdevēja iestāde patur vienu paraugu, ko kopā ar ES sastāvdaļas tipa apstiprinājuma sertifikātu var izmantot, lai noteiktu, vai tirgū laistās ierīces ar EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējumu atbilst noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

Visām pretšļakatu ierīcēm, uz kurām ir izvietots EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējums, ir jāatbilst apstiprinātajam tipam. EK tipa apstiprinājuma izdevēja iestāde patur vienu paraugu, ko kopā ar ES sastāvdaļas tipa apstiprinājuma sertifikātu var izmantot, lai noteiktu, vai tirgū laistās ierīces ar EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma marķējumu atbilst noteiktajām prasībām.

| 1.2. | Ierīces tipu nosaka saskaņā ar paraugu un aprakstošajiem dokumentiem, kas tiek iesniegti kopā ar pieteikumu EK sastāvdaļu tipa apstiprinājumam. Ierīces, kuru raksturlielumi identiski atbilst paraugierīcei un kuru sastāvdaļas neatšķiras no paraugierīces sastāvdaļām, izņemot variācijas, kas neietekmē šajā pielikumā minētās īpašības, var uzskatīt par piederošām tam pašam tipam. |
| --- | --- |

1.2.

Ierīces tipu nosaka saskaņā ar paraugu un aprakstošajiem dokumentiem, kas tiek iesniegti kopā ar pieteikumu EK sastāvdaļu tipa apstiprinājumam. Ierīces, kuru raksturlielumi identiski atbilst paraugierīcei un kuru sastāvdaļas neatšķiras no paraugierīces sastāvdaļām, izņemot variācijas, kas neietekmē šajā pielikumā minētās īpašības, var uzskatīt par piederošām tam pašam tipam.

| 1.3. | Izgatavotājs veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu apstiprinātā tipa ražošanas atbilstību.
  Šajā saistībā izgatavotājam ir vai nu jābūt pieejamai laboratorijai, kas ir pietiekami labi aprīkota, lai veiktu attiecīgos testus, vai ražošanas atbilstības testi jāveic apstiprinātā laboratorijā.
  Vismaz reizi gadā kompetentajām iestādēm nodrošina iespēju pārbaudīt ražošanas atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

1.3.

Izgatavotājs veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu apstiprinātā tipa ražošanas atbilstību.

Šajā saistībā izgatavotājam ir vai nu jābūt pieejamai laboratorijai, kas ir pietiekami labi aprīkota, lai veiktu attiecīgos testus, vai ražošanas atbilstības testi jāveic apstiprinātā laboratorijā.

Vismaz reizi gadā kompetentajām iestādēm nodrošina iespēju pārbaudīt ražošanas atbilstības pārbaudes.

| 1.4. | Kompetentās iestādes var arī veikt pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

1.4.

Kompetentās iestādes var arī veikt pārbaudes uz vietas.

| 1.5. | Ražošanas atbilstība apstiprinātajam tipam ir jāpārbauda III pielikumā noteiktajos apstākļos un saskaņā ar minētā pielikuma metodēm.
  Pēc sastāvdaļas tipa apstiprinājuma izsniedzēju iestāžu pieprasījuma izgatavotāji šīm iestādēm nodrošina iepriekš apstiprināta tipa ierīces, lai veiktu testus vai atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

1.5.

Ražošanas atbilstība apstiprinātajam tipam ir jāpārbauda III pielikumā noteiktajos apstākļos un saskaņā ar minētā pielikuma metodēm.

Pēc sastāvdaļas tipa apstiprinājuma izsniedzēju iestāžu pieprasījuma izgatavotāji šīm iestādēm nodrošina iepriekš apstiprināta tipa ierīces, lai veiktu testus vai atbilstības pārbaudes.

| 1.6. | Ierīces atzīst par atbilstīgām, ja 9 no 10 izvēlētajiem izlases paraugiem atbilst III pielikuma 2. daļas 4. punktam un 3. daļas 4. punktam. |
| --- | --- |

1.6.

Ierīces atzīst par atbilstīgām, ja 9 no 10 izvēlētajiem izlases paraugiem atbilst III pielikuma 2. daļas 4. punktam un 3. daļas 4. punktam.

| 1.7. | Ja nav nodrošināta atbilstība 1.6. punktā norādītajam nosacījumam, jāpārbauda papildus 10 izlases paraugi.
  Visu veikto mērījumu vidējai vērtībai jāatbilst III pielikuma 2. daļas 4. punktā un 3. daļas 4. punktā noteiktajām specifikācijām, un katra atsevišķa mērījuma rezultātam jābūt vismaz 95 % no noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

1.7.

Ja nav nodrošināta atbilstība 1.6. punktā norādītajam nosacījumam, jāpārbauda papildus 10 izlases paraugi.

Visu veikto mērījumu vidējai vērtībai jāatbilst III pielikuma 2. daļas 4. punktā un 3. daļas 4. punktā noteiktajām specifikācijām, un katra atsevišķa mērījuma rezultātam jābūt vismaz 95 % no noteiktās vērtības.

2.   Ražošanas izbeigšana

EK sastāvdaļas tipa apstiprinājuma turētājam, kas izbeidz ražošanu, ir par to iepriekš jāinformē kompetentās iestādes.

---

VI PIELIKUMS

ATTĒLI

1.a attēls

Dubļu aizsargspārna (a) platums (q) un gareniskās nosegplātnes (j) novietojums

Image

1.b attēls

Ārējās gareniskās nosegplātnes mērījumu paraugs

Image

2. attēls

Dubļu aizsargspārna un ārējās gareniskās nosegplātnes izmēri

Image

3. attēls

Dubļu aizsargspārna un dubļusarga novietojums

Image

4. attēls

Uzbūves rasējums pretšļakatu iekārtai (dubļu aizsargspārns, dubļusargs un ārējā gareniskā nosegplātne) ar pretšļakatu ierīcēm (enerģijas absorbēšanas tipa) vairākām asīm

Image

5. attēls

Uzbūves rasējums pretšļakatu iekārtai ar pretšļakatu ierīcēm (enerģijas absorbēšanas tipa) asīm, kas aprīkotas ar nevadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem

(IV pielikums – 5.2. un 7. punkts)

Image

Image

6. attēls

Uzbūves rasējums pretšļakatu iekārtai ar pretšļakatu ierīcēm (gaisa un ūdens nošķiršanas tipa) asīm, kas aprīkotas ar vadāmajiem, nevadāmajiem vai pašpagriežamiem riteņiem

Image

7. attēls

Uzbūves rasējums pretšļakatu iekārtai ar pretšļakatu ierīcēm (dubļu aizsargspārns, dubļusargs un ārējā gareniskā nosegplātne) vairākām asīm, ja attālums starp riepām nepārsniedz 300 mm

Image

8. attēls

Testu stends enerģijas absorbēšanas tipa pretšļakatu ierīcēm

(III pielikums, 2. DAĻA)

Image

9. attēls

Testu stends gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīcēm

(III pielikums, 3. DAĻA)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 110/2011

(2011. gada 8. februāris),

ar ko attiecībā uz piemērotajiem datu nosūtīšanas formātiem, nosūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanas kritērijiem ESSPROS modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 458/2007 par Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 25. aprīļa Regulu (EK) Nr. 458/2007 par Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 458/2007 tika izveidota metodoloģiska bāze, kas izmantojama, lai Eiropas Savienības vajadzībām apkopotu salīdzināmu statistiku, un noteikti saskaņā ar Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (turpmāk – “ESSPROS”) apkopotās statistikas nosūtīšanas un izplatīšanas termiņi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 458/2007 tika izveidota metodoloģiska bāze, kas izmantojama, lai Eiropas Savienības vajadzībām apkopotu salīdzināmu statistiku, un noteikti saskaņā ar Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (turpmāk – “ESSPROS”) apkopotās statistikas nosūtīšanas un izplatīšanas termiņi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 458/2007 7. panta 2. punktu jāpieņem īstenošanas pasākumi attiecībā uz datu nosūtīšanas formātiem, nosūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanas kritērijiem modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 458/2007 7. panta 2. punktu jāpieņem īstenošanas pasākumi attiecībā uz datu nosūtīšanas formātiem, nosūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanas kritērijiem modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem.

| (3) | Modulis par sociālās aizsardzības neto pabalstiem jāiegūst, izmantojot “ierobežoto pieeju”, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota tā pati sociālās aizsardzības bruto pabalstu saņēmēju populācija, no kuras informāciju vāc ESSPROS pamatsistēmā. |
| --- | --- |

(3)

Modulis par sociālās aizsardzības neto pabalstiem jāiegūst, izmantojot “ierobežoto pieeju”, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota tā pati sociālās aizsardzības bruto pabalstu saņēmēju populācija, no kuras informāciju vāc ESSPROS pamatsistēmā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Datu nosūtīšanas formāti un nosūtāmie rezultāti modulim par sociālās aizsardzības neto pabalstiem ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Datu kvalitātes noteikšanas kritēriji saistībā ar moduli par sociālās aizsardzības neto pabalstiem ir izklāstīti II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 113, 30.4.2007., 3. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Datu nosūtīšanas formāti saistībā ar moduli par sociālās aizsardzības neto pabalstiem un nosūtāmie rezultāti

1.   NOSŪTĀMIE DATI

Datus par sociālās aizsardzības neto pabalstiem (ierobežotā pieeja) nosūta atbilstoši Komisijas norādītajam formātam.

Jānosūta šādi mainīgie lielumi:

| 1.1. | Vidējās nodokļu likmes (AITR) par posteni un vidējās sociālās iemaksu likmes par posteni (AISCR), vienlaikus dalot:






  — | pēc sīki izstrādātās klasifikācijas, kurā iekļauti tikai sociālās aizsardzības pabalsti skaidrā naudā, kā norādīts ESSPROS rokasgrāmatas 1. papildinājumā, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Vidējās nodokļu likmes (AITR) par posteni un vidējās sociālās iemaksu likmes par posteni (AISCR), vienlaikus dalot:

—

pēc sīki izstrādātās klasifikācijas, kurā iekļauti tikai sociālās aizsardzības pabalsti skaidrā naudā, kā norādīts ESSPROS rokasgrāmatas 1. papildinājumā,

| — | pēc “shēmu saraksta” tabulā norādītajām shēmām, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1322/2007 (1) I pielikumā. |
| --- | --- |

—

pēc “shēmu saraksta” tabulā norādītajām shēmām, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1322/2007 (1) I pielikumā.

| 1.2. | Atlikušās nodokļu priekšrocības (jāsniedz tikai tad, ja tās nav tieši ņemtas vērā AITR un/vai AISCR)
  Katra atlikusī nodokļu priekšrocība jānorāda funkcijas dalījumā atbilstoši risku un vajadzību sarakstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 458/2007 2. panta b) punktu pirmajā klasifikācijas līmenī.
  Datus par atlikušajām nodokļu priekšrocībām sniedz valsts valūtā. |
| --- | --- |

1.2.

Atlikušās nodokļu priekšrocības (jāsniedz tikai tad, ja tās nav tieši ņemtas vērā AITR un/vai AISCR)

Katra atlikusī nodokļu priekšrocība jānorāda funkcijas dalījumā atbilstoši risku un vajadzību sarakstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 458/2007 2. panta b) punktu pirmajā klasifikācijas līmenī.

Datus par atlikušajām nodokļu priekšrocībām sniedz valsts valūtā.

| 1.3. | Dati par neto sociālajiem pabalstiem (ierobežotā pieeja), vienlaikus dalot:






  — | pēc sociālās aizsardzības pabalstu sīki izstrādātās klasifikācijas, kā norādīts ESSPROS rokasgrāmatas 1. papildinājumā, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Dati par neto sociālajiem pabalstiem (ierobežotā pieeja), vienlaikus dalot:

—

pēc sociālās aizsardzības pabalstu sīki izstrādātās klasifikācijas, kā norādīts ESSPROS rokasgrāmatas 1. papildinājumā,

| — | pēc “shēmu saraksta” tabulā norādītajām shēmām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1322/2007 I pielikumā (jāsniedz arī dati “visu shēmu līmenī”, kas atbilst visu shēmu summai). |
| --- | --- |

—

pēc “shēmu saraksta” tabulā norādītajām shēmām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1322/2007 I pielikumā (jāsniedz arī dati “visu shēmu līmenī”, kas atbilst visu shēmu summai).

Sociālos neto pabalstus iegūst, apvienojot Regulas (EK) Nr. 1322/2007 I pielikumā paredzētos sociālās aizsardzības bruto pabalstus ar 1.1. un 1.2. punktā norādītajiem mainīgajiem lielumiem.

2.   ATSAUCES ROKASGRĀMATA

Sīki izstrādātās klasifikācijas un definīcijas, kuras jāizmanto, piemērojot šo regulu, ir izklāstītas ESSPROS rokasgrāmatā, ko sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavojusi Komisija.

---

(1)  OV L 294, 13.11.2007., 5. lpp.

---

II PIELIKUMS

A.   DATU KVALITĀTES NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI SAISTĪBĀ AR MODULI PAR SOCIĀLĀS AIZSARDZĪBAS NETO PABALSTIEM

Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (1) 12. pantam ikgadējā kvalitātes novērtējumā attiecībā uz datu vākšanu par sociālās aizsardzības neto pabalstiem piemēro šādus kvalitātes kritērijus: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums, punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība.

B.   NOSŪTĀMĀ INFORMĀCIJA

Dalībvalstis sniedz šādu informāciju.

1.   Kontaktpersona

1.1.   Sīkāka informācija par datu apkopotāju

2.   Precizitāte

2.1.   Datu avotu aptvērums: izmantoto avotu veidi (reģistri vai citi administratīvi avoti, apsekojumi, aplēses); sīkāka informācija par shēmām/funkcijām, uz kurām attiecas dažādie avotu veidi; ziņojumi par problēmām ar datu avotu aptvērumu, kā rezultātā bija vajadzīgas datu aplēses.

2.2.   Metodika un pieņēmumi, kas izmantoti aplēsēs un gadījumos, ja nav pilnīga datu avotu aptvēruma:

| — | administratīvie dati, |
| --- | --- |

—

administratīvie dati,

| — | apsekojums, |
| --- | --- |

—

apsekojums,

| — | modelēšana, |
| --- | --- |

—

modelēšana,

| — | cits (precizēt). |
| --- | --- |

—

cits (precizēt).

2.3.   Statistikas pārskatīšana:

| — | izmantoto datu avotu pārmaiņas, |
| --- | --- |

—

izmantoto datu avotu pārmaiņas,

| — | datu aplēsēm izmantoto metožu un pieņēmumu pārmaiņas, |
| --- | --- |

—

datu aplēsēm izmantoto metožu un pieņēmumu pārmaiņas,

| — | datu pārskatīšana konceptuālu korekciju dēļ (piemēram, nacionālo kontu korekcijas), |
| --- | --- |

—

datu pārskatīšana konceptuālu korekciju dēļ (piemēram, nacionālo kontu korekcijas),

| — | datu pārskatīšana saistībā ar galīgo statistikas datu pieejamību, |
| --- | --- |

—

datu pārskatīšana saistībā ar galīgo statistikas datu pieejamību,

| — | datu pārskatīšana saistībā ar kvalitātes pārskatīšanas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

datu pārskatīšana saistībā ar kvalitātes pārskatīšanas pasākumiem,

| — | pieņemtās datu pārskatīšanas politikas apraksts. |
| --- | --- |

—

pieņemtās datu pārskatīšanas politikas apraksts.

3.   Salīdzināmība

3.1.   Ģeogrāfiskā salīdzināmība:

| — | atšķirības no galīgo datu pilnīga aptvēruma, |
| --- | --- |

—

atšķirības no galīgo datu pilnīga aptvēruma,

| — | atšķirības no ESSPROS metodikas, |
| --- | --- |

—

atšķirības no ESSPROS metodikas,

| — | sīkāka informācija par atšķirībām un izmantotajām metodēm, |
| --- | --- |

—

sīkāka informācija par atšķirībām un izmantotajām metodēm,

| — | šo atšķirību lēstā ietekme uz salīdzināmību. |
| --- | --- |

—

šo atšķirību lēstā ietekme uz salīdzināmību.

3.2.   Salīdzināmība laikā:

| — | apraksts par vēsturisko datu un pašreizējo datu aptvēruma atbilstību, |
| --- | --- |

—

apraksts par vēsturisko datu un pašreizējo datu aptvēruma atbilstību,

| — | apraksts par vēsturisko datu un pašreizējo datu salīdzināmību. |
| --- | --- |

—

apraksts par vēsturisko datu un pašreizējo datu salīdzināmību.

4.   Pieejamība un skaidrība

4.1.   Valsts pieņemtās datu izplatīšanas politikas apraksts

4.2.   Lietotājiem sniegto metadatu/metodikas apraksts

5.   Atbilstība

5.1.   Apraksts par to, kā statistikas informācija apmierina lietotāju pašreizējās un potenciālās vajadzības

C.   KVALITĀTES ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANAS GRAFIKS

Kvalitātes ziņojumi par sociālās aizsardzības neto pabalstu moduli sagatavojami ik gadu.

Ziņojumu par N gadu Komisijai (Eurostat) nosūta līdz N + 3 gada 31. janvārim.

D.   KVALITĀTES ZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS

Informāciju par datu kvalitāti nosūta atbilstoši Komisijas (Eurostat) norādītajam formātam.

---

(1)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/33

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 111/2011

(2011. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Koniskas formas titāna izstrādājums, kuram apakšējā galā ir kāts ar ārējo vītni (tā sauktais ”mākslīgais zoba implants”).
  To lieto zobārstniecībā. To ir paredzēts ieskrūvēt mākslīgajā zoba saknē, kas implantēta žoklī un tas savieno sakni ar mākslīgo kroni.
  Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā.

   (1) Sk. attēlus. | 9021 29 00 | Klasifikācija noteikta, ievērojot Kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9021 un 9021 29 00 aprakstu.
  Tā konstrukcijas dēļ izstrādājums ir īpaši paredzēts lietošanai zobārstniecībā, un nevar tikt uzskatīts par ”vispārlietojamu detaļu”, kā norādīts XV sadaļas 2. piezīmē. Tāpēc nav iespējama klasifikācija XV sadaļā.
  Izstrādājums, kas ir zobtehnikas darinājuma daļa, klasificējams pozīcijā 9021, kas ietver dažādus zobārstniecības piederumus zobu kroņu un zobu protēžu izgatavošanai (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 9021 (III) (B) (4)).
  Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 9021 29 00 kā zobtehnikas darinājuma daļa. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Koniskas formas titāna izstrādājums, kuram apakšējā galā ir kāts ar ārējo vītni (tā sauktais ”mākslīgais zoba implants”).

To lieto zobārstniecībā. To ir paredzēts ieskrūvēt mākslīgajā zoba saknē, kas implantēta žoklī un tas savieno sakni ar mākslīgo kroni.

Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā.

(1) Sk. attēlus.

9021 29 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot Kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9021 un 9021 29 00 aprakstu.

Tā konstrukcijas dēļ izstrādājums ir īpaši paredzēts lietošanai zobārstniecībā, un nevar tikt uzskatīts par ”vispārlietojamu detaļu”, kā norādīts XV sadaļas 2. piezīmē. Tāpēc nav iespējama klasifikācija XV sadaļā.

Izstrādājums, kas ir zobtehnikas darinājuma daļa, klasificējams pozīcijā 9021, kas ietver dažādus zobārstniecības piederumus zobu kroņu un zobu protēžu izgatavošanai (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 9021 (III) (B) (4)).

Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 9021 29 00 kā zobtehnikas darinājuma daļa.

Image

Image

---

(1)  Attēli ir tikai informācijai.

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/35

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 112/2011

(2011. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modulis, kura izmēri ir aptuveni 8,5 × 30 × 23 cm, kas paredzēts ārstējamā pacienta izelpas un anestēzijas gāzu monitoringam (t.s. “Gāzu analizatora modulis”).
  Tas darbojas tikai kopā ar pacienta monitoringa sistēmu, kura to vada.
  Modulis spektroskopiski nosaka pacienta izelpā esošo gāzu, piemēram, oglekļa dioksīda, vienvērtīgā slāpekļa oksīda, halotāna vai izoflurāna saturu.
  Pacienta monitoringa sistēma apstrādā no moduļa saņemtos datus un tos salīdzina ar iepriekš iestatītiem parametriem. Rezultātus izvada uz monitora displeju. Ja šie parametri netiek ievēroti, ieslēdzas brīdinājuma signāls. | 9018 19 10 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, 90. nodaļas 2. b) piezīmi un KN kodu 9018, 9018 19 un 9018 19 10 aprakstu.
  Šis modulis nav uzskatāms par fizikālās vai ķīmiskās analīzes ierīci un aparatūru no pozīcijas 9027, jo tā vadības funkcijas un attiecīgo rezultātu izvadīšanu uz displeja veic pacienta monitoringa sistēma. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 9027 ir izslēgta.
  Moduli nevar uzskatīt par ultravioleto un infrasarkano staru iekārtu, kas klasificējama ar KN kodu 9018 20 00. Līdz ar to klasificēšana ar KN kodu 9018 20 00 ir izslēgta. Tā kā modulis netiek izmantots anestēzijai, tas nav uzskatāms par anestēzijas iekārtu vai ierīci, kas klasificējama ar KN kodu 9018 90 60. Līdz ar to klasificēšana ar KN kodu 9018 90 60 ir izslēgta.
  Tā kā modulis ir piemērots izmantošanai tikai kopā ar elektrodiagnostikas aparatūru vienlaicīgai divu vai vairāku parametru uzraudzībai, tas, piemērojot 90. nodaļas 2.b) piezīmi, jāklasificē ar KN kodu 9018 19 10. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Modulis, kura izmēri ir aptuveni 8,5 × 30 × 23 cm, kas paredzēts ārstējamā pacienta izelpas un anestēzijas gāzu monitoringam (t.s. “Gāzu analizatora modulis”).

Tas darbojas tikai kopā ar pacienta monitoringa sistēmu, kura to vada.

Modulis spektroskopiski nosaka pacienta izelpā esošo gāzu, piemēram, oglekļa dioksīda, vienvērtīgā slāpekļa oksīda, halotāna vai izoflurāna saturu.

Pacienta monitoringa sistēma apstrādā no moduļa saņemtos datus un tos salīdzina ar iepriekš iestatītiem parametriem. Rezultātus izvada uz monitora displeju. Ja šie parametri netiek ievēroti, ieslēdzas brīdinājuma signāls.

9018 19 10

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, 90. nodaļas 2. b) piezīmi un KN kodu 9018, 9018 19 un 9018 19 10 aprakstu.

Šis modulis nav uzskatāms par fizikālās vai ķīmiskās analīzes ierīci un aparatūru no pozīcijas 9027, jo tā vadības funkcijas un attiecīgo rezultātu izvadīšanu uz displeja veic pacienta monitoringa sistēma. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 9027 ir izslēgta.

Moduli nevar uzskatīt par ultravioleto un infrasarkano staru iekārtu, kas klasificējama ar KN kodu 9018 20 00. Līdz ar to klasificēšana ar KN kodu 9018 20 00 ir izslēgta. Tā kā modulis netiek izmantots anestēzijai, tas nav uzskatāms par anestēzijas iekārtu vai ierīci, kas klasificējama ar KN kodu 9018 90 60. Līdz ar to klasificēšana ar KN kodu 9018 90 60 ir izslēgta.

Tā kā modulis ir piemērots izmantošanai tikai kopā ar elektrodiagnostikas aparatūru vienlaicīgai divu vai vairāku parametru uzraudzībai, tas, piemērojot 90. nodaļas 2.b) piezīmi, jāklasificē ar KN kodu 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/37

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 113/2011

(2011. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkts (t.s. “zīdaiņu videopieskatīšanas sistēma”) ir mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kas sastāv no:






  — | bezvadu televīzijas kameras ar iebūvētu mikrofonu, videosignāla raidītāju un antenu; kamerai ir izejas audio/video signāla saskarne; |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Produkts (t.s. “zīdaiņu videopieskatīšanas sistēma”) ir mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kas sastāv no:

—

bezvadu televīzijas kameras ar iebūvētu mikrofonu, videosignāla raidītāju un antenu; kamerai ir izejas audio/video signāla saskarne;

| — | krāsu bezvadu monitors ar šķidro kristālu displeju (LCD), kura ekrāna izmērs pa diagonāli ir apmēram 14 cm (5,6 collas) un attēla platuma un augstuma attiecība 4:3, ar iebūvētu skaļruni, videosignāla uztvērēju un antenu; monitoram ir ieejas audio/video signāla saskarne; |
| --- | --- |

—

krāsu bezvadu monitors ar šķidro kristālu displeju (LCD), kura ekrāna izmērs pa diagonāli ir apmēram 14 cm (5,6 collas) un attēla platuma un augstuma attiecība 4:3, ar iebūvētu skaļruni, videosignāla uztvērēju un antenu; monitoram ir ieejas audio/video signāla saskarne;

| — | divi adapteri; un |
| --- | --- |

—

divi adapteri; un

| — | audio/video kabelis. |
| --- | --- |

—

audio/video kabelis.

Signālus no kameras uz monitoru pie 2,4 GHz frekvences pārraida līdz 150 m attālumā.

Komplektu izmanto zīdaiņu pieskatīšanai no attāluma.

8528 72 40

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.b), 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8528, 8528 72 un 8528 72 40 aprakstu.

Produkts ir komplekts vispārīgā interpretācijas noteikuma 3.b) nozīmē, kas sastāv no pozīcijas 8525 kameras un no pozīcijas 8528 televīzijas uztvērējaparatūras, un kam nevar noteikt komponentu, kas attiecīgajam komplektam piešķir tā būtiskāko īpašību.

Piemērojot vispārīgo interpretācijas noteikumu 3.c), šis produkts tāpēc jāklasificē kā televīzijas uztvērējaparatūra ar KN kodu 8528 72 40.

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/39

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 114/2011

(2011. gada 8. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 9. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/41

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/10/ES

(2011. gada 8. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu bifentrīnu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Bifentrīns ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Bifentrīns ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 bifentrīns novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 bifentrīns novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 3. janvārī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 3. janvārī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur bifentrīnu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi bifentrīnu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur bifentrīnu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi bifentrīnu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (7) | Attiecībā uz neprofesionāliem lietotājiem tika identificēti nepieņemami riski. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka produktu atļaujas attiecas tikai uz rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku neprofesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 5. pantu un VI pielikumu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz neprofesionāliem lietotājiem tika identificēti nepieņemami riski. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka produktu atļaujas attiecas tikai uz rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku neprofesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 5. pantu un VI pielikumu.

| (8) | Ņemot vērā riska novērtēšanas laikā izdarītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem paredzētus produktus drīkst lietot, tikai izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim, izmantojot citus līdzekļus. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā riska novērtēšanas laikā izdarītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem paredzētus produktus drīkst lietot, tikai izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim, izmantojot citus līdzekļus.

| (9) | Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdeni atklātos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu augsni un ūdeni. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka instrukcijās ir norādīts, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes tiek glabāta nojumē un/vai uz stingras ūdensnecaurlaidīgas pamatnes un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur bifentrīnu, tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. Turklāt ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts lietot in situ koksnes apstrādei ārpus telpām vai tādas koksnes apstrādei, kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra (3. lietošanas grupa, kā definējusi ESAO (3), ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdeni atklātos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu augsni un ūdeni. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka instrukcijās ir norādīts, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes tiek glabāta nojumē un/vai uz stingras ūdensnecaurlaidīgas pamatnes un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur bifentrīnu, tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. Turklāt ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts lietot in situ koksnes apstrādei ārpus telpām vai tādas koksnes apstrādei, kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra (3. lietošanas grupa, kā definējusi ESAO (3), ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus.

| (10) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur bifetrīnu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur bifetrīnu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (11) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(11)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (12) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(12)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (13) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (14) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2013. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai tiesību aktu svarīgāko noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

(3)  ESAO ar emisiju attīstības scenārijiem saistītie dokumenti (OECD series on emission scenario documents), Nr. 2, Emisiju attīstības scenārijs attiecībā uz koksnes konservantiem (Emission Scenario Document for Wood Preservatives), 2. daļa, 64. lpp.

3

OECD series on emission scenario documents

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produktu veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “38 | Bifentrīns | IUPAC nosaukums: 2-metilbifenil-3-ilmetil(1RS)-cis-3-[(Z)-2-hlor-3,3,3-trifluorpropān-1-enils]-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts
  EK Nr. n. p.

  CAS Nr.: 82657-04-3 | 911 g/kg | 2013. gada 1. februāris | 2015. gada 31. janvāris | 2023. gada 31. janvāris | 8 | Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  — | Produktu atļaujas attiecas tikai uz rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku neprofesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu. |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produktu veids

Īpaši noteikumi (1)

“38

Bifentrīns

IUPAC nosaukums: 2-metilbifenil-3-ilmetil(1RS)-cis-3-[(Z)-2-hlor-3,3,3-trifluorpropān-1-enils]-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts

EK Nr. n. p.

CAS Nr.: 82657-04-3

911 g/kg

2013. gada 1. februāris

2015. gada 31. janvāris

2023. gada 31. janvāris

8

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:

—

Produktu atļaujas attiecas tikai uz rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav pierādīts, ka risku neprofesionāliem lietotājiem var samazināt līdz pieļaujamam līmenim saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu.

| — | Produkti, kas atļauti rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, jālieto, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, ja pieteikumā produkta atļaujas saņemšanai nav datu, kas liecina, ka risku rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem līdz pieļaujamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Produkti, kas atļauti rūpnieciskiem vai profesionāliem lietojumiem, jālieto, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, ja pieteikumā produkta atļaujas saņemšanai nav datu, kas liecina, ka risku rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem līdz pieļaujamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem.

| — | Jāveic atbilstoši riska mazināšanas pasākumi augsnes un ūdeņu aizsardzībai. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un, kur paredzēts, drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

—

Jāveic atbilstoši riska mazināšanas pasākumi augsnes un ūdeņu aizsardzībai. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un, kur paredzēts, drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| — | Produktiem neizsniedz atļauju in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un tādas koksnes apstrādei, kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. pantā un VI pielikumā noteiktajām prasībām, ja vajadzīgs, izmantojot attiecīgus riska mazināšanas pasākumus.” |
| --- | --- |

—

Produktiem neizsniedz atļauju in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un tādas koksnes apstrādei, kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. pantā un VI pielikumā noteiktajām prasībām, ja vajadzīgs, izmantojot attiecīgus riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem skatīt Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

1

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/45

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/11/ES

(2011. gada 8. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I un IA pielikumā aktīvo vielu (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai repelentos un atraktantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 19. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai repelentos un atraktantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 19. produktu veids.

| (3) | Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Austrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 23. februārī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Austrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 23. februārī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par atraktantiem un kuri satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par atraktantiem un kuri satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (6) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par atraktantiem un kuri satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, var radīt tikai nelielu risku cilvēkiem, dzīvniekiem un videi un atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojumu, kas tika pārbaudīts un sīki izklāstīts novērtējuma ziņojumā, proti, iekštelpās izmantojamiem slazdiem, kuros aktīvās vielas daudzums nepārsniedz 2 mg. Tāpēc ir lietderīgi (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu iekļaut minētās Direktīvas 98/8/EK IA pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par atraktantiem un kuri satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, var radīt tikai nelielu risku cilvēkiem, dzīvniekiem un videi un atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojumu, kas tika pārbaudīts un sīki izklāstīts novērtējuma ziņojumā, proti, iekštelpās izmantojamiem slazdiem, kuros aktīvās vielas daudzums nepārsniedz 2 mg. Tāpēc ir lietderīgi (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu iekļaut minētās Direktīvas 98/8/EK IA pielikumā.

| (7) | Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (8) | Ņemot vērā novērtēšanas laikā izdarītos pieņēmumus, ir lietderīgi noteikt, ka (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu nelieto vietās, kur tiek glabāta pārtika vai dzīvnieku barība, ja vien pārtikas vai dzīvnieku barības iesaiņojums ir noslēgts vai atkārtoti noslēgts. Tāpēc uz marķējuma jānorāda, ka biocīdos produktus, kas satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā novērtēšanas laikā izdarītos pieņēmumus, ir lietderīgi noteikt, ka (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu nelieto vietās, kur tiek glabāta pārtika vai dzīvnieku barība, ja vien pārtikas vai dzīvnieku barības iesaiņojums ir noslēgts vai atkārtoti noslēgts. Tāpēc uz marķējuma jānorāda, ka biocīdos produktus, kas satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību.

| (9) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(9)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (10) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (11) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(11)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (12) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (13) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I un IA pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2013. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tiesību aktu svarīgāko noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| 1. | Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu:













  Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produktu veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “39 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetāts
  EK Nr. n.p.
  EK Nr. 30507-70-1 | 977 g/kg | 2013. gada 1. februāris | 2015. gada 31. janvāris | 2023. gada 31. janvāris | 19 | Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādu nosacījumu.






  — | Uz (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu saturošo biocīdo produktu marķējuma jānorāda, ka šos produktus nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību.” |

1.

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produktu veids

Īpaši noteikumi (1)

“39

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetāts

EK Nr. n.p.

EK Nr. 30507-70-1

977 g/kg

2013. gada 1. februāris

2015. gada 31. janvāris

2023. gada 31. janvāris

19

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādu nosacījumu.

—

Uz (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu saturošo biocīdo produktu marķējuma jānorāda, ka šos produktus nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību.”

| 2. | Direktīvas 98/8/EK IA pielikumā iekļauj šādu ierakstu:













  Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produktu veids | Īpaši noteikumi (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “2 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetāts
  EK Nr. n.p.
  CAS Nr. 30507-70-1 | 977 g/kg | 2013. gada 1. februāris | 2015. gada 31. janvāris | 2023. gada 31. janvāris | 19 | Dalībvalstis nodrošina, ka reģistrācijai piemēro šādus nosacījumus.






  — | Tikai slazdiem, kuros (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāta daudzums nepārsniedz 2 mg izmantošanai iekštelpās. |

2.

Direktīvas 98/8/EK IA pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produktu veids

Īpaši noteikumi (2)

“2

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāts

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetāts

EK Nr. n.p.

CAS Nr. 30507-70-1

977 g/kg

2013. gada 1. februāris

2015. gada 31. janvāris

2023. gada 31. janvāris

19

Dalībvalstis nodrošina, ka reģistrācijai piemēro šādus nosacījumus.

—

Tikai slazdiem, kuros (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetāta daudzums nepārsniedz 2 mg izmantošanai iekštelpās.

| — | Uz (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu saturošo biocīdo produktu marķējuma jānorāda, ka šos produktus drīkst izmantot tikai iekštelpās, bet nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību.” |
| --- | --- |

—

Uz (Z,E)-tetradeka-9,12-dienilacetātu saturošo biocīdo produktu marķējuma jānorāda, ka šos produktus drīkst izmantot tikai iekštelpās, bet nedrīkst izmantot telpās, kur glabā neiesaiņotu pārtiku vai dzīvnieku barību.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem skatīt Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem skatīt Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/49

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/12/ES

(2011. gada 8. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu fenoksikarbu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Fenoksikarbs ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Fenoksikarbs ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 fenoksikarbs novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 fenoksikarbs novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids.

| (3) | Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Vācija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 12. septembrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Vācija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 12. septembrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur fenoksikarbu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi fenoksikarbu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur fenoksikarbu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi fenoksikarbu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (6) | Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (7) | Ņemot vērā riska novērtēšanas laikā izdarītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes tiek glabāta nojumē un/vai uz stingras ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur fenoksikarbu, tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā riska novērtēšanas laikā izdarītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes tiek glabāta nojumē un/vai uz stingras ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur fenoksikarbu, tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| (8) | Ņemot vērā attiecībā uz ūdeni atklātos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu ūdeni. Nepieņemami riski tika identificēti, izmantojot apstrādātu koksni, kas nav apsegta un nesaskaras ar zemi, un kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra (3. lietošanas grupa, kā definējusi ESAO (3)) un ko izmanto specifiskā scenārijā “tilts pāri dīķim”. Ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts izmantot tādai koksnes apstrādei, kura paredzēta āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, ja vien ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā attiecībā uz ūdeni atklātos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu ūdeni. Nepieņemami riski tika identificēti, izmantojot apstrādātu koksni, kas nav apsegta un nesaskaras ar zemi, un kas vai nu ir ilgstoši pakļauta laika apstākļu ietekmei, vai arī ir aizsargāta no laika apstākļu ietekmes, bet ir pastāvīgi mitra (3. lietošanas grupa, kā definējusi ESAO (3)) un ko izmanto specifiskā scenārijā “tilts pāri dīķim”. Ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts izmantot tādai koksnes apstrādei, kura paredzēta āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, ja vien ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus.

| (9) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur fenoksikarbu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(9)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur fenoksikarbu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (10) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (11) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(11)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (12) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (13) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2013. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tiesību aktu svarīgāko noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

(3)  ESAO ar emisiju attīstības scenārijiem saistītie dokumenti (OECD series on emission scenario documents), Nr. 2, Emisiju attīstības scenārijs attiecībā uz koksnes konservantiem (Emission Scenario Document for Wood Preservatives), 2. daļa, 64. lpp.

3

OECD series on emission scenario documents

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produktu veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “40 | Fenoksikarbs | | IUPAC nosaukums: Etil [2-(4-fenoksifenoksi)etil]karbamāts |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produktu veids

Īpaši noteikumi (1)

“40

Fenoksikarbs

IUPAC nosaukums: Etil [2-(4-fenoksifenoksi)etil]karbamāts

| | EK Nr. 276-696-7 |
| --- | --- |

EK Nr. 276-696-7

| | EK Nr. 72490-01-8 |
| --- | --- |

EK Nr. 72490-01-8

960 g/kg

2013. gada 1. februāris

2015. gada 31. janvāris

2023. gada 31. janvāris

8

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem.

| — | Jāveic atbilstoši riska mazināšanas pasākumi augsnes un ūdeņu aizsardzībai. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un kur paredzēts drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

—

Jāveic atbilstoši riska mazināšanas pasākumi augsnes un ūdeņu aizsardzībai. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un kur paredzēts drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| — | Produktus nav atļauts izmantot tādai koksnes apstrādei, kura tiks izmantota āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, ja vien ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus.” |
| --- | --- |

—

Produktus nav atļauts izmantot tādai koksnes apstrādei, kura tiks izmantota āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, ja vien ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem skatīt Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/52

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/13/ES

(2011. gada 8. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu nonānskābi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Nonānskābe ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Nonānskābe ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 nonānskābe novērtēta atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai repelentos un atraktantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 19. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 nonānskābe novērtēta atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai repelentos un atraktantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 19. produktu veids.

| (3) | Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Austrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 10. oktobrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotājvalsti tika izraudzīta Austrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2008. gada 10. oktobrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2010. gada 24. septembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par repelentiem un kuri satur nonānskābi, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi nonānskābi iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par repelentiem un kuri satur nonānskābi, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi nonānskābi iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (6) | Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Savienības mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (7) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur nonānskābi, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(7)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur nonānskābi, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (8) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(8)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (9) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(9)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (10) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (11) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2013. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai tiesību aktu svarīgāko noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produktu veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “41 | Nonānskābe | | IUPAC nosaukums: nonānskābe |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produktu veids

Īpaši noteikumi (1)

“41

Nonānskābe

IUPAC nosaukums: nonānskābe

| | EK Nr. 203-931-2 |
| --- | --- |

EK Nr. 203-931-2

| | CAS Nr. 112-05-0 |
| --- | --- |

CAS Nr. 112-05-0

896 g/kg

2013. gada 1. februāris

2015. gada 31. janvāris

2023. gada 31. janvāris

19

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezentatīvi apskatīti ES mēroga riska novērtējumā.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem skatīt Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

LĒMUMI

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 9. jūnijs)

par valsts atbalstu C 1/09 (ex NN 69/08), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam MOL Nyrt.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3553)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/88/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas lēmumu, ar kuru attiecībā uz atbalstu C 1/09 (ex NN 69/08) (1) Komisija nolēma uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (2),

uzaicinājusi ieinteresētās personas saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem iesniegt piezīmes un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc 2007. gada 14. novembrī saņemtās sūdzības Komisija 2009. gada 13. janvārī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pasākumiem, kurus Ungārija veikusi un kuri, iespējams, ir valsts atbalsts Ungārijas uzņēmumam Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. (turpmāk “MOL”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc 2007. gada 14. novembrī saņemtās sūdzības Komisija 2009. gada 13. janvārī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pasākumiem, kurus Ungārija veikusi un kuri, iespējams, ir valsts atbalsts Ungārijas uzņēmumam Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. (turpmāk “MOL”).

| (2) | Ungārija savas piezīmes attiecībā uz Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu iesniedza 2009. gada 8. aprīlī. |
| --- | --- |

(2)

Ungārija savas piezīmes attiecībā uz Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu iesniedza 2009. gada 8. aprīlī.

| (3) | Lēmums par procedūras uzsākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2009. gada 28. martā (3). Piezīmes 2009. gada 27. aprīlī saņemtas no divām ieinteresētām personām – MOL un Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas (Magyar Bányászati Szövetség). |
| --- | --- |

(3)

Lēmums par procedūras uzsākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2009. gada 28. martā (3). Piezīmes 2009. gada 27. aprīlī saņemtas no divām ieinteresētām personām – MOL un Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas (Magyar Bányászati Szövetség).

| (4) | Komisija pārsūtīja šīs piezīmes Ungārijai 2009. gada 2. jūnija vēstulē. Ungārija 2009. gada 3. jūlija vēstulē paziņoja, ka tai nav piezīmju par ieinteresēto personu apsvērumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pārsūtīja šīs piezīmes Ungārijai 2009. gada 2. jūnija vēstulē. Ungārija 2009. gada 3. jūlija vēstulē paziņoja, ka tai nav piezīmju par ieinteresēto personu apsvērumiem.

| (5) | Komisija 2009. gada 21. septembrī un 2010. gada 12. janvārī lūdza Ungārijas iestādes sniegt papildu informāciju, un Ungārija atbildēja 2009. gada 19. oktobra un 2010. gada 9. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 21. septembrī un 2010. gada 12. janvārī lūdza Ungārijas iestādes sniegt papildu informāciju, un Ungārija atbildēja 2009. gada 19. oktobra un 2010. gada 9. februāra vēstulē.

II.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (6) | MOL ir Budapeštā, Ungārijā, reģistrēts integrēts naftas un gāzes uzņēmums. MOL pamatdarbība Ungārijas tirgū ietver izpēti jēlnaftas un dabasgāzes atradņu atklāšanai un šo izejvielu ieguvi, gāzes produktu ražošanu, jēlnaftas produktu pārstrādi, pārvadāšanu, glabāšanu un izplatīšanu gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā, dabasgāzes pārvadi un olefīnu un poliolefīnu ražošanu un pārdošanu. Turklāt MOL grupā (kurā iekļauts uzņēmums MOL) ietilpst vēl vairāki citi Ungārijas un ārvalstu meitasuzņēmumi (4). |
| --- | --- |

(6)

MOL ir Budapeštā, Ungārijā, reģistrēts integrēts naftas un gāzes uzņēmums. MOL pamatdarbība Ungārijas tirgū ietver izpēti jēlnaftas un dabasgāzes atradņu atklāšanai un šo izejvielu ieguvi, gāzes produktu ražošanu, jēlnaftas produktu pārstrādi, pārvadāšanu, glabāšanu un izplatīšanu gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā, dabasgāzes pārvadi un olefīnu un poliolefīnu ražošanu un pārdošanu. Turklāt MOL grupā (kurā iekļauts uzņēmums MOL) ietilpst vēl vairāki citi Ungārijas un ārvalstu meitasuzņēmumi (4).

| (7) | Ungārijā un Slovākijā MOL grupa ir tirgus līdere visos tās pamatdarbības veidos. MOL un MOL grupas neto pārdošanas apjoms 2008. gadā attiecīgi bija aptuveni 6,8 miljardi euro un 13 miljardi euro (5). Tajā pašā gadā pamatdarbībā gūtā peļņa attiecīgi bija aptuveni 400 miljoni euro un 732 miljoni euro. |
| --- | --- |

(7)

Ungārijā un Slovākijā MOL grupa ir tirgus līdere visos tās pamatdarbības veidos. MOL un MOL grupas neto pārdošanas apjoms 2008. gadā attiecīgi bija aptuveni 6,8 miljardi euro un 13 miljardi euro (5). Tajā pašā gadā pamatdarbībā gūtā peļņa attiecīgi bija aptuveni 400 miljoni euro un 732 miljoni euro.

III.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (8) | Vispārīgie noteikumi, ar kuriem Ungārijā regulē derīgo izrakteņu ieguvi, ir noteikti 1993. gada Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (turpmāk “Derīgo izrakteņu ieguves likums”) (6), ar kuru regulē arī ar ogļūdeņražu (t. i., jēlnaftas un dabasgāzes) ieguvi saistītās darbības (ģeoloģisko izpēti, izpēti un ieguvi). |
| --- | --- |

(8)

Vispārīgie noteikumi, ar kuriem Ungārijā regulē derīgo izrakteņu ieguvi, ir noteikti 1993. gada Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (turpmāk “Derīgo izrakteņu ieguves likums”) (6), ar kuru regulē arī ar ogļūdeņražu (t. i., jēlnaftas un dabasgāzes) ieguvi saistītās darbības (ģeoloģisko izpēti, izpēti un ieguvi).

| (9) | Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir nošķirta derīgo izrakteņu ieguve, ko veic, pamatojoties uz diviem dažādiem juridiskiem instrumentiem: i) koncesiju (7) un ii) atļauju (8).






  — | Koncesijas gadījumā par ieguves rūpniecību atbildīgais ministrs (turpmāk – “atbildīgais ministrs”) noslēdz līgumu (9) ar atklātās izsoles (10) uzvarētāju par “slēgtas teritorijas” izmantošanu. |
| --- | --- | --- |

(9)

Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir nošķirta derīgo izrakteņu ieguve, ko veic, pamatojoties uz diviem dažādiem juridiskiem instrumentiem: i) koncesiju (7) un ii) atļauju (8).

—

Koncesijas gadījumā par ieguves rūpniecību atbildīgais ministrs (turpmāk – “atbildīgais ministrs”) noslēdz līgumu (9) ar atklātās izsoles (10) uzvarētāju par “slēgtas teritorijas” izmantošanu.

| — | Šī ir atšķirība no “atklātām teritorijām” (11) – attiecībā uz tām Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde nevar atteikties izsniegt atļauju derīgo izrakteņu ieguves tiesībām, ja pieteikuma iesniedzējs atbilst likumā noteiktajiem nosacījumiem (12). |
| --- | --- |

—

Šī ir atšķirība no “atklātām teritorijām” (11) – attiecībā uz tām Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde nevar atteikties izsniegt atļauju derīgo izrakteņu ieguves tiesībām, ja pieteikuma iesniedzējs atbilst likumā noteiktajiem nosacījumiem (12).

| (10) | Kā noteikts Derīgo izrakteņu ieguves likumā (13), slēgtās teritorijās ieguvi var veikt tikai, pamatojoties uz koncesiju. Tāpēc par atklātu uzskatāma jebkura teritorija, kas nav slēgta. Saskaņā ar Ungārijas sniegto skaidrojumu sākotnējais nolūks bija visus derīgo izrakteņu ieguves laukus noteikt par nodošanai koncesijā paredzētām slēgtām teritorijām. Atklātās teritorijas ar, iespējams, mazāku derīgo izrakteņu daudzumu būtu izņēmums. Šādus laukus uzskatīja par mazāk vērtīgiem, un nebija paredzams, ka atklātā izsolē par tiem varētu saņemt piedāvājumus. |
| --- | --- |

(10)

Kā noteikts Derīgo izrakteņu ieguves likumā (13), slēgtās teritorijās ieguvi var veikt tikai, pamatojoties uz koncesiju. Tāpēc par atklātu uzskatāma jebkura teritorija, kas nav slēgta. Saskaņā ar Ungārijas sniegto skaidrojumu sākotnējais nolūks bija visus derīgo izrakteņu ieguves laukus noteikt par nodošanai koncesijā paredzētām slēgtām teritorijām. Atklātās teritorijas ar, iespējams, mazāku derīgo izrakteņu daudzumu būtu izņēmums. Šādus laukus uzskatīja par mazāk vērtīgiem, un nebija paredzams, ka atklātā izsolē par tiem varētu saņemt piedāvājumus.

| (11) | Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikts arī, ka valstij par derīgo izrakteņu ieguvi pienākas maksa, tās lielumu nosakot procentos no iegūto izrakteņu vērtības (14). Maksa par ieguvi atšķiras atkarībā no piemērojamā režīma.






  — | Koncesiju gadījumā maksu par ieguvi nosaka koncesijas nolīgumā (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikts arī, ka valstij par derīgo izrakteņu ieguvi pienākas maksa, tās lielumu nosakot procentos no iegūto izrakteņu vērtības (14). Maksa par ieguvi atšķiras atkarībā no piemērojamā režīma.

—

Koncesiju gadījumā maksu par ieguvi nosaka koncesijas nolīgumā (15).

| — | Ja derīgos izrakteņus iegūst, pamatojoties uz atļauju, maksu nosaka atbilstīgi Derīgo izrakteņu ieguves likumam (16). Līdz 2008. gada janvārim maksa, kas saistīta ar ogļūdeņražu ieguvi, to veicot ar atļauju, sasniedza 12 % laukos, kuru izmantošanu uzsāka no 1998. gada 1. janvāra, un J % – laukos, kuru izmantošanu uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra (17). Faktors “J” bija aprēķināmi pēc formulas, kas pamatojās uz retrospektīvām gāzes cenām, iegūto daudzumu un vērtību; to minimālā vērtība bija 12 %. |
| --- | --- |

—

Ja derīgos izrakteņus iegūst, pamatojoties uz atļauju, maksu nosaka atbilstīgi Derīgo izrakteņu ieguves likumam (16). Līdz 2008. gada janvārim maksa, kas saistīta ar ogļūdeņražu ieguvi, to veicot ar atļauju, sasniedza 12 % laukos, kuru izmantošanu uzsāka no 1998. gada 1. janvāra, un J % – laukos, kuru izmantošanu uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra (17). Faktors “J” bija aprēķināmi pēc formulas, kas pamatojās uz retrospektīvām gāzes cenām, iegūto daudzumu un vērtību; to minimālā vērtība bija 12 %.

| (12) | Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā ir noteikts, ka ieguves uzņēmumam, kas ieguvi veic saskaņā ar atļauju, ieguves tiesības anulē, ja ieguve netiek uzsākta piecu gadu laikā pēc Derīgo izrakteņu ieguves pārvaldes izsniegtajā atļaujā norādītās dienas (18). |
| --- | --- |

(12)

Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā ir noteikts, ka ieguves uzņēmumam, kas ieguvi veic saskaņā ar atļauju, ieguves tiesības anulē, ja ieguve netiek uzsākta piecu gadu laikā pēc Derīgo izrakteņu ieguves pārvaldes izsniegtajā atļaujā norādītās dienas (18).

| (13) | Šajā pantā ir noteikta arī šā termiņa pagarināšanas iespēja, atbildīgajam ministram noslēdzot nolīgumu ar ieguves uzņēmumu (19). Pantā ir noteiktas trīs dažādas maksas, kas maksājamas, ja piešķirts ieguves tiesību termiņa pagarinājums:






  a) | pirmkārt, par neizmantotajiem laukiem līdz to izmantošanas uzsākšanai ir noteikta maksa par termiņa pagarināšanu; šī maksa ne vairāk kā 1,2 reizes pārsniedz sākotnējo maksu par ieguvi, ko aprēķina pēc derīgo izrakteņu hipotētiskā daudzuma, jo šis maksājums jāveic pirms ieguves faktiskas uzsākšanas laukā; |
| --- | --- | --- |

(13)

Šajā pantā ir noteikta arī šā termiņa pagarināšanas iespēja, atbildīgajam ministram noslēdzot nolīgumu ar ieguves uzņēmumu (19). Pantā ir noteiktas trīs dažādas maksas, kas maksājamas, ja piešķirts ieguves tiesību termiņa pagarinājums:

a)

pirmkārt, par neizmantotajiem laukiem līdz to izmantošanas uzsākšanai ir noteikta maksa par termiņa pagarināšanu; šī maksa ne vairāk kā 1,2 reizes pārsniedz sākotnējo maksu par ieguvi, ko aprēķina pēc derīgo izrakteņu hipotētiskā daudzuma, jo šis maksājums jāveic pirms ieguves faktiskas uzsākšanas laukā;

| b) | otrkārt, ja iesniegums par pagarinājuma piešķiršanu attiecas uz vairāk nekā diviem laukiem, par termiņa pagarināšanu noteiktā likme ir jāpiemēro visiem uzņēmuma ieguves laukiem; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, ja iesniegums par pagarinājuma piešķiršanu attiecas uz vairāk nekā diviem laukiem, par termiņa pagarināšanu noteiktā likme ir jāpiemēro visiem uzņēmuma ieguves laukiem;

| c) | treškārt, ja pagarinājums attiecas uz vairāk nekā pieciem laukiem, papildus var iekasēt vienreizēju maksājumu (20). |
| --- | --- |

c)

treškārt, ja pagarinājums attiecas uz vairāk nekā pieciem laukiem, papildus var iekasēt vienreizēju maksājumu (20).

| (14) | MOL2005. gada 19. septembrī lūdza pagarināt iepriekš uz atļaujas pamata piešķirto ieguves tiesību termiņu divpadsmit ogļūdeņražu ieguves laukiem, kuros līdz noteiktajam termiņam ieguve nebija uzsākta. Pamatojoties uz Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktu, 2005. gada 22. decembrīMOL un ministrs noslēdza nolīgumu par termiņa pagarināšanu ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.
  a)   Maksa par termiņa pagarinājumu.: Lūgumā minētās divpadsmit ieguves atļaujas tika pagarinātas par pieciem gadiem (t. i., MOL bija vēl pieci gadi līdz ieguves uzsākšanai šajos laukos). Maksa par termiņa pagarinājumu katram no pieciem pagarinājuma gadiem tika noteikta, izmantojot tobrīd maksai par ieguvi spēkā esošo 12 % likmi un reizinātāju (“c”), kurš bija no 1,020 līdz 1,050, tādējādi iegūstot turpmāk 1. tabulā norādītās maksas par termiņa pagarinājumu (21). Maksa par termiņa pagarinājumu tika noteikta pieciem nolīguma pagarinājuma gadiem. Ja ieguvi laukos faktiski uzsāktu, noteiktā maksa būtu jāpiemēro piecpadsmit līguma darbības gadu atlikušajai daļai kā maksa par ieguvi no laukiem, uz kuriem attiecas termiņa pagarinājums (22).
  b)   Palielinātās maksas attiecināšana uz visiem ieguves laukiem.: Tā kā ieguves tiesību termiņa pagarinājums tika pieprasīts uz vairāk nekā diviem ieguves laukiem, palielinātā maksa (kas, kā redzams 1. tabulā, ir vienāda ar maksu par termiņa pagarinājumu) turpmākos piecpadsmit gadus, t. i., līdz 2020. gadam, jāpiemēro visiem MOL laukiem, kuru izmantošana, pamatojoties uz atļauju, tika uzsākta pēc 1998. gada 1. janvāra. Tiem laukiem, kuros ieguvi uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra, ir piemērojams koeficients “J”, kas reizināts ar “c” (23).
  c)   Nemainīgā maksa par derīgo izrakteņu ieguvi.: Puses arī skaidri vienojās, ka noteiktā ieguves maksa tiks piemērota līdz līguma darbības termiņa beigām (t. i., līdz 2020. gadam) neatkarīgi no grozījumiem Derīgo izrakteņu ieguves likumā (24).
  d)   Vienreizējais maksājums.: Tā kā ieguves tiesību termiņa pagarinājums tika pieprasīts uz vairāk nekā pieciem ieguves laukiem, nolīgumā tika noteikts arī vienreizējs maksājums 20 miljardu HUF (25) apmērā (26).
  e)   Noteikums par nolīguma darbības izbeigšanu.: Nolīgumā bija noteikts, ka to nevar grozīt vienpusēji (bet tikai ar abu pušu piekrišanu). Viena puse nolīguma darbību vienpusēji varēja izbeigt tikai MOL īpašnieku (vismaz 25 % kapitāldaļu turētāju) maiņas gadījumā. |
| --- | --- |

(14)

MOL2005. gada 19. septembrī lūdza pagarināt iepriekš uz atļaujas pamata piešķirto ieguves tiesību termiņu divpadsmit ogļūdeņražu ieguves laukiem, kuros līdz noteiktajam termiņam ieguve nebija uzsākta. Pamatojoties uz Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktu, 2005. gada 22. decembrīMOL un ministrs noslēdza nolīgumu par termiņa pagarināšanu ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

a)   Maksa par termiņa pagarinājumu.: Lūgumā minētās divpadsmit ieguves atļaujas tika pagarinātas par pieciem gadiem (t. i., MOL bija vēl pieci gadi līdz ieguves uzsākšanai šajos laukos). Maksa par termiņa pagarinājumu katram no pieciem pagarinājuma gadiem tika noteikta, izmantojot tobrīd maksai par ieguvi spēkā esošo 12 % likmi un reizinātāju (“c”), kurš bija no 1,020 līdz 1,050, tādējādi iegūstot turpmāk 1. tabulā norādītās maksas par termiņa pagarinājumu (21). Maksa par termiņa pagarinājumu tika noteikta pieciem nolīguma pagarinājuma gadiem. Ja ieguvi laukos faktiski uzsāktu, noteiktā maksa būtu jāpiemēro piecpadsmit līguma darbības gadu atlikušajai daļai kā maksa par ieguvi no laukiem, uz kuriem attiecas termiņa pagarinājums (22).

b)   Palielinātās maksas attiecināšana uz visiem ieguves laukiem.: Tā kā ieguves tiesību termiņa pagarinājums tika pieprasīts uz vairāk nekā diviem ieguves laukiem, palielinātā maksa (kas, kā redzams 1. tabulā, ir vienāda ar maksu par termiņa pagarinājumu) turpmākos piecpadsmit gadus, t. i., līdz 2020. gadam, jāpiemēro visiem MOL laukiem, kuru izmantošana, pamatojoties uz atļauju, tika uzsākta pēc 1998. gada 1. janvāra. Tiem laukiem, kuros ieguvi uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra, ir piemērojams koeficients “J”, kas reizināts ar “c” (23).

c)   Nemainīgā maksa par derīgo izrakteņu ieguvi.: Puses arī skaidri vienojās, ka noteiktā ieguves maksa tiks piemērota līdz līguma darbības termiņa beigām (t. i., līdz 2020. gadam) neatkarīgi no grozījumiem Derīgo izrakteņu ieguves likumā (24).

d)   Vienreizējais maksājums.: Tā kā ieguves tiesību termiņa pagarinājums tika pieprasīts uz vairāk nekā pieciem ieguves laukiem, nolīgumā tika noteikts arī vienreizējs maksājums 20 miljardu HUF (25) apmērā (26).

e)   Noteikums par nolīguma darbības izbeigšanu.: Nolīgumā bija noteikts, ka to nevar grozīt vienpusēji (bet tikai ar abu pušu piekrišanu). Viena puse nolīguma darbību vienpusēji varēja izbeigt tikai MOL īpašnieku (vismaz 25 % kapitāldaļu turētāju) maiņas gadījumā.

| (15) | Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde 2005. gada 23. decembra lēmumā pagarināja MOL ieguves tiesību termiņu lūgumā iekļautajiem divpadsmit laukiem un attiecināja palielinātās maksas piemērošanu uz visiem uzņēmuma laukiem. |
| --- | --- |

(15)

Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde 2005. gada 23. decembra lēmumā pagarināja MOL ieguves tiesību termiņu lūgumā iekļautajiem divpadsmit laukiem un attiecināja palielinātās maksas piemērošanu uz visiem uzņēmuma laukiem.

| (16) | Grozītajā Derīgo izrakteņu ieguves likumā (27), kas stājās spēkā 2008. gada 8. janvārī (28) (turpmāk – “2008. gada grozījums”), maksa par ieguvi dažām ogļūdeņražu kategorijām tika ievērojami palielināta. Maksu par citu derīgo izrakteņu veidu ieguvi šis grozījums neskāra. Grozītā likuma 5. pantā tika noteikta diferencēta maksa par ieguvi atkarībā no: i) datuma, kurā uzsākta ieguves lauka izmantošana, ii) iegūto ogļūdeņražu daudzuma un iii) jēlnaftas cenas attiecīgajā laikā.






  — | Laukiem, kuru izmantošanu uzsāka laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim, maksu par ieguvi noteica 30 % apmērā. |
| --- | --- | --- |

(16)

Grozītajā Derīgo izrakteņu ieguves likumā (27), kas stājās spēkā 2008. gada 8. janvārī (28) (turpmāk – “2008. gada grozījums”), maksa par ieguvi dažām ogļūdeņražu kategorijām tika ievērojami palielināta. Maksu par citu derīgo izrakteņu veidu ieguvi šis grozījums neskāra. Grozītā likuma 5. pantā tika noteikta diferencēta maksa par ieguvi atkarībā no: i) datuma, kurā uzsākta ieguves lauka izmantošana, ii) iegūto ogļūdeņražu daudzuma un iii) jēlnaftas cenas attiecīgajā laikā.

—

Laukiem, kuru izmantošanu uzsāka laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim, maksu par ieguvi noteica 30 % apmērā.

| — | Laukiem, kuru izmantošanu uzsāka pēc 2008. gada 1. janvāra, piemēroja diferencētas likmes (12 %, 20 % vai 30 %) atkarībā no iegūto ogļūdeņražu daudzuma. |
| --- | --- |

—

Laukiem, kuru izmantošanu uzsāka pēc 2008. gada 1. janvāra, piemēroja diferencētas likmes (12 %, 20 % vai 30 %) atkarībā no iegūto ogļūdeņražu daudzuma.

| — | Atradnēm, kuru izmantošanu uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra, piemēroja koeficientu “J”, par minimālo vērtību nosakot 30 % likmi. |
| --- | --- |

—

Atradnēm, kuru izmantošanu uzsāka pirms 1998. gada 1. janvāra, piemēroja koeficientu “J”, par minimālo vērtību nosakot 30 % likmi.

Turklāt visām šīm likmēm piemēro uzcenojumu atkarībā no jēlnaftas cenas: + 3 %, ja jēlnaftas cena pārsniedz USD 80 par barelu, vai + 6 %, ja tā pārsniedz USD 90 par barelu (turpmāk – “Brenta klauzula”). Īpašas likmes izmanto, piemēram, par sarežģītiem ieguves apstākļiem (12 %) un lielu inertās gāzes daudzumu (8 %).

| (17) | Šīs maksas par ieguvi bija spēkā no 2008. gada 8. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim un no dienas, kad stājās spēkā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi, attiecās uz visiem ieguves uzņēmumiem, kuri izmantoja atradņu vietas, pamatojoties uz atļauju, tostarp tiem, kuriem atļauja bija piešķirta pirms 2008. gada janvāra. Jauns Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, ar ko ieguves maksu laukiem, kuros darbība bija uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim, samazināja līdz 12 %, stājās spēkā 2009. gada 23. janvārī (“Brenta klauzula” tajā tika saglabāta) (29). Cita veida laukiem par ieguvi noteiktā maksa saglabājās tāda pati kā 2008. gadā piemērojamajā Derīgo izrakteņu ieguves likumā. |
| --- | --- |

(17)

Šīs maksas par ieguvi bija spēkā no 2008. gada 8. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim un no dienas, kad stājās spēkā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi, attiecās uz visiem ieguves uzņēmumiem, kuri izmantoja atradņu vietas, pamatojoties uz atļauju, tostarp tiem, kuriem atļauja bija piešķirta pirms 2008. gada janvāra. Jauns Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, ar ko ieguves maksu laukiem, kuros darbība bija uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim, samazināja līdz 12 %, stājās spēkā 2009. gada 23. janvārī (“Brenta klauzula” tajā tika saglabāta) (29). Cita veida laukiem par ieguvi noteiktā maksa saglabājās tāda pati kā 2008. gadā piemērojamajā Derīgo izrakteņu ieguves likumā.

| (18) | Turpmāk 2. tabulā apkopotas atļaujas režīmā par ieguvi piemērojamās maksas atbilstīgi dažādām Derīgo izrakteņu ieguves likuma versijām.

  2.   tabula


  Kopsavilkums par atļaujas režīmā piemērojamo ieguves maksu ieguvi atbilstīgi Derīgo izrakteņu ieguves likumam | Līdz 2008. gadam piemērotā maksa | 2008. gadā piemērotā maksa | No 2009. gada 23. janvāra piemērotā maksa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguve uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra | J %
  (ne mazāk kā 12 %) | J %
  (ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | J %
  (ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Ieguve uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim | 12 % | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Ieguve uzsākta pēc 2008. gada 1. janvāra | Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi zem 300 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi zem 50 kt | Dati nav pieejami | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi no 300 līdz 500 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi no 50 līdz 200 kt | 20 %
  (+ 3 % vai 6 % Brenta klauzula) | 20 %
  (+ 3 % vai 6 % Brenta klauzula) |
| Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi virs 500 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi virs 200 kt | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Ogļūdeņraži, kurus iegūst īpašos apstākļos | 12 % | 12 % |
| Liels inertās gāzes daudzums | 8 % | 8 % |
| “J” aprēķināms saskaņā ar formulu, kuras pamatā ir retrospektīvās gāzes cenas, kā arī iegūtais daudzums un vērtība, sk. 11. apsvērumu. |

(18)

Turpmāk 2. tabulā apkopotas atļaujas režīmā par ieguvi piemērojamās maksas atbilstīgi dažādām Derīgo izrakteņu ieguves likuma versijām.

2.   tabula

Kopsavilkums par atļaujas režīmā piemērojamo ieguves maksu ieguvi atbilstīgi Derīgo izrakteņu ieguves likumam

Līdz 2008. gadam piemērotā maksa

2008. gadā piemērotā maksa

No 2009. gada 23. janvāra piemērotā maksa

Ieguve uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra

J %

(ne mazāk kā 12 %)

J %

(ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

J %

(ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Ieguve uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim

12 %

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Ieguve uzsākta pēc 2008. gada 1. janvāra

Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi zem 300 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi zem 50 kt

Dati nav pieejami

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi no 300 līdz 500 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi no 50 līdz 200 kt

20 %

(+ 3 % vai 6 % Brenta klauzula)

20 %

(+ 3 % vai 6 % Brenta klauzula)

Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi virs 500 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi virs 200 kt

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Ogļūdeņraži, kurus iegūst īpašos apstākļos

12 %

12 %

Liels inertās gāzes daudzums

8 %

8 %

“J” aprēķināms saskaņā ar formulu, kuras pamatā ir retrospektīvās gāzes cenas, kā arī iegūtais daudzums un vērtība, sk. 11. apsvērumu.

IV.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (19) | Pārbaudāmais iespējamais valsts atbalsta pasākums ir 2005. gada 22. decembrī noslēgtais termiņa pagarināšanas nolīgums starp MOL un Ungārijas valsti, ar kuru uzņēmumam tika piešķirts daļējs atbrīvojums no palielinātās ogļūdeņražu ieguves maksas, kas noteikta vēlāk pieņemtajā Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumā. Ņemot vērā, kā veidots nolīgums un vēlāk pieņemtais grozījums, Komisija uzskata tos par viena pasākuma (turpmāk “pasākums”) daļām un lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu vērtē to kopīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(19)

Pārbaudāmais iespējamais valsts atbalsta pasākums ir 2005. gada 22. decembrī noslēgtais termiņa pagarināšanas nolīgums starp MOL un Ungārijas valsti, ar kuru uzņēmumam tika piešķirts daļējs atbrīvojums no palielinātās ogļūdeņražu ieguves maksas, kas noteikta vēlāk pieņemtajā Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumā. Ņemot vērā, kā veidots nolīgums un vēlāk pieņemtais grozījums, Komisija uzskata tos par viena pasākuma (turpmāk “pasākums”) daļām un lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu vērtē to kopīgo ietekmi.

| (20) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija nonāca pie iepriekšēja secinājuma, ka termiņa pagarināšanas nolīguma rezultātā MOL tika pasargāts no turpmākām maksas par ieguvi izmaiņām un īpaši no tām, kuras noteiktas turpmākajos – 2008. gadā pieņemtajos – Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumos. Tādējādi uzņēmumam ir dotas priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri darbojas pašreiz spēkā esošajā atļaujas režīmā un kuriem bija jāmaksā jaunās noteiktās palielinātās maksas par ieguvi, jo tie nebija iepriekš noslēguši līdzīgus termiņa pagarināšanas nolīgumus. Savā sākotnējā vērtējumā Komisija uzskatīja, ka pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un nerada pamatojumu to uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tam nav piemērojama neviena no atkāpēm. |
| --- | --- |

(20)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija nonāca pie iepriekšēja secinājuma, ka termiņa pagarināšanas nolīguma rezultātā MOL tika pasargāts no turpmākām maksas par ieguvi izmaiņām un īpaši no tām, kuras noteiktas turpmākajos – 2008. gadā pieņemtajos – Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumos. Tādējādi uzņēmumam ir dotas priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri darbojas pašreiz spēkā esošajā atļaujas režīmā un kuriem bija jāmaksā jaunās noteiktās palielinātās maksas par ieguvi, jo tie nebija iepriekš noslēguši līdzīgus termiņa pagarināšanas nolīgumus. Savā sākotnējā vērtējumā Komisija uzskatīja, ka pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un nerada pamatojumu to uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tam nav piemērojama neviena no atkāpēm.

| (21) | Precīzāka informācija iekļauta procedūras uzsākšanas lēmumā, kas uzskatāms par šā lēmuma sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(21)

Precīzāka informācija iekļauta procedūras uzsākšanas lēmumā, kas uzskatāms par šā lēmuma sastāvdaļu.

V.   UNGĀRIJAS IZTEIKTĀS PIEZĪMES

| (22) | Ungārijas izvirzītie galvenie argumenti par kumulatīvajiem kritērijiem valsts atbalsta noteikšanai cita starpā ir šādi: i) pasākums nav selektīvs un ii) iespējamam atbalsta saņēmējam priekšrocības nav piešķirtas. |
| --- | --- |

(22)

Ungārijas izvirzītie galvenie argumenti par kumulatīvajiem kritērijiem valsts atbalsta noteikšanai cita starpā ir šādi: i) pasākums nav selektīvs un ii) iespējamam atbalsta saņēmējam priekšrocības nav piešķirtas.

| (23) | Attiecībā uz selektivitāti Ungārijas iestādes kopumā apgalvo, ka pasākums nav selektīvs, jo, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, uz MOL tika attiecināts cits režīms, kas atšķiras no atļaujas režīma. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz selektivitāti Ungārijas iestādes kopumā apgalvo, ka pasākums nav selektīvs, jo, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, uz MOL tika attiecināts cits režīms, kas atšķiras no atļaujas režīma.

| (24) | Ungārija vispirms apstiprina, ka ir atšķirība starp koncesijas un atļaujas režīmu, uzsverot, ka koncesijas gadījumā ieguves uzņēmums koncesijas piedāvājumā var piedāvāt augstāku maksu par izsoles paziņojumā norādīto, turpretim atļaujas gadījumā maksa ir noteikta Derīgo izrakteņu ieguves likumā. Ungārija arī apgalvo, ka līdztekus šiem diviem režīmiem bija vajadzīgs jauns “kvazikoncesijas” risinājums, kurš paredz maksas par ieguvi noteikšanu atsevišķā līgumā ārpus koncesijas sistēmas. Ungārija uzskata, ka saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktu noslēgto termiņa pagarināšanas nolīgumu var uzskatīt par atbilstīgu tiesisku pamatu šādam “kvazikoncesijas” risinājumam, jo, to noslēdzot, ieguves tiesības faktiski tiek izņemtas no atļaujas režīma darbības jomas un noteiktas, pamatojoties uz līgumu. |
| --- | --- |

(24)

Ungārija vispirms apstiprina, ka ir atšķirība starp koncesijas un atļaujas režīmu, uzsverot, ka koncesijas gadījumā ieguves uzņēmums koncesijas piedāvājumā var piedāvāt augstāku maksu par izsoles paziņojumā norādīto, turpretim atļaujas gadījumā maksa ir noteikta Derīgo izrakteņu ieguves likumā. Ungārija arī apgalvo, ka līdztekus šiem diviem režīmiem bija vajadzīgs jauns “kvazikoncesijas” risinājums, kurš paredz maksas par ieguvi noteikšanu atsevišķā līgumā ārpus koncesijas sistēmas. Ungārija uzskata, ka saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktu noslēgto termiņa pagarināšanas nolīgumu var uzskatīt par atbilstīgu tiesisku pamatu šādam “kvazikoncesijas” risinājumam, jo, to noslēdzot, ieguves tiesības faktiski tiek izņemtas no atļaujas režīma darbības jomas un noteiktas, pamatojoties uz līgumu.

| (25) | Ungārija piebilst, ka termiņa pagarināšanas nolīgums tieši izriet no Derīgo izrakteņu ieguves likuma loģiskā pamata. Saskaņā ar Ungārijas pausto viedokli nemainīga ieguves maksa visam termiņa pagarināšanas nolīguma darbības laikam ir Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā minētā nolīguma dabisks elements, un ar citiem noteikumiem termiņa pagarināšanas līgumu nevarēja noslēgt. Turklāt visi citi ieguves uzņēmumi varēja sagaidīt to pašu, tāpēc priekšrocības uzņēmumam MOL netika piešķirtas. |
| --- | --- |

(25)

Ungārija piebilst, ka termiņa pagarināšanas nolīgums tieši izriet no Derīgo izrakteņu ieguves likuma loģiskā pamata. Saskaņā ar Ungārijas pausto viedokli nemainīga ieguves maksa visam termiņa pagarināšanas nolīguma darbības laikam ir Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā minētā nolīguma dabisks elements, un ar citiem noteikumiem termiņa pagarināšanas līgumu nevarēja noslēgt. Turklāt visi citi ieguves uzņēmumi varēja sagaidīt to pašu, tāpēc priekšrocības uzņēmumam MOL netika piešķirtas.

| (26) | Īpaši Derīgo izrakteņu ieguves likuma 20. panta 11. punktā ir noteikts, ka maksa par ieguvi ir maksa, kas noteikta: i) koncesijas nolīgumā, ii) Derīgo izrakteņu ieguves likumā vai iii) termiņa pagarināšanas nolīgumā. Tādējādi Ungārijas iestādes apgalvo, ka Derīgo izrakteņu ieguves likumā skaidri noteikts – noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, maksa saglabājas nemainīga, pat ja tiesību aktos ir veiktas izmaiņas. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu viedokli tas ir skaidri norādīts Derīgo izrakteņu ieguves likumā, t. i., 26.A panta 5. punktā, kurā noteikts, ka palielinātā maksa var pārsniegt sākotnējo maksu par ieguvi ne vairāk kā 1,2 reizes (30). Tāpēc, kā apgalvo Ungārija, tās Likums neļauj piemērot augstāku maksu. |
| --- | --- |

(26)

Īpaši Derīgo izrakteņu ieguves likuma 20. panta 11. punktā ir noteikts, ka maksa par ieguvi ir maksa, kas noteikta: i) koncesijas nolīgumā, ii) Derīgo izrakteņu ieguves likumā vai iii) termiņa pagarināšanas nolīgumā. Tādējādi Ungārijas iestādes apgalvo, ka Derīgo izrakteņu ieguves likumā skaidri noteikts – noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, maksa saglabājas nemainīga, pat ja tiesību aktos ir veiktas izmaiņas. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu viedokli tas ir skaidri norādīts Derīgo izrakteņu ieguves likumā, t. i., 26.A panta 5. punktā, kurā noteikts, ka palielinātā maksa var pārsniegt sākotnējo maksu par ieguvi ne vairāk kā 1,2 reizes (30). Tāpēc, kā apgalvo Ungārija, tās Likums neļauj piemērot augstāku maksu.

| (27) | Apstrīdot apgalvojumu par piešķirtajām priekšrocībām, Ungārija skaidro, ka derīgo izrakteņu resursi ir valsts īpašums un tie pāriet privātā īpašumā, kad tos iegūst uzņēmumi, kuriem pieder par maksu iegūtas tiesības. Norādot uz analoģiju, Ungārija citē spriedumu Ryanair lietā un apgalvo, ka šī konkrētā valsts darbība ir salīdzināma ar tirgus dalībnieka darbību, kaut arī valsts pilda valsts iestādes funkcijas (31). |
| --- | --- |

(27)

Apstrīdot apgalvojumu par piešķirtajām priekšrocībām, Ungārija skaidro, ka derīgo izrakteņu resursi ir valsts īpašums un tie pāriet privātā īpašumā, kad tos iegūst uzņēmumi, kuriem pieder par maksu iegūtas tiesības. Norādot uz analoģiju, Ungārija citē spriedumu Ryanair lietā un apgalvo, ka šī konkrētā valsts darbība ir salīdzināma ar tirgus dalībnieka darbību, kaut arī valsts pilda valsts iestādes funkcijas (31).

| (28) | Ungārija noliedz, ka maksa par ieguvi ir nodokļa veids, nosaucot to par cenu, kas samaksāta par derīgo izrakteņu ieguvi vai valsts daļu. Ungārija uzsver – tas, ka maksa ir noteikta likumā, nav izšķirošs pamats secinājumam par to kā nodokļa veidu. |
| --- | --- |

(28)

Ungārija noliedz, ka maksa par ieguvi ir nodokļa veids, nosaucot to par cenu, kas samaksāta par derīgo izrakteņu ieguvi vai valsts daļu. Ungārija uzsver – tas, ka maksa ir noteikta likumā, nav izšķirošs pamats secinājumam par to kā nodokļa veidu.

| (29) | Turklāt Ungārija arī skaidro, ka termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktās trīs dažādās no attiecīgajiem Derīgo izrakteņu likuma noteikumiem izrietošās maksājuma saistības (t. i., maksa par termiņa pagarināšanu, palielinātā maksa par ieguvi, kas attiecināta uz visiem laukiem, un vienreizējais maksājums) nav uzskatāmas par kompensāciju, kas piemērojama tādēļ, ka valsts atsakās no ienākuma, kurš tai jebkurā gadījumā pienākas. Ungārija uzskata, ka no valsts viedokļa šos maksājumus var uzskatīt par papildu ienākumu apmaiņā pret to, ka valsts atsakās no tiesībām izsludināt šos laukus izsolē, lai nodotu koncesijā, ņemot vērā saistītos riskus un potenciālos ienākumus. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt Ungārija arī skaidro, ka termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktās trīs dažādās no attiecīgajiem Derīgo izrakteņu likuma noteikumiem izrietošās maksājuma saistības (t. i., maksa par termiņa pagarināšanu, palielinātā maksa par ieguvi, kas attiecināta uz visiem laukiem, un vienreizējais maksājums) nav uzskatāmas par kompensāciju, kas piemērojama tādēļ, ka valsts atsakās no ienākuma, kurš tai jebkurā gadījumā pienākas. Ungārija uzskata, ka no valsts viedokļa šos maksājumus var uzskatīt par papildu ienākumu apmaiņā pret to, ka valsts atsakās no tiesībām izsludināt šos laukus izsolē, lai nodotu koncesijā, ņemot vērā saistītos riskus un potenciālos ienākumus.

| (30) | Ungārija uzsver, ka pēc apstrīdētā grozījuma Derīgo izrakteņu ieguves likumā nevienam tirgus dalībniekam faktiski nav bijis jāmaksā par ieguvi vairāk kā uzņēmumam MOL, jo attiecīgajā laikposmā kategorijās, kurām par ieguvi tika noteikta lielāka maksa, konkurentu nebija.

  3.   tabula


  Uzņēmuma MOL gada maksājumi par ieguvi (faktiskie un hipotētiskie)










  (miljonos HUF) |
| --- | --- |
| Maksājuma veids | Faktiski–saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu | Hipotētiski–saskaņā ar spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu | Starpība | Starpība neto vērtībā 2009. gada cenās |
| 2005. gads |
| Vienreizējais maksājums (32) | [...] (35) | [...] | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006. gads |
| Maksa par termiņa pagarinājumu (33) | [...] | [...] | 835,8 | 1 092,1 |
| Maksa par ieguvi (34) | [...] | [...] | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Kopā | [...] | [...] | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007. gads |
| Maksa par termiņa pagarinājumu | [...] | [...] | 769,7 | 926,5 |
| Maksa par ieguvi | [...] | [...] | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Kopā | [...] | [...] | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008. gads |
| Maksa par termiņa pagarinājumu | [...] | [...] | 345,8 | 382,9 |
| Maksa par ieguvi | [...] | [...] | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Kopā | [...] | [...] | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009. gads |
| Maksa par termiņa pagarinājumu | [...] | [...] | 211,2 | 211,2 |
| Maksa par ieguvi | [...] | [...] | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Kopā | [...] | [...] | –1 730,9 | –1 730,9 |
| KOPSUMMA | [...] | [...] | 959,5 | 8 883,0 |
| Dati ir Ungārijas iestāžu sniegti un pamatoti. |

(30)

Ungārija uzsver, ka pēc apstrīdētā grozījuma Derīgo izrakteņu ieguves likumā nevienam tirgus dalībniekam faktiski nav bijis jāmaksā par ieguvi vairāk kā uzņēmumam MOL, jo attiecīgajā laikposmā kategorijās, kurām par ieguvi tika noteikta lielāka maksa, konkurentu nebija.

3.   tabula

Uzņēmuma MOL gada maksājumi par ieguvi (faktiskie un hipotētiskie)

(miljonos HUF)

Maksājuma veids

Faktiski–saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu

Hipotētiski–saskaņā ar spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu

Starpība

Starpība neto vērtībā 2009. gada cenās

2005. gads

Vienreizējais maksājums (32)

[...] (35)

[...]

20 000,0

28 064,5

2006. gads

Maksa par termiņa pagarinājumu (33)

[...]

[...]

835,8

1 092,1

Maksa par ieguvi (34)

[...]

[...]

5 755,7

7 520,0

Kopā

[...]

[...]

6 591,6

8 612,1

2007. gads

Maksa par termiņa pagarinājumu

[...]

[...]

769,7

926,5

Maksa par ieguvi

[...]

[...]

3 428,0

4 126,4

Kopā

[...]

[...]

4 197,7

5 052,9

2008. gads

Maksa par termiņa pagarinājumu

[...]

[...]

345,8

382,9

Maksa par ieguvi

[...]

[...]

–28 444,7

–31 498,5

Kopā

[...]

[...]

–28 099,0

–31 115,6

2009. gads

Maksa par termiņa pagarinājumu

[...]

[...]

211,2

211,2

Maksa par ieguvi

[...]

[...]

–1 942,1

–1 942,1

Kopā

[...]

[...]

–1 730,9

–1 730,9

KOPSUMMA

[...]

[...]

959,5

8 883,0

Dati ir Ungārijas iestāžu sniegti un pamatoti.

| (31) | Turklāt Ungārija apgalvo, ka pēc termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšanas nolīguma darbības laikā, ņemot vērā visus nolīguma elementus un ieskaitot maksu par termiņa pagarinājumu un vienreizējo maksājumu, MOL absolūtā izteiksmē faktiski samaksāja valstij vairāk nekā tad, ja termiņa pagarināšanas nolīgums nebūtu noslēgts, t. i., ja maksājumu veiktu saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likumu. MOL veiktie faktiskie maksājumi salīdzinājumā ar hipotētiskajiem ir parādīti 3. tabulā. Datus iesniedza Ungārijas iestādes. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt Ungārija apgalvo, ka pēc termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšanas nolīguma darbības laikā, ņemot vērā visus nolīguma elementus un ieskaitot maksu par termiņa pagarinājumu un vienreizējo maksājumu, MOL absolūtā izteiksmē faktiski samaksāja valstij vairāk nekā tad, ja termiņa pagarināšanas nolīgums nebūtu noslēgts, t. i., ja maksājumu veiktu saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likumu. MOL veiktie faktiskie maksājumi salīdzinājumā ar hipotētiskajiem ir parādīti 3. tabulā. Datus iesniedza Ungārijas iestādes.

| (32) | Ungārija uzskata, ka derīgo izrakteņu ieguves uzņēmumiem ir tiesības paļauties uz maksas par ieguvi prognozējamību, tāpēc maksai laika gaitā jābūt stabilai. Tieši šādi apsvērumi pamatoja Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumus, jo, kaut arī maksa par ieguvi tika mainīta, grozījuma pieņemšanas rezultātā tā faktiski nemainījās nevienam ieguves uzņēmumam. Ungārija uzskata, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi var rosināt domāt, ka valsts maina ieguves maksu par laukiem, kuros darbība jau ir uzsākta. Tomēr 2008. gada grozījums tika pieņemts kā kompromiss sarunu gaitā pirms Derīgo izrakteņu ieguves likuma pieņemšanas. Tā tiesiskā paļāvība tika pieņemta kā pati par sevi saprotama. Tādējādi ieguves uzņēmums var likumīgi sagaidīt, ka valsts vienpusēji šo maksu nepalielinās. Ungārija secina, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma sistēma un tā konkrētie noteikumi paredz, ka maksa par ieguvi visā līguma darbības laikā saglabāsies nemainīga. |
| --- | --- |

(32)

Ungārija uzskata, ka derīgo izrakteņu ieguves uzņēmumiem ir tiesības paļauties uz maksas par ieguvi prognozējamību, tāpēc maksai laika gaitā jābūt stabilai. Tieši šādi apsvērumi pamatoja Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumus, jo, kaut arī maksa par ieguvi tika mainīta, grozījuma pieņemšanas rezultātā tā faktiski nemainījās nevienam ieguves uzņēmumam. Ungārija uzskata, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi var rosināt domāt, ka valsts maina ieguves maksu par laukiem, kuros darbība jau ir uzsākta. Tomēr 2008. gada grozījums tika pieņemts kā kompromiss sarunu gaitā pirms Derīgo izrakteņu ieguves likuma pieņemšanas. Tā tiesiskā paļāvība tika pieņemta kā pati par sevi saprotama. Tādējādi ieguves uzņēmums var likumīgi sagaidīt, ka valsts vienpusēji šo maksu nepalielinās. Ungārija secina, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma sistēma un tā konkrētie noteikumi paredz, ka maksa par ieguvi visā līguma darbības laikā saglabāsies nemainīga.

| (33) | Visbeidzot, Ungārijas iestādes skaidro, ka “noteikumu par nolīguma darbības izbeigšanos” pamato valsts drošības apsvērumi. |
| --- | --- |

(33)

Visbeidzot, Ungārijas iestādes skaidro, ka “noteikumu par nolīguma darbības izbeigšanos” pamato valsts drošības apsvērumi.

VI.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (34) | Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: MOL (iespējamā valsts atbalsta saņēmēja) un Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas, kuras biedrs ir MOL. Abu ieinteresēto personu piezīmes bija līdzīgas Ungārijas izteikumiem, un to paustajās piezīmēs lielā mērā atkārtojās Ungārijas apsvērumi. |
| --- | --- |

(34)

Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: MOL (iespējamā valsts atbalsta saņēmēja) un Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas, kuras biedrs ir MOL. Abu ieinteresēto personu piezīmes bija līdzīgas Ungārijas izteikumiem, un to paustajās piezīmēs lielā mērā atkārtojās Ungārijas apsvērumi.

| (35) | attiecīgā pasākuma iespējamais labuma guvējs MOL norāda, ka pretēji Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu paustajam viedoklim tam nebija priekšrocību Ungārijas ogļūdeņražu ieguves tirgū. Lielākā daļa no MOL maksas par ieguvi Ungārijas valstij tiek maksāta par ieguves laukiem, kam noteikta J % likme (t. i., darbība tajos tika uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra), kas faktiski nozīmē, ka MOL maksā 64–75 %, turpretim tā konkurentiem (kas ieguvi uzsāka vēlāk un veic darbību mazākos laukos) ir jāmaksā tikai 12 % likme. |
| --- | --- |

(35)

attiecīgā pasākuma iespējamais labuma guvējs MOL norāda, ka pretēji Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu paustajam viedoklim tam nebija priekšrocību Ungārijas ogļūdeņražu ieguves tirgū. Lielākā daļa no MOL maksas par ieguvi Ungārijas valstij tiek maksāta par ieguves laukiem, kam noteikta J % likme (t. i., darbība tajos tika uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra), kas faktiski nozīmē, ka MOL maksā 64–75 %, turpretim tā konkurentiem (kas ieguvi uzsāka vēlāk un veic darbību mazākos laukos) ir jāmaksā tikai 12 % likme.

| (36) | Turklāt termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana nozīmēja, ka MOL faktiski maksāja valstij vairāk (ņemot vērā visus termiņa pagarināšanas nolīguma elementus) nekā bez nolīguma noslēgšanas, pamatojoties tikai uz Derīgo izrakteņu ieguves likuma sākotnējo variantu. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana nozīmēja, ka MOL faktiski maksāja valstij vairāk (ņemot vērā visus termiņa pagarināšanas nolīguma elementus) nekā bez nolīguma noslēgšanas, pamatojoties tikai uz Derīgo izrakteņu ieguves likuma sākotnējo variantu.

| (37) | Attiecībā uz Komisijas argumentu, ka termiņa pagarināšanas nolīgumu nevar uzskatīt par analoģisku koncesijai, jo tas ir attiecināms uz atļaujas režīmu, MOL atzīmē, ka ieguves tiesību pagarināšanu nevar veikt, pamatojoties uz valsts vienpusēji izsniegtu atļauju, bet gan tikai uz nolīgumu ar ieguves uzņēmumu. Ja tiesību aktu nolūks būtu uzticēt šā jautājuma lemšanu tikai valstij, attiecīgie noteikumi būtu veidoti citādi. Derīgo izrakteņu ieguves likumā pieņemtais formulējums norāda, ka likumdevējs vēlējās termiņa pagarināšanas nolīgumu pielīdzināt koncesijai. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Komisijas argumentu, ka termiņa pagarināšanas nolīgumu nevar uzskatīt par analoģisku koncesijai, jo tas ir attiecināms uz atļaujas režīmu, MOL atzīmē, ka ieguves tiesību pagarināšanu nevar veikt, pamatojoties uz valsts vienpusēji izsniegtu atļauju, bet gan tikai uz nolīgumu ar ieguves uzņēmumu. Ja tiesību aktu nolūks būtu uzticēt šā jautājuma lemšanu tikai valstij, attiecīgie noteikumi būtu veidoti citādi. Derīgo izrakteņu ieguves likumā pieņemtais formulējums norāda, ka likumdevējs vēlējās termiņa pagarināšanas nolīgumu pielīdzināt koncesijai.

| (38) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norāda uz pretrunu starp Ungārijas iestāžu apgalvojumu, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums bija vajadzīgs ieņēmumu palielināšanai, un to, ka MOL bija faktiski atbrīvots no palielinātās maksas. |
| --- | --- |

(38)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norāda uz pretrunu starp Ungārijas iestāžu apgalvojumu, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums bija vajadzīgs ieņēmumu palielināšanai, un to, ka MOL bija faktiski atbrīvots no palielinātās maksas.

| (39) | MOL uzskata, ka šis paziņojums nav pretrunīgs. Vismaz saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu uzņēmums maksāja valstij vairāk, nekā tas maksātu saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likumu. MOL maksa par ieguvi no laukiem, kuriem piemēro J likmi, ir ļoti augsta. Turklāt Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi varētu ietekmēt tos laukus, kuros darbību uzsāks nākotnē. |
| --- | --- |

(39)

MOL uzskata, ka šis paziņojums nav pretrunīgs. Vismaz saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu uzņēmums maksāja valstij vairāk, nekā tas maksātu saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likumu. MOL maksa par ieguvi no laukiem, kuriem piemēro J likmi, ir ļoti augsta. Turklāt Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumi varētu ietekmēt tos laukus, kuros darbību uzsāks nākotnē.

| (40) | MOL uzskata, ka maksājums par termiņa pagarināšanu nekādā ziņā nav soda nauda, kā rosina domāt Komisija. Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir noteiktas arī sankcijas/soda naudas par Derīgo izrakteņu ieguves likuma pārkāpumu derīgo izrakteņu ieguvē. Termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktās maksas ir tapušas sarunu starp ieguves uzņēmumu un valsti rezultātā. Līguma slēgšana nebija obligāta – ieguves uzņēmums varēja to neslēgt, zaudējot savas ieguves tiesības, un iegūt tās lētāk pēc tam, piedaloties atklātā izsoles procedūrā. |
| --- | --- |

(40)

MOL uzskata, ka maksājums par termiņa pagarināšanu nekādā ziņā nav soda nauda, kā rosina domāt Komisija. Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir noteiktas arī sankcijas/soda naudas par Derīgo izrakteņu ieguves likuma pārkāpumu derīgo izrakteņu ieguvē. Termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktās maksas ir tapušas sarunu starp ieguves uzņēmumu un valsti rezultātā. Līguma slēgšana nebija obligāta – ieguves uzņēmums varēja to neslēgt, zaudējot savas ieguves tiesības, un iegūt tās lētāk pēc tam, piedaloties atklātā izsoles procedūrā.

| (41) | Salīdzināt šādu termiņa pagarināšanas nolīgumu noslēgušo MOL ar konkurentiem, kuri darbojas saskaņā ar atļauju, ir maldinoši. Turklāt MOL uzsver, ka izpildīja visus likumā noteiktos pienākumus un noteikumus. |
| --- | --- |

(41)

Salīdzināt šādu termiņa pagarināšanas nolīgumu noslēgušo MOL ar konkurentiem, kuri darbojas saskaņā ar atļauju, ir maldinoši. Turklāt MOL uzsver, ka izpildīja visus likumā noteiktos pienākumus un noteikumus.

| (42) | Bez tam MOL iebilst pret Komisijas viedokli, ka reizinātāja “c” vērtība ir pārāk zema (jo tā ir mazāka par likumīgi atļauto robežvērtību 1,2). Jāņem vērā arī tas, ka iesniegums par palielināto maksu attiecas gandrīz uz 150 laukiem, tāpēc tā ievērojami palielināja valsts ieņēmumus no derīgo izrakteņu ieguves. |
| --- | --- |

(42)

Bez tam MOL iebilst pret Komisijas viedokli, ka reizinātāja “c” vērtība ir pārāk zema (jo tā ir mazāka par likumīgi atļauto robežvērtību 1,2). Jāņem vērā arī tas, ka iesniegums par palielināto maksu attiecas gandrīz uz 150 laukiem, tāpēc tā ievērojami palielināja valsts ieņēmumus no derīgo izrakteņu ieguves.

| (43) | Visbeidzot, apstrīdot Komisijas argumentu, ka MOL ir dotas priekšrocības, nepiemērojot Brenta klauzulu, uzņēmums atzīmē, ka arī J likme ir atkarīga no cenas. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, apstrīdot Komisijas argumentu, ka MOL ir dotas priekšrocības, nepiemērojot Brenta klauzulu, uzņēmums atzīmē, ka arī J likme ir atkarīga no cenas.

| (44) | Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācija (turpmāk – “Derīgo izrakteņu ieguves asociācija”) pārstāv uzņēmumus, kas veic derīgo izrakteņu ieguvi vai ar derīgo izrakteņu ieguvi saistītu darbību. Tās galvenais mērķis ir uzlabot vispārējo darbības struktūru derīgo izrakteņu ieguvei Ungārijā, pārraudzīt likumdošanas procedūras un rīkoties savu biedru interesēs. Pašlaik tajā ir 66 biedri, tostarp MOL. Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas valdes priekšsēdētājs ir augstākā līmeņa vadītājs uzņēmumā MOL
   (36). |
| --- | --- |

(44)

Ungārijas Derīgo izrakteņu ieguves asociācija (turpmāk – “Derīgo izrakteņu ieguves asociācija”) pārstāv uzņēmumus, kas veic derīgo izrakteņu ieguvi vai ar derīgo izrakteņu ieguvi saistītu darbību. Tās galvenais mērķis ir uzlabot vispārējo darbības struktūru derīgo izrakteņu ieguvei Ungārijā, pārraudzīt likumdošanas procedūras un rīkoties savu biedru interesēs. Pašlaik tajā ir 66 biedri, tostarp MOL. Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas valdes priekšsēdētājs ir augstākā līmeņa vadītājs uzņēmumā MOL
   (36).

| (45) | Derīgo izrakteņu ieguves asociācija uzskata, ka ieguves uzņēmumiem ir tiesības paļauties uz to, ka maksa par ieguvi attiecībā uz laukiem, kuros darbība jau ir uzsākta, saglabāsies nemainīga. Tāpēc valsts nevar vienpusēji palielināt maksu “retroaktīvi” (t. i., par tiem laukiem, kurus jau izmanto). Derīgo izrakteņu ieguves asociācija pauda šo uzskatu saistībā ar likumprojektu pirms Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījuma pieņemšanas, un saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas viedokli šis princips tika ņemts vērā, grozot Derīgo izrakteņu ieguves likumu. Pret galīgo redakciju nebija iebildumu, jo faktiski maksa par ieguvi netiek palielināta, ja ieguve jau ir uzsākta. |
| --- | --- |

(45)

Derīgo izrakteņu ieguves asociācija uzskata, ka ieguves uzņēmumiem ir tiesības paļauties uz to, ka maksa par ieguvi attiecībā uz laukiem, kuros darbība jau ir uzsākta, saglabāsies nemainīga. Tāpēc valsts nevar vienpusēji palielināt maksu “retroaktīvi” (t. i., par tiem laukiem, kurus jau izmanto). Derīgo izrakteņu ieguves asociācija pauda šo uzskatu saistībā ar likumprojektu pirms Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījuma pieņemšanas, un saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves asociācijas viedokli šis princips tika ņemts vērā, grozot Derīgo izrakteņu ieguves likumu. Pret galīgo redakciju nebija iebildumu, jo faktiski maksa par ieguvi netiek palielināta, ja ieguve jau ir uzsākta.

| (46) | Raksturojot vispārējo stāvokli un ekonomiskos apstākļus derīgo izrakteņu ieguves tirgū, Derīgo izrakteņu ieguves asociācija skaidro, ka derīgo izrakteņu ieguves projekti ir diezgan laikietilpīgi. Laikposms no izpētes uzsākšanas līdz faktiskai ieguvei var ilgt 10–15 gadu. Šajā periodā ieguves uzņēmumam ir tikai izmaksas; līdz ieguves uzsākšanai nav nekādu ieņēmumu. Turklāt ir ģeoloģisks risks, jo nav skaidri zināms, vai izpēte būs sekmīga. Tāpēc projekti jāplāno ļoti rūpīgi. Projekta ienesība ir atkarīga no daudziem faktoriem. Ņemot vērā dažādos riskus, nozare sagaida, ka projekta laikā nemainīgi saglabāsies vismaz tie faktori, kurus var ietekmēt valsts, t. i., tiesību akti vai maksa par ieguvi. Ņemot vērā nozares specifiku, finansēšanas struktūrām projektos ir svarīga nozīme. Kreditori visu laiku padziļināti pēta projektus un, ja nosacījumi būtiski mainās, var pat anulēt finansējumu. |
| --- | --- |

(46)

Raksturojot vispārējo stāvokli un ekonomiskos apstākļus derīgo izrakteņu ieguves tirgū, Derīgo izrakteņu ieguves asociācija skaidro, ka derīgo izrakteņu ieguves projekti ir diezgan laikietilpīgi. Laikposms no izpētes uzsākšanas līdz faktiskai ieguvei var ilgt 10–15 gadu. Šajā periodā ieguves uzņēmumam ir tikai izmaksas; līdz ieguves uzsākšanai nav nekādu ieņēmumu. Turklāt ir ģeoloģisks risks, jo nav skaidri zināms, vai izpēte būs sekmīga. Tāpēc projekti jāplāno ļoti rūpīgi. Projekta ienesība ir atkarīga no daudziem faktoriem. Ņemot vērā dažādos riskus, nozare sagaida, ka projekta laikā nemainīgi saglabāsies vismaz tie faktori, kurus var ietekmēt valsts, t. i., tiesību akti vai maksa par ieguvi. Ņemot vērā nozares specifiku, finansēšanas struktūrām projektos ir svarīga nozīme. Kreditori visu laiku padziļināti pēta projektus un, ja nosacījumi būtiski mainās, var pat anulēt finansējumu.

| (47) | Tāpēc valstīs ar augstu politisko risku ieguves uzņēmums un valsts slēdz līgumu, pamatojoties uz privāttiesībām. Stabilos reģionos, piemēram, Rietumeiropā, šādi nolīgumi nav nepieciešami, jo var pieņemt, ka valsts laiku pa laikam nemainīs tiesisko regulējumu. Gan ieguves uzņēmums, gan kreditori sagaida, ka valsts daļa saglabāsies stabila. Bez šādas stabilitātes projektu saistītais risks var pieaugt; valsts ar stabilu ekonomisko politiku nevar atļauties bieži mainīt politiku, jo tas atbaidītu ieguves uzņēmumus. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc valstīs ar augstu politisko risku ieguves uzņēmums un valsts slēdz līgumu, pamatojoties uz privāttiesībām. Stabilos reģionos, piemēram, Rietumeiropā, šādi nolīgumi nav nepieciešami, jo var pieņemt, ka valsts laiku pa laikam nemainīs tiesisko regulējumu. Gan ieguves uzņēmums, gan kreditori sagaida, ka valsts daļa saglabāsies stabila. Bez šādas stabilitātes projektu saistītais risks var pieaugt; valsts ar stabilu ekonomisko politiku nevar atļauties bieži mainīt politiku, jo tas atbaidītu ieguves uzņēmumus.

| (48) | Derīgo izrakteņu ieguves asociācija arī norāda, ka tiesiskās noteiktības un iegūto tiesību aizsardzības princips ir ietverts Eiropas tiesu praksē un Ungārijas konstitūcijā. Tāpēc Ungārijas tiesību aktos nedrīkst palielināt maksu par ieguvi attiecībā uz tiem laukiem, kurus jau izmanto, jo tiesību aktiem jābūt prognozējamiem. Turklāt Derīgo izrakteņu ieguves asociācija uzskata, ka “stabila” maksa par ieguvi ir iegūtas tiesības. |
| --- | --- |

(48)

Derīgo izrakteņu ieguves asociācija arī norāda, ka tiesiskās noteiktības un iegūto tiesību aizsardzības princips ir ietverts Eiropas tiesu praksē un Ungārijas konstitūcijā. Tāpēc Ungārijas tiesību aktos nedrīkst palielināt maksu par ieguvi attiecībā uz tiem laukiem, kurus jau izmanto, jo tiesību aktiem jābūt prognozējamiem. Turklāt Derīgo izrakteņu ieguves asociācija uzskata, ka “stabila” maksa par ieguvi ir iegūtas tiesības.

| (49) | Vēl Derīgo izrakteņu ieguves asociācija kā argumentu min diskriminācijas aizliegumu. Īpaši diskriminācija nedrīkst būt starp tiem tirgus dalībniekiem, kuru darbības pamatā ir koncesija, un tiem, kuri darbojas uz atļaujas pamata. Tāpēc ar Ungārijas tiesību aktiem nav atļauts “retroaktīvi” palielināt maksu par ieguvi attiecībā uz tiem laukiem, kurus jau izmanto. EKT daudzos spriedumos ir skaidrojusi, ka tiesiskā noteiktība ir ES tiesību pamatelements. Tiesību aktiem ir jābūt viennozīmīgiem, precīziem un jānodrošina prognozējamība, īpaši, ja tiem ir negatīva ietekme uz indivīdiem vai uzņēmumiem (skatīt citēto tiesu praksi). Derīgo izrakteņu ieguves asociācija norāda arī, ka tiesiskās noteiktības princips un iegūtās tiesības ir ietvertas Ungārijas konstitūcijā, un secina, ka saskaņā ar ES tiesībām un konstitucionālajiem principiem tiesību aktiem ir jānodrošina prognozējamība. |
| --- | --- |

(49)

Vēl Derīgo izrakteņu ieguves asociācija kā argumentu min diskriminācijas aizliegumu. Īpaši diskriminācija nedrīkst būt starp tiem tirgus dalībniekiem, kuru darbības pamatā ir koncesija, un tiem, kuri darbojas uz atļaujas pamata. Tāpēc ar Ungārijas tiesību aktiem nav atļauts “retroaktīvi” palielināt maksu par ieguvi attiecībā uz tiem laukiem, kurus jau izmanto. EKT daudzos spriedumos ir skaidrojusi, ka tiesiskā noteiktība ir ES tiesību pamatelements. Tiesību aktiem ir jābūt viennozīmīgiem, precīziem un jānodrošina prognozējamība, īpaši, ja tiem ir negatīva ietekme uz indivīdiem vai uzņēmumiem (skatīt citēto tiesu praksi). Derīgo izrakteņu ieguves asociācija norāda arī, ka tiesiskās noteiktības princips un iegūtās tiesības ir ietvertas Ungārijas konstitūcijā, un secina, ka saskaņā ar ES tiesībām un konstitucionālajiem principiem tiesību aktiem ir jānodrošina prognozējamība.

| (50) | Visbeidzot, Derīgo izrakteņu ieguves asociācija piebilst, ka iegūto tiesību aizsardzības princips izriet no tiesiskās noteiktības principa. Iegūto tiesību aizsardzības princips ir ievērots valsts un starptautiskajās likumdošanas procedūrās, ar kurām regulē derīgo izrakteņu ieguves tiesības. Arī citās ES dalībvalstīs ir stabils derīgo izrakteņu ieguves jomas tiesiskais regulējums, kurā izmaiņas neveic bieži. |
| --- | --- |

(50)

Visbeidzot, Derīgo izrakteņu ieguves asociācija piebilst, ka iegūto tiesību aizsardzības princips izriet no tiesiskās noteiktības principa. Iegūto tiesību aizsardzības princips ir ievērots valsts un starptautiskajās likumdošanas procedūrās, ar kurām regulē derīgo izrakteņu ieguves tiesības. Arī citās ES dalībvalstīs ir stabils derīgo izrakteņu ieguves jomas tiesiskais regulējums, kurā izmaiņas neveic bieži.

VII.   ATBALSTA ESĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (51) | Lai pārliecinātos, vai pasākums ir valsts atbalsts, Komisijai jānovērtē, vai apstrīdētais pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Šajā pantā ir teikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” Turpmāk Komisija novērtē, vai apstrīdētais pasākums saskaņā ar šo noteikumu ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(51)

Lai pārliecinātos, vai pasākums ir valsts atbalsts, Komisijai jānovērtē, vai apstrīdētais pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Šajā pantā ir teikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” Turpmāk Komisija novērtē, vai apstrīdētais pasākums saskaņā ar šo noteikumu ir valsts atbalsts.

| (52) | Sākumā jāatgādina, ka pasākums var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē neatkarīgi no tā juridiskās formas. Pat ja termiņa pagarināšanas nolīgums tika noslēgts saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma attiecīgajiem noteikumiem un Ungārijai ir tiesības ar likumu noteikt maksu par ieguvi, tas nenozīmē, ka šīs darbības vai to rezultāti ir saderīgi ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Pasākuma atbilstība valsts likumam nenozīmē tā saderību ar LESD noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(52)

Sākumā jāatgādina, ka pasākums var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē neatkarīgi no tā juridiskās formas. Pat ja termiņa pagarināšanas nolīgums tika noslēgts saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma attiecīgajiem noteikumiem un Ungārijai ir tiesības ar likumu noteikt maksu par ieguvi, tas nenozīmē, ka šīs darbības vai to rezultāti ir saderīgi ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Pasākuma atbilstība valsts likumam nenozīmē tā saderību ar LESD noteikumiem par valsts atbalstu.

| (53) | Turklāt, kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija neuzskata, ka kāds atsevišķs šā gadījuma elements, t. i., attiecīgs Derīgo izrakteņu ieguves likuma noteikums, termiņa pagarināšanas nolīgums un Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, ir pretrunā noteikumiem par valsts atbalstu. Tieši pretēji – Komisija šajā gadījumā uzskata “pasākumu” par visu valsts veikto darbību secību un vērtē termiņa pagarināšanas nolīguma sekas saistībā ar turpmākajiem grozījumiem Derīgo izrakteņu ieguves likumā. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt, kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija neuzskata, ka kāds atsevišķs šā gadījuma elements, t. i., attiecīgs Derīgo izrakteņu ieguves likuma noteikums, termiņa pagarināšanas nolīgums un Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, ir pretrunā noteikumiem par valsts atbalstu. Tieši pretēji – Komisija šajā gadījumā uzskata “pasākumu” par visu valsts veikto darbību secību un vērtē termiņa pagarināšanas nolīguma sekas saistībā ar turpmākajiem grozījumiem Derīgo izrakteņu ieguves likumā.

| (54) | Attiecībā uz Ungārijas argumentiem, ka maksa par ieguvi nav nodoklis, bet gan valsts daļa, Komisija atzīmē, ka šis arguments no valsts atbalsta vērtēšanas viedokļa ir nebūtisks. Noteikumi par valsts atbalstu ir piemērojami visa veida izmaksām, kas uzņēmumiem ir jāsedz un no kurām tie ir atbrīvoti valsts pasākuma rezultātā. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka administratīvu atļauju izsniegšana cieto derīgo izrakteņu un ogļūdeņražu ieguvei ir raksturīgs valsts iestāžu uzdevums; maksājumi par šādām atļaujām ir salīdzināmi ar nodokļiem vai administratīvām nodevām. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz Ungārijas argumentiem, ka maksa par ieguvi nav nodoklis, bet gan valsts daļa, Komisija atzīmē, ka šis arguments no valsts atbalsta vērtēšanas viedokļa ir nebūtisks. Noteikumi par valsts atbalstu ir piemērojami visa veida izmaksām, kas uzņēmumiem ir jāsedz un no kurām tie ir atbrīvoti valsts pasākuma rezultātā. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka administratīvu atļauju izsniegšana cieto derīgo izrakteņu un ogļūdeņražu ieguvei ir raksturīgs valsts iestāžu uzdevums; maksājumi par šādām atļaujām ir salīdzināmi ar nodokļiem vai administratīvām nodevām.

| (55) | Visbeidzot, attiecībā uz noteikumu par nolīguma darbības izbeigšanos Komisija uzskata, ka šis jautājums nav saistāms ar valsts atbalstu. Nolīguma nosacījums, ka līguma darbība beidzas, ja trešā puse iegūst savā īpašumā vairāk nekā 25 % no MOL, ir pasākums, kurā valsts resursi nav iesaistīti. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, attiecībā uz noteikumu par nolīguma darbības izbeigšanos Komisija uzskata, ka šis jautājums nav saistāms ar valsts atbalstu. Nolīguma nosacījums, ka līguma darbība beidzas, ja trešā puse iegūst savā īpašumā vairāk nekā 25 % no MOL, ir pasākums, kurā valsts resursi nav iesaistīti.

| (56) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam tādējādi, ka priekšrocības ir piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai. |
| --- | --- |

(56)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam tādējādi, ka priekšrocības ir piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai.

| (57) | Saskaņā ar Tiesas praksi (37) attiecībā uz selektivitātes nosacījuma vērtēšanu, kas ir viens no valsts atbalsta jēdziena elementiem, LESD 107. panta 1. punkts nosaka, ka jāvērtē, vai attiecīgajā tiesību aktos noteiktajā shēmā valsts pasākums “dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri ir tādā tiesiskā vai faktiskā stāvoklī, kas salīdzināms, ievērojot attiecīgā pasākuma mērķi. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Tiesas praksi (37) attiecībā uz selektivitātes nosacījuma vērtēšanu, kas ir viens no valsts atbalsta jēdziena elementiem, LESD 107. panta 1. punkts nosaka, ka jāvērtē, vai attiecīgajā tiesību aktos noteiktajā shēmā valsts pasākums “dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri ir tādā tiesiskā vai faktiskā stāvoklī, kas salīdzināms, ievērojot attiecīgā pasākuma mērķi.

| (58) | Tiesa vairākos gadījumos arī uzskatīja, ka LESD 107. panta 1. punktā nav nodalīti valsts pasākumu cēloņi vai mērķi, bet tie noteikti atkarībā no to radītās ietekmes (38). |
| --- | --- |

(58)

Tiesa vairākos gadījumos arī uzskatīja, ka LESD 107. panta 1. punktā nav nodalīti valsts pasākumu cēloņi vai mērķi, bet tie noteikti atkarībā no to radītās ietekmes (38).

| (59) | Tomēr jēdziens par valsts atbalstu neattiecas uz tādiem valsts pasākumiem, kuros uzņēmumus nošķir, pamatojoties uz tās sistēmas vispārējo struktūru, kuras daļu tie veido. |
| --- | --- |

(59)

Tomēr jēdziens par valsts atbalstu neattiecas uz tādiem valsts pasākumiem, kuros uzņēmumus nošķir, pamatojoties uz tās sistēmas vispārējo struktūru, kuras daļu tie veido.

| (60) | Komisija nepiekrīt Ungārijas iestāžu un ieinteresēto personu argumentācijai, ka pasākums nav selektīvs. |
| --- | --- |

(60)

Komisija nepiekrīt Ungārijas iestāžu un ieinteresēto personu argumentācijai, ka pasākums nav selektīvs.

| (61) | Lai noteiktu, vai pasākums ir selektīvs, jānosaka piemērojamā atskaites sistēma (39). |
| --- | --- |

(61)

Lai noteiktu, vai pasākums ir selektīvs, jānosaka piemērojamā atskaites sistēma (39).

| (62) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka vērtēšanai piemērojamā atskaites sistēma ir atļaujas režīms. Uzņēmumam MOL nebija jāpiedalās izsoles konkursā par tiesībām iegūt koncesijā slēgtu teritoriju. Tā vietā tas ieguva derīgo izrakteņu ieguves tiesības savos laukos saskaņā ar atļauju un šajā režīmā konkurē ar tirgus dalībniekiem. Termiņa pagarināšanas nolīgums ir daļa no atļaujas režīma. MOL nespēja uzsākt ieguvi noteiktajā termiņā un nepieciešamība lūgt termiņa pagarināšanas nolīguma slēgšanu nevar mainīt atskaites sistēmu. Pieņemot šādu argumentu, tiktu radīta situācija, kad bez atklātas izsoles rīkošanas vienam uzņēmumam tiek nodrošināts atsevišķs režīms – kā tas ir koncesijas gadījumā. |
| --- | --- |

(62)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka vērtēšanai piemērojamā atskaites sistēma ir atļaujas režīms. Uzņēmumam MOL nebija jāpiedalās izsoles konkursā par tiesībām iegūt koncesijā slēgtu teritoriju. Tā vietā tas ieguva derīgo izrakteņu ieguves tiesības savos laukos saskaņā ar atļauju un šajā režīmā konkurē ar tirgus dalībniekiem. Termiņa pagarināšanas nolīgums ir daļa no atļaujas režīma. MOL nespēja uzsākt ieguvi noteiktajā termiņā un nepieciešamība lūgt termiņa pagarināšanas nolīguma slēgšanu nevar mainīt atskaites sistēmu. Pieņemot šādu argumentu, tiktu radīta situācija, kad bez atklātas izsoles rīkošanas vienam uzņēmumam tiek nodrošināts atsevišķs režīms – kā tas ir koncesijas gadījumā.

| (63) | Faktiski lēmums par darbības norisi attiecīgajā jomā, pamatojoties uz koncesiju vai atļauju, ir Ungārijas iestāžu ziņā. Tādējādi, ja Ungārijas iestādes vēlas piešķirt ieguves tiesības, pamatojoties uz līgumu, tās var izvēlēties īstenot pārredzamu koncesijas procedūru, kura iekļauj atklātu izsoles procesu. Komisija nevar piekrist, ka nepārredzamo tā saukto “kvazikoncesiju”, kura pašlaik attiecas tikai uz vienu uzņēmumu (MOL), varētu pieņemt par atsevišķu atskaites sistēmu. |
| --- | --- |

(63)

Faktiski lēmums par darbības norisi attiecīgajā jomā, pamatojoties uz koncesiju vai atļauju, ir Ungārijas iestāžu ziņā. Tādējādi, ja Ungārijas iestādes vēlas piešķirt ieguves tiesības, pamatojoties uz līgumu, tās var izvēlēties īstenot pārredzamu koncesijas procedūru, kura iekļauj atklātu izsoles procesu. Komisija nevar piekrist, ka nepārredzamo tā saukto “kvazikoncesiju”, kura pašlaik attiecas tikai uz vienu uzņēmumu (MOL), varētu pieņemt par atsevišķu atskaites sistēmu.

| (64) | Turklāt Ungārijai bija liela rīcības brīvība atļaujas pagarināšanai, kā arī turpmākai attiecīgo noteikumu grozīšanai Derīgo izrakteņu ieguves likumā (kaut arī tā zināja par priekšrocībām, kādas tiks radītas uzņēmumam MOL, jo šis uzņēmums bija vienīgais nolīgumu par termiņa pagarināšanu noslēgušais ogļūdeņražu tirgus dalībnieks). Ungārija varēja noteikt maksu par ieguvi jebkurā laikā, t. i., tā varēja nolemt Derīgo izrakteņu ieguves likumu vispār negrozīt. No darbību secības radītās ietekmes viedokļa tās neapšaubāmi bija labvēlīgas vienam konkrētam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt Ungārijai bija liela rīcības brīvība atļaujas pagarināšanai, kā arī turpmākai attiecīgo noteikumu grozīšanai Derīgo izrakteņu ieguves likumā (kaut arī tā zināja par priekšrocībām, kādas tiks radītas uzņēmumam MOL, jo šis uzņēmums bija vienīgais nolīgumu par termiņa pagarināšanu noslēgušais ogļūdeņražu tirgus dalībnieks). Ungārija varēja noteikt maksu par ieguvi jebkurā laikā, t. i., tā varēja nolemt Derīgo izrakteņu ieguves likumu vispār negrozīt. No darbību secības radītās ietekmes viedokļa tās neapšaubāmi bija labvēlīgas vienam konkrētam uzņēmumam.

| (65) | Ņemot vērā iepriekš norādīto, Komisija secina, ka atskaites sistēma ir atļaujas režīms. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā iepriekš norādīto, Komisija secina, ka atskaites sistēma ir atļaujas režīms.

| (66) | Atļaujas režīmā termiņa pagarināšanas nolīgums neapšaubāmi ir selektīvs. Patiesi – kā Ungārijas iestādes pašas apstiprina, pušu sarunu par nolīguma noteikumiem laikā tās noteiktās robežās var vienoties par dažādiem maksājuma elementiem un – kas ir vēl svarīgāk – var nolemt vispār atteikties slēgt nolīgumu. Tātad Ungārijas iestādēm bija rīcības brīvība, slēdzot šādu nolīgumu ar MOL (vai jebkuru citu tirgus dalībnieku) (40). |
| --- | --- |

(66)

Atļaujas režīmā termiņa pagarināšanas nolīgums neapšaubāmi ir selektīvs. Patiesi – kā Ungārijas iestādes pašas apstiprina, pušu sarunu par nolīguma noteikumiem laikā tās noteiktās robežās var vienoties par dažādiem maksājuma elementiem un – kas ir vēl svarīgāk – var nolemt vispār atteikties slēgt nolīgumu. Tātad Ungārijas iestādēm bija rīcības brīvība, slēdzot šādu nolīgumu ar MOL (vai jebkuru citu tirgus dalībnieku) (40).

| (67) | Šādu attieksmi nevar skaidrot ar loģiku un sistēmas būtību. No vienas puses, maksu par ieguvi nosaka, lai valstij nodrošinātu ieņēmumus no iegūto izrakteņu vērtības. No otras puses, termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktos maksājuma elementus maksā kā papildmaksu par termiņa pagarinājumu. Taču šajā gadījumā termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana un turpmākā maksas palielināšana uzņēmumam MOL radīja paradoksālu stāvokli – MOL, nespējot laikus sākt ieguvi, līdz 2020. gadam gūst labumu no zemākas maksas par ieguvi, kas noteikta gandrīz par visiem saskaņā ar atļauju tam piešķirtajiem laukiem, bet tā konkurentiem, kuri arī darbojas atļaujas režīmā un ieguvi uzsāka laikus, tāpēc neslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, jāmaksā lielāka likumā paredzētā maksa. |
| --- | --- |

(67)

Šādu attieksmi nevar skaidrot ar loģiku un sistēmas būtību. No vienas puses, maksu par ieguvi nosaka, lai valstij nodrošinātu ieņēmumus no iegūto izrakteņu vērtības. No otras puses, termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktos maksājuma elementus maksā kā papildmaksu par termiņa pagarinājumu. Taču šajā gadījumā termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana un turpmākā maksas palielināšana uzņēmumam MOL radīja paradoksālu stāvokli – MOL, nespējot laikus sākt ieguvi, līdz 2020. gadam gūst labumu no zemākas maksas par ieguvi, kas noteikta gandrīz par visiem saskaņā ar atļauju tam piešķirtajiem laukiem, bet tā konkurentiem, kuri arī darbojas atļaujas režīmā un ieguvi uzsāka laikus, tāpēc neslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, jāmaksā lielāka likumā paredzētā maksa.

| (68) | Tas bija vienīgais termiņa pagarināšanas nolīgums, kuru noslēdza attiecībā uz ogļūdeņražiem. MOL atzīmēja, ka attiecībā uz cietajiem izrakteņiem ir noslēgti arī citi termiņa pagarināšanas nolīgumi. Komisija tomēr secina, ka tie attiecas uz citiem izrakteņu veidiem, kuriem Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir paredzēta cita maksa par ieguvi nekā ogļūdeņražiem. Turklāt jāatzīmē, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumos nebija noteiktas izmaiņas maksā par cieto izrakteņu ieguvi (t. i., attiecīgā “pasākumu secība” neietekmēja tos tirgus dalībniekus, kas šādu nolīgumu bija noslēguši, tāpēc viņi nekādas priekšrocības neguva). |
| --- | --- |

(68)

Tas bija vienīgais termiņa pagarināšanas nolīgums, kuru noslēdza attiecībā uz ogļūdeņražiem. MOL atzīmēja, ka attiecībā uz cietajiem izrakteņiem ir noslēgti arī citi termiņa pagarināšanas nolīgumi. Komisija tomēr secina, ka tie attiecas uz citiem izrakteņu veidiem, kuriem Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir paredzēta cita maksa par ieguvi nekā ogļūdeņražiem. Turklāt jāatzīmē, ka Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumos nebija noteiktas izmaiņas maksā par cieto izrakteņu ieguvi (t. i., attiecīgā “pasākumu secība” neietekmēja tos tirgus dalībniekus, kas šādu nolīgumu bija noslēguši, tāpēc viņi nekādas priekšrocības neguva).

| (69) | Pamatojoties uz iepriekš norādīto un neraugoties uz Ungārijas izvirzītajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka darbību secība, t. i., Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punkta redakcija, saskaņā ar šo redakciju noslēgtais termiņa pagarināšanas nolīgums un turpmākais grozījums Derīgo izrakteņu ieguves likumā, bija selektīva uzņēmuma MOL labā. |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz iepriekš norādīto un neraugoties uz Ungārijas izvirzītajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka darbību secība, t. i., Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punkta redakcija, saskaņā ar šo redakciju noslēgtais termiņa pagarināšanas nolīgums un turpmākais grozījums Derīgo izrakteņu ieguves likumā, bija selektīva uzņēmuma MOL labā.

| (70) | Pasākumu secības radītā kopējā ietekme ir tāda, ka no visiem saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 5. pantu piešķirtās atļaujas turētājiem īpašs režīms tika piemērots tikai uzņēmumam MOL, pasargājot to no ogļūdeņražu ieguves maksas palielinājuma. |
| --- | --- |

(70)

Pasākumu secības radītā kopējā ietekme ir tāda, ka no visiem saskaņā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 5. pantu piešķirtās atļaujas turētājiem īpašs režīms tika piemērots tikai uzņēmumam MOL, pasargājot to no ogļūdeņražu ieguves maksas palielinājuma.

| (71) | Jāsecina, ka termiņa pagarināšanas nolīguma slēgšanai piemērojamās plašās rīcības brīvības dēļ un ievērojot, ka atbrīvojums attiecas uz vienu atsevišķu uzņēmumu, pasākums atbilst selektivitātes kritērijam. |
| --- | --- |

(71)

Jāsecina, ka termiņa pagarināšanas nolīguma slēgšanai piemērojamās plašās rīcības brīvības dēļ un ievērojot, ka atbrīvojums attiecas uz vienu atsevišķu uzņēmumu, pasākums atbilst selektivitātes kritērijam.

| (72) | Pretēji Ungārijas iestāžu argumentiem Komisija uzskata, ka valsts neveic saimniecisku darbību, izsniedzot atļaujas derīgo izrakteņu ieguvei. Administratīvo koncesiju vai ieguves atļauju piešķiršana drīzāk ir saistīta ar valsts iestādes pilnvaru īstenošanu, jo privāta struktūra šo darbību principā nevar veikt (41). Ungārijā – tāpat kā citās ES dalībvalstīs – derīgo izrakteņu resursi sākotnēji nepieder privātpersonām. Dalībvalstu tiesību sistēmās kontrole pār derīgo izrakteņu resursiem parasti ir piešķirta valsts iestādēm (42). Tāpēc lēmums par atļauju uzņēmumam izmantot derīgo izrakteņu resursus dalībvalsts izraudzītā veidā un par noteiktu maksu gan pēc būtības, gan saskaņā ar noteikumiem ir valsts iestāžu ziņā, un to var uzskatīt par valsts iestāžu pilnvaru īstenošanu. Ungārijas intervence derīgo izrakteņu ieguves administratīvās uzraudzības nodrošināšanā ir vispārējās, nevis komerciālās interesēs. Tāpēc šāda rīcība uzskatāma par valsts sektora iestādes veiktu valsts intervenci, kas nelīdzinās privāta investora rīcībai tirgus ekonomikā (43). |
| --- | --- |

(72)

Pretēji Ungārijas iestāžu argumentiem Komisija uzskata, ka valsts neveic saimniecisku darbību, izsniedzot atļaujas derīgo izrakteņu ieguvei. Administratīvo koncesiju vai ieguves atļauju piešķiršana drīzāk ir saistīta ar valsts iestādes pilnvaru īstenošanu, jo privāta struktūra šo darbību principā nevar veikt (41). Ungārijā – tāpat kā citās ES dalībvalstīs – derīgo izrakteņu resursi sākotnēji nepieder privātpersonām. Dalībvalstu tiesību sistēmās kontrole pār derīgo izrakteņu resursiem parasti ir piešķirta valsts iestādēm (42). Tāpēc lēmums par atļauju uzņēmumam izmantot derīgo izrakteņu resursus dalībvalsts izraudzītā veidā un par noteiktu maksu gan pēc būtības, gan saskaņā ar noteikumiem ir valsts iestāžu ziņā, un to var uzskatīt par valsts iestāžu pilnvaru īstenošanu. Ungārijas intervence derīgo izrakteņu ieguves administratīvās uzraudzības nodrošināšanā ir vispārējās, nevis komerciālās interesēs. Tāpēc šāda rīcība uzskatāma par valsts sektora iestādes veiktu valsts intervenci, kas nelīdzinās privāta investora rīcībai tirgus ekonomikā (43).

| (73) | Pat ja šajā gadījumā atļaujas izsniegšanu ieguves lauku izmantošanai uzskatītu par saimniecisku darbību, kuru valsts veic komerciāliem mērķiem (kas neatbilst īstenībai), Komisija atzīmē, ka monetārā ziņā nav skaidras un tiešas saistības starp Ungārijas noteikto maksu par ieguvi uzņēmumam MOL un ieguves atļaujas vērtību. Ungārijas argumentācija, proti, ka tā, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, rīkojās kā tirgus dalībnieks, neapstiprinās. Īpaši nekas neliecina, ka izsoles par koncesiju uz divpadsmit laukiem (kura netiktu pagarināta) rezultātā no konkurenta nebūtu saņemts labāks piedāvājums. Ungārija arī nespēja apliecināt, ka, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, tā ņēma vērā visus no komerciālā viedokļa būtiskos faktorus un riskus, t. i., visus maksājuma elementus termiņa pagarināšanas nolīgumā, potenciāli lielāko maksu, kas Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir noteikta līdz 2020. gadam, nolīguma darbības laiku un iespējamos konkurentus. |
| --- | --- |

(73)

Pat ja šajā gadījumā atļaujas izsniegšanu ieguves lauku izmantošanai uzskatītu par saimniecisku darbību, kuru valsts veic komerciāliem mērķiem (kas neatbilst īstenībai), Komisija atzīmē, ka monetārā ziņā nav skaidras un tiešas saistības starp Ungārijas noteikto maksu par ieguvi uzņēmumam MOL un ieguves atļaujas vērtību. Ungārijas argumentācija, proti, ka tā, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, rīkojās kā tirgus dalībnieks, neapstiprinās. Īpaši nekas neliecina, ka izsoles par koncesiju uz divpadsmit laukiem (kura netiktu pagarināta) rezultātā no konkurenta nebūtu saņemts labāks piedāvājums. Ungārija arī nespēja apliecināt, ka, noslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, tā ņēma vērā visus no komerciālā viedokļa būtiskos faktorus un riskus, t. i., visus maksājuma elementus termiņa pagarināšanas nolīgumā, potenciāli lielāko maksu, kas Derīgo izrakteņu ieguves likumā ir noteikta līdz 2020. gadam, nolīguma darbības laiku un iespējamos konkurentus.

| (74) | Vēl viens Ungārijas arguments ir, ka pēc apstrīdētā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījuma pieņemšanas nevienam tirgus dalībniekam faktiski nebija jāmaksā par ieguvi vairāk kā uzņēmumam MOL, jo attiecīgajā laikā kategorijās, kurām par ieguvi ir noteikta lielāka maksa, nebija konkurentu.

  4.   tabula


  Piemērojamo maksu par ieguvi pirms grozījumu pieņemšanas Derīgo izrakteņu ieguves likumā un pēc to pieņemšanas kopsavilkums | Līdz 2008. gadam piemērotā maksa | 2008. gadā piemērotā maksa | No 2009. gada 23. janvāra piemērotā maksa | Līdz 2020. gadam
  piemērojamā maksa par laukiem, uz kuriem attiecas MOL līgums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguve uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra | J % (46)

  (ne mazāk kā 12 %) | J %
  (ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | J %
  (ne mazāk kā 30 %, +3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | J % × c (47)

  (ne mazāk kā 12 %) |
| Ieguve uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim | 12 % | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Ieguve uzsākta pēc 2008. gada 1. janvāra (44) | Dabasgāzes ieguves lauki ar gada ieguvi zem 300 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi zem 50 kt | Dati nav pieejami | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi no 300 līdz 500 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi no 50 līdz 200 kt | 20 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 20 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi virs 500 miljoniem m3

  Naftas lauki ar gada ieguvi virs 200 kt | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) | 30 %
  (+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu) |
| Ogļūdeņraži, kurus iegūst īpašos apstākļos | 12 % | 12 % |
| Liels inertās gāzes daudzums | 8 % | 8 % |

(74)

Vēl viens Ungārijas arguments ir, ka pēc apstrīdētā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījuma pieņemšanas nevienam tirgus dalībniekam faktiski nebija jāmaksā par ieguvi vairāk kā uzņēmumam MOL, jo attiecīgajā laikā kategorijās, kurām par ieguvi ir noteikta lielāka maksa, nebija konkurentu.

4.   tabula

Piemērojamo maksu par ieguvi pirms grozījumu pieņemšanas Derīgo izrakteņu ieguves likumā un pēc to pieņemšanas kopsavilkums

Līdz 2008. gadam piemērotā maksa

2008. gadā piemērotā maksa

No 2009. gada 23. janvāra piemērotā maksa

Līdz 2020. gadam

piemērojamā maksa par laukiem, uz kuriem attiecas MOL līgums

Ieguve uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra

J % (46)

(ne mazāk kā 12 %)

J %

(ne mazāk kā 30 %, + 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

J %

(ne mazāk kā 30 %, +3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

J % × c (47)

(ne mazāk kā 12 %)

Ieguve uzsākta laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. janvārim

12 %

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Ieguve uzsākta pēc 2008. gada 1. janvāra (44)

Dabasgāzes ieguves lauki ar gada ieguvi zem 300 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi zem 50 kt

Dati nav pieejami

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi no 300 līdz 500 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi no 50 līdz 200 kt

20 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

20 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Dabasgāzes lauki ar gada ieguvi virs 500 miljoniem m3

Naftas lauki ar gada ieguvi virs 200 kt

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

30 %

(+ 3 % vai 6 % saskaņā ar Brenta klauzulu)

Ogļūdeņraži, kurus iegūst īpašos apstākļos

12 %

12 %

Liels inertās gāzes daudzums

8 %

8 %

| (75) | Šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(75)

Šis arguments ir jānoraida.

| (76) | Iepriekš 4. tabulā redzams kopsavilkums par to, cik lielā mērā nolīgums par termiņa pagarinājumu un turpmākais Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums ietekmēja uz MOL attiecināto maksu, samazinot to zem Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteiktās maksas. |
| --- | --- |

(76)

Iepriekš 4. tabulā redzams kopsavilkums par to, cik lielā mērā nolīgums par termiņa pagarinājumu un turpmākais Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums ietekmēja uz MOL attiecināto maksu, samazinot to zem Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteiktās maksas.

| (77) | Pirmkārt, Ungārijas iestāžu iesniegtie dati liecina, ka faktiski dažiem tirgus dalībnieku laukiem, par kuriem bija izsniegta atļauja, piemēroja augstāku maksu par ieguvi nekā tā, kuru MOL maksāja laikā no 2008. gada 8. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim Derīgo izrakteņu ieguves likuma pirmā grozījuma rezultātā un arī laikā no 2009. gada 23. janvāra līdz šai dienai Derīgo izrakteņu ieguves likuma otrā grozījuma rezultātā. Ungārijas iestāžu iesniegumi liecina, ka bez MOL 2008. gadā atļauja uz ieguves laukiem bija arī citiem uzņēmumiem, kuri Brenta klauzulas piemērošanas rezultātā maksāja vairāk nekā 12 % (no 14,24 % līdz 18 %) (48). |
| --- | --- |

(77)

Pirmkārt, Ungārijas iestāžu iesniegtie dati liecina, ka faktiski dažiem tirgus dalībnieku laukiem, par kuriem bija izsniegta atļauja, piemēroja augstāku maksu par ieguvi nekā tā, kuru MOL maksāja laikā no 2008. gada 8. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim Derīgo izrakteņu ieguves likuma pirmā grozījuma rezultātā un arī laikā no 2009. gada 23. janvāra līdz šai dienai Derīgo izrakteņu ieguves likuma otrā grozījuma rezultātā. Ungārijas iestāžu iesniegumi liecina, ka bez MOL 2008. gadā atļauja uz ieguves laukiem bija arī citiem uzņēmumiem, kuri Brenta klauzulas piemērošanas rezultātā maksāja vairāk nekā 12 % (no 14,24 % līdz 18 %) (48).

| (78) | Otrkārt, kaut arī Ungārijas iestādes apgalvo, ka ir tikai tādi konkurenti, kas izmanto vai gatavojas izmantot mazākus laukus (t. i., laukus, kuros iegūst mazāk par 500 m3 vai 200 kt), Komisija iebilst, ka, pat ja šos mazākos laukus ieskaitītu 12 % kategorijā, par tiem attiecīgajos gadījumos tomēr būtu jāmaksā Brenta uzcenojums. Tāpēc maksa par ieguvi varētu sasniegt 18 %. Komisija vēlreiz atgādina, ka pasākumu rezultātā Brenta klauzula, kas Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikta visiem tirgus dalībniekiem, netika attiecināta uz MOL. |
| --- | --- |

(78)

Otrkārt, kaut arī Ungārijas iestādes apgalvo, ka ir tikai tādi konkurenti, kas izmanto vai gatavojas izmantot mazākus laukus (t. i., laukus, kuros iegūst mazāk par 500 m3 vai 200 kt), Komisija iebilst, ka, pat ja šos mazākos laukus ieskaitītu 12 % kategorijā, par tiem attiecīgajos gadījumos tomēr būtu jāmaksā Brenta uzcenojums. Tāpēc maksa par ieguvi varētu sasniegt 18 %. Komisija vēlreiz atgādina, ka pasākumu rezultātā Brenta klauzula, kas Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikta visiem tirgus dalībniekiem, netika attiecināta uz MOL.

| (79) | Treškārt, runājot par pašreizējo vispārējo tirgus vidi Ungārijā, ar ogļūdeņražu ieguvi nodarbojas vairāki ieguves uzņēmumi. Turklāt ir vairāki uzņēmumi, kuri veic izpēti un, uzsākot lauku izmantošanu, varētu kļūt par MOL konkurentiem. Jebkuram jaunpienācējam, kurš vēlas darboties saskaņā ar atļauju, jāmaksā likumā noteiktā maksa par ieguvi un jākonkurē ar MOL, vienīgo uzņēmumu, kura lauki ir atbrīvoti no vispārējā atļaujas režīmā piemērojamās maksas un par kuriem maksa ir zemāka. |
| --- | --- |

(79)

Treškārt, runājot par pašreizējo vispārējo tirgus vidi Ungārijā, ar ogļūdeņražu ieguvi nodarbojas vairāki ieguves uzņēmumi. Turklāt ir vairāki uzņēmumi, kuri veic izpēti un, uzsākot lauku izmantošanu, varētu kļūt par MOL konkurentiem. Jebkuram jaunpienācējam, kurš vēlas darboties saskaņā ar atļauju, jāmaksā likumā noteiktā maksa par ieguvi un jākonkurē ar MOL, vienīgo uzņēmumu, kura lauki ir atbrīvoti no vispārējā atļaujas režīmā piemērojamās maksas un par kuriem maksa ir zemāka.

| (80) | Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka nav apstrīdams tas, ka MOL maksāja aptuveni 12,24 % likmi ne tikai par tiem divpadsmit laukiem, attiecībā uz kuriem bija spēkā termiņa pagarinājums, bet gan par visiem laukiem, kurus tas 2005. gada nolīguma darbības laikā izmantoja saskaņā ar atļauju, ja izmantošana bija uzsākta pēc 1998. gada 1. janvāra, un J % likmi – ja izmantošana bija uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra. Turklāt termiņa pagarināšanas nolīgumā uzņēmumam MOL ir noteikta maksa saskaņā ar 12,24 % likmi līdz pat 2020. gadam. Tātad MOL ievērojamu laiku bauda priekšrocības uz lielāko daļu no laukiem, attiecībā uz kuriem tam ir izsniegta atļauja. |
| --- | --- |

(80)

Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka nav apstrīdams tas, ka MOL maksāja aptuveni 12,24 % likmi ne tikai par tiem divpadsmit laukiem, attiecībā uz kuriem bija spēkā termiņa pagarinājums, bet gan par visiem laukiem, kurus tas 2005. gada nolīguma darbības laikā izmantoja saskaņā ar atļauju, ja izmantošana bija uzsākta pēc 1998. gada 1. janvāra, un J % likmi – ja izmantošana bija uzsākta pirms 1998. gada 1. janvāra. Turklāt termiņa pagarināšanas nolīgumā uzņēmumam MOL ir noteikta maksa saskaņā ar 12,24 % likmi līdz pat 2020. gadam. Tātad MOL ievērojamu laiku bauda priekšrocības uz lielāko daļu no laukiem, attiecībā uz kuriem tam ir izsniegta atļauja.

| (81) | Piektkārt, ja, hipotētiski spriežot, Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde nebūtu piekritusi termiņa pagarināšanai uz divpadsmit laukiem, ievērojami augstāka maksa par ieguvi būtu piemērota visiem citiem MOL laukiem, kurus tas izmantoja saskaņā ar atļauju, un tā rezultātā valsts varētu būt guvusi lielākus ieņēmumus (49). Turklāt, kā minēts 73. apsvērumā, valsts varēja rīkot izsoli par divpadsmit lauku nodošanu koncesijā, nepagarinot atļaujas termiņu, un tādējādi potenciāli iegūt labāku piedāvājumu no konkurenta. |
| --- | --- |

(81)

Piektkārt, ja, hipotētiski spriežot, Derīgo izrakteņu ieguves pārvalde nebūtu piekritusi termiņa pagarināšanai uz divpadsmit laukiem, ievērojami augstāka maksa par ieguvi būtu piemērota visiem citiem MOL laukiem, kurus tas izmantoja saskaņā ar atļauju, un tā rezultātā valsts varētu būt guvusi lielākus ieņēmumus (49). Turklāt, kā minēts 73. apsvērumā, valsts varēja rīkot izsoli par divpadsmit lauku nodošanu koncesijā, nepagarinot atļaujas termiņu, un tādējādi potenciāli iegūt labāku piedāvājumu no konkurenta.

| (82) | Attiecībā uz Ungārijas argumentu, ka MOL maksāja lielāku maksu par ieguvi 2006. un 2007. gadā, proti, 12,24 %, Komisija atzīmē to kā nebūtisku. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz Ungārijas argumentu, ka MOL maksāja lielāku maksu par ieguvi 2006. un 2007. gadā, proti, 12,24 %, Komisija atzīmē to kā nebūtisku.

| (83) | Pirmkārt, MOL bija jāmaksā noteiktais maksas palielinājums (no 12 % līdz 12,24 %) tāpat kā jebkuram citam uzņēmumam, kas vēlas pagarināt ieguves atļauju. Šajā ziņā pret MOL tika izrādīta parastā attieksme, un tas netika nostādīts nelabvēlīgā stāvoklī. Arī MOL priekšrocības šai laikā vēl nebija īstenojušās – tas notika tikai tad, kad stājās spēkā pirmais Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, t. i., no 2008. gada 8. janvāra. |
| --- | --- |

(83)

Pirmkārt, MOL bija jāmaksā noteiktais maksas palielinājums (no 12 % līdz 12,24 %) tāpat kā jebkuram citam uzņēmumam, kas vēlas pagarināt ieguves atļauju. Šajā ziņā pret MOL tika izrādīta parastā attieksme, un tas netika nostādīts nelabvēlīgā stāvoklī. Arī MOL priekšrocības šai laikā vēl nebija īstenojušās – tas notika tikai tad, kad stājās spēkā pirmais Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, t. i., no 2008. gada 8. janvāra.

| (84) | Turklāt par ieguvi no izmantošanā esošajiem laukiem MOL samaksāja summu, kas 2008. gadā bija par 28,4 miljardiem HUF un 2009. gadā – par 1,9 miljardiem HUF mazāka nekā summa, kuru tas būtu samaksājis saskaņā ar tobrīd spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt par ieguvi no izmantošanā esošajiem laukiem MOL samaksāja summu, kas 2008. gadā bija par 28,4 miljardiem HUF un 2009. gadā – par 1,9 miljardiem HUF mazāka nekā summa, kuru tas būtu samaksājis saskaņā ar tobrīd spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu.

| (85) | Citi Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā noteiktie maksājuma elementi (t. i., maksa par termiņa pagarināšanu un vienreizējo maksājumu) tika maksāti par pagarināšanu, nevis par tiesībām maksāt zemāku maksu par to, ko piemēro konkurentiem. Šos maksājuma elementus nevar arī uzskatīt par “priekšapmaksu” tai maksai par ieguvi, ko pienākas maksāt vēlāk. Šajā ziņā Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punkta redakcija ir skaidra. Jo īpaši tajā ir teikts, ka “uzņēmums veic maksājumu, ja pagarinājums tiek piešķirts”. Pārējie divi elementi ir saistīti ar lauku skaitu, uz kuriem tiek piešķirts termiņa pagarinājums. Tātad Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā ir skaidri noteikta saistība starp termiņa pagarinājumu un maksājuma saistībām. |
| --- | --- |

(85)

Citi Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā noteiktie maksājuma elementi (t. i., maksa par termiņa pagarināšanu un vienreizējo maksājumu) tika maksāti par pagarināšanu, nevis par tiesībām maksāt zemāku maksu par to, ko piemēro konkurentiem. Šos maksājuma elementus nevar arī uzskatīt par “priekšapmaksu” tai maksai par ieguvi, ko pienākas maksāt vēlāk. Šajā ziņā Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punkta redakcija ir skaidra. Jo īpaši tajā ir teikts, ka “uzņēmums veic maksājumu, ja pagarinājums tiek piešķirts”. Pārējie divi elementi ir saistīti ar lauku skaitu, uz kuriem tiek piešķirts termiņa pagarinājums. Tātad Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā ir skaidri noteikta saistība starp termiņa pagarinājumu un maksājuma saistībām.

| (86) | Saskaņā ar tiesu praksi uzņēmumam piešķirto atbalstu nevar izlīdzināt ar tam pašam uzņēmumam uzliktu konkrētu un atšķirīgu maksājumu, kurš nav saistīts ar atbalsta pasākumu (50). Šajā konkrētajā gadījumā, kā aprakstīts 85. apsvērumā, Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā noteiktie pārējie maksājuma elementi ir maksa par pagarināšanu, kuru var uzskatīt par konkrētu un atšķirīgu maksājumu, kas nav saistīts ar likumā noteiktās atļaujas režīmā piemērojamās maksas turpmāko grozīšanu. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar tiesu praksi uzņēmumam piešķirto atbalstu nevar izlīdzināt ar tam pašam uzņēmumam uzliktu konkrētu un atšķirīgu maksājumu, kurš nav saistīts ar atbalsta pasākumu (50). Šajā konkrētajā gadījumā, kā aprakstīts 85. apsvērumā, Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā noteiktie pārējie maksājuma elementi ir maksa par pagarināšanu, kuru var uzskatīt par konkrētu un atšķirīgu maksājumu, kas nav saistīts ar likumā noteiktās atļaujas režīmā piemērojamās maksas turpmāko grozīšanu.

| (87) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana un turpmākā maksas palielināšana uzņēmumam MOL izraisīja paradoksālo situāciju, kad MOL, nespējot laicīgi uzsākt ražošanu, līdz 2020. gadam gūst labumu no zemākas maksas par ieguvi, kas noteikta gandrīz par visiem saskaņā ar atļauju tam piešķirtajiem laukiem, kamēr tā konkurentiem, kuri arī darbojas atļaujas režīmā un uzsāka ražošanu laicīgi, tāpēc nenoslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, jāmaksā lielāka maksa, kas paredzēta likumā. |
| --- | --- |

(87)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka termiņa pagarināšanas nolīguma noslēgšana un turpmākā maksas palielināšana uzņēmumam MOL izraisīja paradoksālo situāciju, kad MOL, nespējot laicīgi uzsākt ražošanu, līdz 2020. gadam gūst labumu no zemākas maksas par ieguvi, kas noteikta gandrīz par visiem saskaņā ar atļauju tam piešķirtajiem laukiem, kamēr tā konkurentiem, kuri arī darbojas atļaujas režīmā un uzsāka ražošanu laicīgi, tāpēc nenoslēdzot termiņa pagarināšanas nolīgumu, jāmaksā lielāka maksa, kas paredzēta likumā.

| (88) | Pamatojoties uz norādīto, Komisija secina, ka pasākums radīja priekšrocības uzņēmumam MOL. Tas pasargā MOL no izmaksām, kuras tam citkārt būtu jāsedz. Termiņa pagarināšanas nolīguma un turpmākā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozīšanas kopējās ietekmes rezultātā uzņēmumam ir radītas priekšrocības. |
| --- | --- |

(88)

Pamatojoties uz norādīto, Komisija secina, ka pasākums radīja priekšrocības uzņēmumam MOL. Tas pasargā MOL no izmaksām, kuras tam citkārt būtu jāsedz. Termiņa pagarināšanas nolīguma un turpmākā Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozīšanas kopējās ietekmes rezultātā uzņēmumam ir radītas priekšrocības.

| (89) | Pasākums ir saistīts ar neiegūtiem ieņēmumiem, kuri pienāktos valstij, un tāpēc ir veikts par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(89)

Pasākums ir saistīts ar neiegūtiem ieņēmumiem, kuri pienāktos valstij, un tāpēc ir veikts par valsts līdzekļiem.

| (90) | MOL ir integrēta naftas un gāzes uzņēmējsabiedrība, kas uzskatāma par uzņēmumu. Tā konkurē ar citiem uzņēmumiem, kuri nebauda tādas pašas priekšrocības. Tāpēc pasākums izkropļo konkurenci. Turklāt MOL darbojas nozarē, kurā starp dalībvalstīm norit tirdzniecība; ir izpildīts arī kritērijs par ietekmi uz tirdzniecību Savienībā. |
| --- | --- |

(90)

MOL ir integrēta naftas un gāzes uzņēmējsabiedrība, kas uzskatāma par uzņēmumu. Tā konkurē ar citiem uzņēmumiem, kuri nebauda tādas pašas priekšrocības. Tāpēc pasākums izkropļo konkurenci. Turklāt MOL darbojas nozarē, kurā starp dalībvalstīm norit tirdzniecība; ir izpildīts arī kritērijs par ietekmi uz tirdzniecību Savienībā.

| (91) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šajos apstākļos konkrētais pasākums jāuzskata par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(91)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šajos apstākļos konkrētais pasākums jāuzskata par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

VIII.   ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (92) | LESD 107. panta 2. punktā un 107. panta 3. punktā ir noteikti atbrīvojumi no vispārējā noteikuma par to, ka valsts atbalsts, kā norādīts 107. panta 1. punktā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(92)

LESD 107. panta 2. punktā un 107. panta 3. punktā ir noteikti atbrīvojumi no vispārējā noteikuma par to, ka valsts atbalsts, kā norādīts 107. panta 1. punktā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (93) | Turpmāk Komisija vērtē pasākuma saderību, ievērojot šos izņēmuma gadījumus. Jāatzīmē, ka Ungārija nav izvirzījusi nekādus argumentus attiecībā uz saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(93)

Turpmāk Komisija vērtē pasākuma saderību, ievērojot šos izņēmuma gadījumus. Jāatzīmē, ka Ungārija nav izvirzījusi nekādus argumentus attiecībā uz saderību ar iekšējo tirgu.

| (94) | Turklāt jāievēro arī tas, ka pasākuma rezultātā ir samazinājušās izmaksas, kas citkārt būtu jāsedz MOL, un tāpēc tas jāuzskata par darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt jāievēro arī tas, ka pasākuma rezultātā ir samazinājušās izmaksas, kas citkārt būtu jāsedz MOL, un tāpēc tas jāuzskata par darbības atbalstu.

| (95) | LESD 107. panta 2. punkta atkāpes nav piemērojamas šim gadījumam tāpēc, ka tas nav sociāla rakstura atbalsts, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, nav paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi šīs valsts sadalīšana. |
| --- | --- |

(95)

LESD 107. panta 2. punkta atkāpes nav piemērojamas šim gadījumam tāpēc, ka tas nav sociāla rakstura atbalsts, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, nav paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi šīs valsts sadalīšana.

| (96) | Citas atkāpes ir noteiktas LESD 107. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(96)

Citas atkāpes ir noteiktas LESD 107. panta 3. punktā.

| (97) | Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Par tādu tika uzskatīta visa Ungārijas teritorija pievienošanās laikā, un lielākā daļa tās reģionu aizvien vēl var pretendēt uz šādu atbalstu (51). |
| --- | --- |

(97)

Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Par tādu tika uzskatīta visa Ungārijas teritorija pievienošanās laikā, un lielākā daļa tās reģionu aizvien vēl var pretendēt uz šādu atbalstu (51).

| (98) | Valsts atbalsta saderību atbalstāmos reģionos regulē Komisijas pamatnostādnes par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (52) (turpmāk – “Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm valsts atbalstu var atļaut piemērot tikai ieguldījumu izmaksām (53). Kā jau iepriekš teikts, minēto atbalstu nevar uzskatīt par atbalstu, kas paredzēts ieguldījumiem. Ciktāl ir runa par darbības atbalstu, šis pasākums neveicina darbību vai ekonomisko zonu rašanos un tas nav ierobežots laikā, ar laiku nesamazinās un nav samērīgs ar to, kas ir vajadzīgs konkrētu ekonomisko grūtību pārvarēšanai (54). |
| --- | --- |

(98)

Valsts atbalsta saderību atbalstāmos reģionos regulē Komisijas pamatnostādnes par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (52) (turpmāk – “Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm valsts atbalstu var atļaut piemērot tikai ieguldījumu izmaksām (53). Kā jau iepriekš teikts, minēto atbalstu nevar uzskatīt par atbalstu, kas paredzēts ieguldījumiem. Ciktāl ir runa par darbības atbalstu, šis pasākums neveicina darbību vai ekonomisko zonu rašanos un tas nav ierobežots laikā, ar laiku nesamazinās un nav samērīgs ar to, kas ir vajadzīgs konkrētu ekonomisko grūtību pārvarēšanai (54).

| (99) | Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (100) | LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir teikts, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(100)

LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir teikts, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (101) | Komisija atzīmē, ka attiecīgais atbalsts nav paredzēts svarīga projekta īstenošanai visas Eiropas interesēs, un Komisija arī nav konstatējusi nekādus pierādījumus tam, ka tas ir paredzēts nopietna traucējuma novēršanai Ungārijas ekonomikā. |
| --- | --- |

(101)

Komisija atzīmē, ka attiecīgais atbalsts nav paredzēts svarīga projekta īstenošanai visas Eiropas interesēs, un Komisija arī nav konstatējusi nekādus pierādījumus tam, ka tas ir paredzēts nopietna traucējuma novēršanai Ungārijas ekonomikā.

| (102) | Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka uz atbalstu nav attiecināma LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā atkāpe.

| (103) | LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā ir teikts, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu ar LESD, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Eiropas Savienībā tiktāl, ciktāl tas ir pretrunā ar kopīgām interesēm. Tas neapšaubāmi uz attiecīgo gadījumu neattiecas. |
| --- | --- |

(103)

LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā ir teikts, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu ar LESD, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Eiropas Savienībā tiktāl, ciktāl tas ir pretrunā ar kopīgām interesēm. Tas neapšaubāmi uz attiecīgo gadījumu neattiecas.

| (104) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts atļauj valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izveidojusi vairākas pamatnostādnes un sniegusi paziņojumus, kuros ir paskaidrots, kādā veidā tā piemēros LESD 107. panta 3. punkta atkāpes. |
| --- | --- |

(104)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts atļauj valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija ir izveidojusi vairākas pamatnostādnes un sniegusi paziņojumus, kuros ir paskaidrots, kādā veidā tā piemēros LESD 107. panta 3. punkta atkāpes.

| (105) | Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta būtība un īpatnības neļauj šim gadījumam piemērot attiecīgajās pamatnostādnēs un paziņojumos paredzētos izņēmumus. Turklāt Ungārija nav apgalvojusi to, ka atbalsts varētu būt saderīgs saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(105)

Tomēr Komisija uzskata, ka atbalsta būtība un īpatnības neļauj šim gadījumam piemērot attiecīgajās pamatnostādnēs un paziņojumos paredzētos izņēmumus. Turklāt Ungārija nav apgalvojusi to, ka atbalsts varētu būt saderīgs saskaņā ar šiem noteikumiem.

| (106) | Tātad vērtējamais atbalsts ir nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(106)

Tātad vērtējamais atbalsts ir nesaderīgs valsts atbalsts.

IX.   TIESISKĀ PAĻĀVĪBA, IEGŪTAS TIESĪBAS UN DISKRIMINĀCIJA

| (107) | Kaut arī Komisija neapstrīd argumentu, ka prognozējamība parasti stimulē ieguldījumus, jāatzīmē, ka, ņemot vērā Komisijas obligāto uzraudzību pār valsts atbalstu saskaņā ar LESD 108. pantu, uzņēmumi, kam atbalsts ir piešķirts, nevar noteikti paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts atbilstīgi valsts atbalsta procedūrai (55). Šajā ziņā neviens saņēmējs nevar atsaukties uz labticību, lai aizstāvētu iegūtas tiesības un izvairītos no līdzekļu atmaksāšanas (56). |
| --- | --- |

(107)

Kaut arī Komisija neapstrīd argumentu, ka prognozējamība parasti stimulē ieguldījumus, jāatzīmē, ka, ņemot vērā Komisijas obligāto uzraudzību pār valsts atbalstu saskaņā ar LESD 108. pantu, uzņēmumi, kam atbalsts ir piešķirts, nevar noteikti paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts atbilstīgi valsts atbalsta procedūrai (55). Šajā ziņā neviens saņēmējs nevar atsaukties uz labticību, lai aizstāvētu iegūtas tiesības un izvairītos no līdzekļu atmaksāšanas (56).

| (108) | Ir taisnība, ka Tiesa ir vairākkārt norādījusi, ka jebkurai personai ir tiesības paļauties uz to, ka tiks ievērots tiesiskās paļāvības aizsardzības princips situācijā, kurā Eiropas Savienības iestāde ir radījusi viņam vai viņai pamatotas cerības. Tomēr persona nevar apgalvot, ka princips ir pārkāpts, ja vien attiecīgā administratīvā iestāde nav devusi viņam vai viņai precīzu apliecinājumu (57). Šajā gadījumā neviena ES iestāde nav devusi uzņēmumam MOL jebkādu apliecinājumu pamatotu cerību dibināšanai. |
| --- | --- |

(108)

Ir taisnība, ka Tiesa ir vairākkārt norādījusi, ka jebkurai personai ir tiesības paļauties uz to, ka tiks ievērots tiesiskās paļāvības aizsardzības princips situācijā, kurā Eiropas Savienības iestāde ir radījusi viņam vai viņai pamatotas cerības. Tomēr persona nevar apgalvot, ka princips ir pārkāpts, ja vien attiecīgā administratīvā iestāde nav devusi viņam vai viņai precīzu apliecinājumu (57). Šajā gadījumā neviena ES iestāde nav devusi uzņēmumam MOL jebkādu apliecinājumu pamatotu cerību dibināšanai.

| (109) | Taisnība ir arī tā, ka nelikumīgi piešķirta atbalsta saņēmējam nav liegts atsaukties uz ārkārtas apstākļiem, kuru dēļ tas ir pamatoti pieņēmis, ka atbalsts ir likumīgs, un tādējādi atteikties šo atbalstu atmaksāt. Tomēr šajā gadījumā nav spēkā ārkārtas apstākļi. Gluži pretēji – 2008. gada grozījums Derīgo izrakteņu ieguves likumā parāda to, ka ieguves uzņēmumi principā nevar paļauties uz to, ka likumā nebūs nekādu izmaiņu. |
| --- | --- |

(109)

Taisnība ir arī tā, ka nelikumīgi piešķirta atbalsta saņēmējam nav liegts atsaukties uz ārkārtas apstākļiem, kuru dēļ tas ir pamatoti pieņēmis, ka atbalsts ir likumīgs, un tādējādi atteikties šo atbalstu atmaksāt. Tomēr šajā gadījumā nav spēkā ārkārtas apstākļi. Gluži pretēji – 2008. gada grozījums Derīgo izrakteņu ieguves likumā parāda to, ka ieguves uzņēmumi principā nevar paļauties uz to, ka likumā nebūs nekādu izmaiņu.

| (110) | Komisija norāda, ka maksa par ieguvi attiecībā uz laukiem, kuri jau tiek izmantoti, nesen, proti, no 2008. gada 8. janvāra un no 2009. gada 23. janvāra, ir divreiz grozīta. Pirmkārt, jāuzsver, ka 2008. gada grozījumu Derīgo izrakteņu ieguves likumā bija paredzēts attiecināt uz spēkā esošajām ieguves atļaujām. To skaidri norāda 2008. gada Derīgo izrakteņu ieguves likuma redakcija, kura attiecas arī uz noteikumiem par tām atļaujām, kas piešķirtas pirms 2008. gada. Šādu atļauju gadījumā maksa tika pielāgota no dienas, kad stājās spēkā jaunais Derīgo izrakteņu ieguves likums. Tas pierāda, ka atļauju turētājiem nav iegūtu tiesību vai pamata paļauties uz to, ka noteiktie procentmaksājumi saglabāsies nemainīgi visā atļaujas darbības laikā. |
| --- | --- |

(110)

Komisija norāda, ka maksa par ieguvi attiecībā uz laukiem, kuri jau tiek izmantoti, nesen, proti, no 2008. gada 8. janvāra un no 2009. gada 23. janvāra, ir divreiz grozīta. Pirmkārt, jāuzsver, ka 2008. gada grozījumu Derīgo izrakteņu ieguves likumā bija paredzēts attiecināt uz spēkā esošajām ieguves atļaujām. To skaidri norāda 2008. gada Derīgo izrakteņu ieguves likuma redakcija, kura attiecas arī uz noteikumiem par tām atļaujām, kas piešķirtas pirms 2008. gada. Šādu atļauju gadījumā maksa tika pielāgota no dienas, kad stājās spēkā jaunais Derīgo izrakteņu ieguves likums. Tas pierāda, ka atļauju turētājiem nav iegūtu tiesību vai pamata paļauties uz to, ka noteiktie procentmaksājumi saglabāsies nemainīgi visā atļaujas darbības laikā.

| (111) | Pretēji Ungārijas un citu ieinteresēto personu teiktajam ES tiesu prakse apliecina, ka indivīdi nevar paļauties uz to, ka likumos nekad netiks veiktas nekādas izmaiņas (58). Līdzīgā kārtā arī tiesiskās noteiktības princips neliedz veikt izmaiņas likumos. |
| --- | --- |

(111)

Pretēji Ungārijas un citu ieinteresēto personu teiktajam ES tiesu prakse apliecina, ka indivīdi nevar paļauties uz to, ka likumos nekad netiks veiktas nekādas izmaiņas (58). Līdzīgā kārtā arī tiesiskās noteiktības princips neliedz veikt izmaiņas likumos.

| (112) | Diskriminācijas arguments arī ir noraidāms. Maksas palielināšana nav diskriminējoša, ja to piemēro visiem, īpaši tāpēc, ka režīma robežās nav diferenciācijas, t. i., netiek nodalīti uzņēmumi, kas veic darbību saskaņā ar atļauju. |
| --- | --- |

(112)

Diskriminācijas arguments arī ir noraidāms. Maksas palielināšana nav diskriminējoša, ja to piemēro visiem, īpaši tāpēc, ka režīma robežās nav diferenciācijas, t. i., netiek nodalīti uzņēmumi, kas veic darbību saskaņā ar atļauju.

X.   ATMAKSĀŠANA

| (113) | Saskaņā ar LESD un Tiesas iedibināto praksi tad, kad tiek secināta atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu, Komisijas kompetencē ir izlemt to, vai attiecīgai valstij tas jāpārtrauc vai jāpārveido (59). Tiesa arī ir konsekventi uzskatījusi, ka valsts pienākums pārtraukt tāda atbalsta sniegšanu, kas, pēc Komisijas ieskatiem, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (60). Šajā kontekstā Tiesa ir konstatējusi, ka mērķis ir sasniegts tad, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot iepriekš izmantotās priekšrocības pār saviem konkurentiem tirgū, un stāvoklis pirms atbalsta izmaksas ir atjaunots (61). |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar LESD un Tiesas iedibināto praksi tad, kad tiek secināta atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu, Komisijas kompetencē ir izlemt to, vai attiecīgai valstij tas jāpārtrauc vai jāpārveido (59). Tiesa arī ir konsekventi uzskatījusi, ka valsts pienākums pārtraukt tāda atbalsta sniegšanu, kas, pēc Komisijas ieskatiem, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (60). Šajā kontekstā Tiesa ir konstatējusi, ka mērķis ir sasniegts tad, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot iepriekš izmantotās priekšrocības pār saviem konkurentiem tirgū, un stāvoklis pirms atbalsta izmaksas ir atjaunots (61).

| (114) | Ievērojot šo tiesu praksi, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (62) 14. pantā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(114)

Ievērojot šo tiesu praksi, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (62) 14. pantā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (115) | Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kas bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, pieskaitot atmaksas procentus, līdz līdzekļi ir faktiski atgūti. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kas bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, pieskaitot atmaksas procentus, līdz līdzekļi ir faktiski atgūti.

| (116) | Šajā gadījumā pasākums ir jāuzskata par valsts veiktu darbību secību. Termiņa pagarināšanas nolīgums pasargāja MOL no likumā paredzētās maksas palielināšanās nākotnē. MOL priekšrocības īstenojās no tā brīža, kad stājās spēkā Derīgo izrakteņu ieguves likuma pirmais grozījums, proti, no 2008. gada 8. janvāra. Šis ir datums, sākot ar kuru, MOL tika faktiski atbrīvots no lielākas maksas radītā apgrūtinājuma, tādējādi baudot labvēlīgāku attieksmi salīdzinājumā ar konkurentiem. |
| --- | --- |

(116)

Šajā gadījumā pasākums ir jāuzskata par valsts veiktu darbību secību. Termiņa pagarināšanas nolīgums pasargāja MOL no likumā paredzētās maksas palielināšanās nākotnē. MOL priekšrocības īstenojās no tā brīža, kad stājās spēkā Derīgo izrakteņu ieguves likuma pirmais grozījums, proti, no 2008. gada 8. janvāra. Šis ir datums, sākot ar kuru, MOL tika faktiski atbrīvots no lielākas maksas radītā apgrūtinājuma, tādējādi baudot labvēlīgāku attieksmi salīdzinājumā ar konkurentiem.

| (117) | Kā paskaidrots 61.–65. apsvērumā, piemērojamā atskaites sistēma ir citi tirgus dalībnieki, kuri darbojas saskaņā ar atļauju. Tāpēc priekšrocības ir starpība starp faktisko maksu par izrakteņu ieguvi, ko pēc Likuma grozīšanas MOL maksāja par laukiem, kurus tas izmantoja saskaņā ar atļauju, un Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikto maksu. |
| --- | --- |

(117)

Kā paskaidrots 61.–65. apsvērumā, piemērojamā atskaites sistēma ir citi tirgus dalībnieki, kuri darbojas saskaņā ar atļauju. Tāpēc priekšrocības ir starpība starp faktisko maksu par izrakteņu ieguvi, ko pēc Likuma grozīšanas MOL maksāja par laukiem, kurus tas izmantoja saskaņā ar atļauju, un Derīgo izrakteņu ieguves likumā noteikto maksu.

| (118) | Kā jau aprakstīts iepriekš 85. apsvērumā, Komisija uzskata, ka citi nolīgumā paredzētie maksājuma elementi (maksa par termiņa pagarināšanu un vienreizējais maksājums) tika maksāti par pagarināšanu, nevis tiesībām maksāt zemāku maksu salīdzinājumā ar to, kuru piemēro konkurentiem. Tas nozīmē, ka tie nav ņemami vērā, aprēķinot priekšrocības.

  5.   tabula


  MOL faktisko un hipotētisko saistību summa attiecībā uz maksu par ieguvi par attiecīgo laikposmu









  Par ieguvi veiktie maksājumi | Faktiski (63)

  (saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu) milj. HUF | Hipotētiski
  (saskaņā ar spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu) milj. HUF | Starpība milj. HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008. gads | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009. gads | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Kā jau aprakstīts iepriekš 85. apsvērumā, Komisija uzskata, ka citi nolīgumā paredzētie maksājuma elementi (maksa par termiņa pagarināšanu un vienreizējais maksājums) tika maksāti par pagarināšanu, nevis tiesībām maksāt zemāku maksu salīdzinājumā ar to, kuru piemēro konkurentiem. Tas nozīmē, ka tie nav ņemami vērā, aprēķinot priekšrocības.

5.   tabula

MOL faktisko un hipotētisko saistību summa attiecībā uz maksu par ieguvi par attiecīgo laikposmu

Par ieguvi veiktie maksājumi

Faktiski (63)

(saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu) milj. HUF

Hipotētiski

(saskaņā ar spēkā esošo Derīgo izrakteņu ieguves likumu) milj. HUF

Starpība milj. HUF

2008. gads

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009. gads

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Tāpēc starpība, kā norādīts 5. tabulā, ir 28,4 miljardi HUF 2008. gadā un 1,9 miljardi HUF 2009. gadā, t. i., kopā 30,3 miljardi HUF. Šī ir summa, kas Ungārijai būtu jāatgūst no MOL, pieskaitot atmaksas procentus. Atgūšana būtu jāattiecina arī uz 2010. gada summām, par kurām skaitļi vēl nav pieejami. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc starpība, kā norādīts 5. tabulā, ir 28,4 miljardi HUF 2008. gadā un 1,9 miljardi HUF 2009. gadā, t. i., kopā 30,3 miljardi HUF. Šī ir summa, kas Ungārijai būtu jāatgūst no MOL, pieskaitot atmaksas procentus. Atgūšana būtu jāattiecina arī uz 2010. gada summām, par kurām skaitļi vēl nav pieejami.

| (120) | Atšķirību summās starp neiegūto maksu par ieguvi 2008. gadā un 2009. gadā rada tas, ka ar otro Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumu, kas stājās spēkā 2009. gada 23. janvārī (pēc Komisijas lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru), tiesiskā situācija, kas bija spēkā pirms 2008. gada grozījuma pieņemšanas, vismaz daļēji, attiecībā uz konkrētiem laukiem, proti, laukiem, kuru izmantošana tika uzsākta laikā no 1998. līdz 2008. gadam, tika atjaunota. |
| --- | --- |

(120)

Atšķirību summās starp neiegūto maksu par ieguvi 2008. gadā un 2009. gadā rada tas, ka ar otro Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījumu, kas stājās spēkā 2009. gada 23. janvārī (pēc Komisijas lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru), tiesiskā situācija, kas bija spēkā pirms 2008. gada grozījuma pieņemšanas, vismaz daļēji, attiecībā uz konkrētiem laukiem, proti, laukiem, kuru izmantošana tika uzsākta laikā no 1998. līdz 2008. gadam, tika atjaunota.

XI.   SECINĀJUMI

| (121) | Pamatojoties uz norādīto, Komisija secina, ka pasākums par labu MOL, t. i., termiņa pagarināšanas nolīgums apvienojumā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 2008. gada grozījumu, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz norādīto, Komisija secina, ka pasākums par labu MOL, t. i., termiņa pagarināšanas nolīgums apvienojumā ar Derīgo izrakteņu ieguves likuma 2008. gada grozījumu, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (122) | Tā kā attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsts jāatgūst no MOL, lai atjaunotu to stāvokli tirgū, kas bija pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsts jāatgūst no MOL, lai atjaunotu to stāvokli tirgū, kas bija pirms atbalsta piešķiršanas.

| (123) | Atgūstamā summa ir 28 444,7 miljoni HUF par 2008. gadu un 1 942,1 miljons HUF par 2009. gadu. Attiecībā uz 2010. gadā veiktajiem maksājumiem Ungārijai jāaprēķina atmaksājamā summa tādā pašā veidā kā par 2008. un 2009. gadu līdz tam laikam, kad pasākums ir pārtraukts, |
| --- | --- |

(123)

Atgūstamā summa ir 28 444,7 miljoni HUF par 2008. gadu un 1 942,1 miljons HUF par 2009. gadu. Attiecībā uz 2010. gadā veiktajiem maksājumiem Ungārijai jāaprēķina atmaksājamā summa tādā pašā veidā kā par 2008. un 2009. gadu līdz tam laikam, kad pasākums ir pārtraukts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nemainīgā maksa par ieguvi, kas noteikta termiņa pagarināšanas nolīgumā, kuru 2005. gada 22. decembrī Ungārijas valsts noslēdza ar MOL Nyrt., apvienojumā ar turpmākajiem grozījumiem 1993. gada Likumā XLVIII par derīgo izrakteņu ieguvi ir uzņēmumam MOL Nyrt. piešķirts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Šā lēmuma 1. panta 1. punktā minētais atbalsts, ko Ungārija nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir piešķīrusi uzņēmumam MOL Nyrt., nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3.   Ungārija pārtrauc 1. punktā minētā valsts atbalsta sniegšanu divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas.

2. pants

1.   Ungārija atgūst 1. pantā minēto atbalstu no saņēmēja.

2.   Valsts atbalsta kopējā summa ir 28 444,7 miljoni HUF par 2008. gadu un 1 942,1 miljons HUF par 2009. gadu. Attiecībā uz 2010. gadu Ungārijai jāaprēķina atbalsta summa līdz laikam, kad pasākums ir pārtraukts.

3.   Atmaksājamās summas ir apliekamas ar procentiem no dienas, kad tās nonāca saņēmēja rīcībā, līdz dienai, kad tās ir faktiski atgūtas.

4.   Procenti jāaprēķina gan par pamatsummu, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai saskaņā ar V nodaļu Regulā (EK) Nr. 794/2004, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 271/2008.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atmaksa ir tūlītēja un efektīva.

2.   Ungārija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Ungārija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un atmaksas procenti), kas atgūstama no saņēmēja, ieskaitot aprēķinu par atbalsta summu 2010. gadā; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un atmaksas procenti), kas atgūstama no saņēmēja, ieskaitot aprēķinu par atbalsta summu 2010. gadā;

| b) | sīks apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

sīks apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;

| c) | dokumenti, kas apliecina to, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina to, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Ungārija informē Komisiju par valsts veikto pasākumu gaitu šā lēmuma izpildei, līdz 1. pantā minētais atbalsts ir pilnīgi atmaksāts. Pēc vienkārša Komisijas lūguma tā nekavējoties sniedz informāciju par pasākumiem, kas jau ir veikti vai tiek plānoti šā lēmuma izpildei. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām, kas atgūtas no saņēmēja, un atmaksas procentiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 9. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas Lēmums 2009/C 74/05 (OV C 74, 28.3.2009., 63. lpp.).

1

(2)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pants; abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu jāsaprot kā atsauces attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

2

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Piemēram, TVK (viens no Ungārijas vadošajiem ķīmijas uzņēmumiem), Slovnaft (Slovākijas naftas uzņēmums) un Roth (Austrālijas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzņēmums). Grupai ir arī stratēģiskas partnerattiecības ar Horvātijas uzņēmumu INA.

4

TVK

Slovnaft

Roth

INA

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (1993. gada Likums Nr. XLVIII par derīgo izrakteņu ieguvi).

6

évi XLVIII. Törvény a bányászatról

(7)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 8. pants.

7

(8)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 5. pants.

8

(9)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 12. pants.

9

(10)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 10. pants.

10

(11)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

11

(12)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma. panta 4. punkts.

12

(13)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 9. pants.

13

(14)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 20. panta 1. punkts.

14

(15)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 20. panta 11. punkts.

15

(16)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 20. panta 2.–7. punkts.

16

(17)  Citiem derīgo izrakteņu veidiem, tādiem kā cietie izrakteņi, bija noteiktas citas maksas.

17

(18)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punktā ir noteikts: “ieguves uzņēmums uzsāk ražošanu (...) piecu gadu laikā no ieguves lauka noteikšanas. Šā termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem ieguves uzņēmums par derīgo izrakteņu ieguvi atbildīgajai iestādei var lūgt tikai vienu reizi. Ja pagarinājums tiek piešķirts, ieguves uzņēmums veic maksājumu. Maksājumam atbilstošo derīgo izrakteņu daudzumu un no tā vērtības aprēķināmo maksu par ieguvi procentos nosaka ministra noslēgtajā nolīgumā ar ieguves uzņēmumu pēc likmes, kas pārsniedz sākotnējo likmi, bet ne vairāk kā 1,2 reizes. Termiņa pagarināšanas lēmumu pieņem par derīgo izrakteņu ieguvi atbildīgā iestāde. Lēmumā ir norādīta nolīgumā noteikto maksājuma saistību summa. Termiņa pagarinājumu ieguves uzņēmumam vienlaikus var piešķirt uz vairāk nekā diviem ieguves laukiem, ja palielinātas izrakteņu ieguves maksas iesniegums par laukiem, attiecībā uz kuriem tiek piešķirts pagarinājums, ietver visas uzņēmuma ieguves vietas, kas iekļautas noslēgtajā nolīgumā, kura darbības laiks ir vismaz pieci gadi. Ja lūgums par termiņa pagarinājumu attiecas uz vairāk nekā pieciem ieguves laukiem, papildus tai maksai par ieguvi, kura palielināta saskaņā ar ministra un ieguves uzņēmuma noslēgto nolīgumu, var noteikt vēl vienu vienreizēju maksājumu, kas atbilst 20 % no summas, kura maksājama saskaņā ar palielināto maksu par ieguvi.”

18

(19)  Sk. 18. zemsvītras piezīmi.

19

(20)  Ne vairāk kā 20 % no summas, kas aprēķināta, pamatojoties uz palielināto maksu par ieguvi.

20

(21)  Termiņa pagarināšanas nolīguma 1. punkts.

21

(22)  Termiņa pagarināšanas nolīguma 3. punkts.

22

(23)  Termiņa pagarināšanas nolīguma 4. punkts.

23

(24)  Termiņa pagarināšanas nolīguma 9. punktā ir noteikts, ka visi maksu par ieguvi noteicošie faktori saglabājas nemainīgi līdz līguma darbības termiņa beigām.

24

(25)  Aptuveni 76 miljoni euro pēc ECB 2010. gada 16. aprīļa valūtas maiņas kursa EUR/HUF 263. Šajā lēmumā šī likme ir attiecināta uz visiem EUR/HUF konvertēšanas gadījumiem.

25

(26)  Termiņa pagarināšanas nolīguma 6. punkts.

26

(27)  Lēmumā par procedūras uzsākšanu šis grozījums tika minēts kā “2008. gada grozījums”. Ungārijas iestādes savā iesniegumā norādīja, ka parlaments grozījumu apstiprināja 2007. gadā. Lai nebūtu pretrunu lēmumam par procedūras uzsākšanu, Derīgo izrakteņu ieguves likuma grozījums, kurš stājās spēkā 2008. gada 8. janvārī, arī turpmāk tiks dēvēts par “2008. gada grozījumu”. Šā paša iemesla dēļ grozījums, kas stājās spēkā 2009. gada 23. janvārī, tiks dēvēts par “2009. gada grozījumu”.

27

(28)  2007. gada Likums Nr. CXXIII.

28

(29)  2008. gada Likuma Nr. LXXXI 235. pants.

29

(30)  Derīgo izrakteņu ieguves likuma 26.A panta 5. punkts: “ (...) ar augstāku likmi, ko piemēro attiecīgajā laikā, bet nepārsniedzot sākotnējo līmeni vairāk kā 1,2 reizes”.

30

(31)  Lieta T-196/04, Rynair Ltd. pret Komisiju (ECR 2008, II-3643. lpp.).

31

Rynair Ltd.

Komisiju

ECR

(32)  Vienreizējs maksājums: sk. 14. apsvēruma d) apakšpunktu.

32

(33)  Maksa par termiņa pagarinājumu: sk. 14. apsvēruma a) apakšpunktu.

33

(34)  Palielinātā maksa par ieguvi, kas attiecināta uz visiem laukiem: sk. 14. apsvēruma b) apakšpunktu.

34

(35)  Lēmuma tekstā informācija, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, ir aizstāta ar [...].

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@ 364124456

36

(37)  Tiesas spriedums lietā C-88/03, Portugāle pret Komisiju (ECR 2006, I-7115. lpp., 54. punkts).

37

Portugāle

Komisiju

ECR

(38)  Sk., piemēram, Tiesas spriedumu lietā C-56/93, Beļģija pret Komisiju (ECR 1996, I-723. lpp., 79. punkts); lietā C-241/94, Francija pret Komisiju (ECR 1996, I-4551. lpp., 20. punkts); lietā C-75/97, Beļģija pret Komisiju (ECR 1999, I-3671. lpp., 25. punkts) un lietā C-409/00, Spānija pret Komisiju (ECR 2003, I-10901. lpp., 46. punkts).

38

Beļģija

Komisiju

ECR

Francija

Komisiju

ECR

Beļģija

Komisiju

ECR

Spānija

Komisiju

ECR

(39)  Sk. lietas T-211/04 un T-215/04, Gibraltāra valdība pret Komisiju (ECR 2008, II-3745. lpp.) 80. punktu, kurās ir teikts, ka, “lai novērtētu attiecīgā pasākuma selektivitāti, ir jāpārbauda, vai attiecīgās tiesiskās iekārtas pasākums ir priekšrocība dažiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem, kuri ir faktiski un juridiski līdzīgā situācijā. Nodokļu pasākumu gadījumā atskaites punktam ir lielāka nozīme, jo pat īpašas priekšrocības esamību var konstatēt tikai tad, ja to salīdzina ar “normālajiem” nodokļiem”.

39

Gibraltāra valdība

Komisiju

ECR

(40)  Lietas T-92/00 un T-103/00, Ramondín (ECR 2002, II-1385. lpp., 32.–35. punkts).

40

Ramondín

ECR

(41)  Ungārija salīdzina derīgo izrakteņu ieguves atļauju ar īres maksu par valdības īpašumā esošajiem īres mājokļiem gadījumā, kad valsts var darboties arī kā privāts tirgus dalībnieks. Šis salīdzinājums tomēr ir neprecīzs tāpēc, ka pretēji mājokļu izīrēšanai atļauju izsniegšana derīgo izrakteņu ieguvei sākotnēji nevar būt privātpersonu ziņā. Tāpēc administratīvo atļauju piešķiršana derīgo izrakteņu ieguvei vairāk līdzinās citu administratīvo atļauju piešķiršanai, kas parasti ir valsts iestāžu ziņā, piemēram, atļauju izsniegšanai par sabiedriskās telpas izmantošanu.

41

(42)  Tas atzīts Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.), kurā, piemēram, pausta nostāja, ka “dalībvalstis ir suverēnas un tām ir suverēnas tiesības attiecībā uz ogļūdeņražu resursiem, kas atrodas to teritorijās”. Ungārijā Derīgo izrakteņu likuma 3. pantā ir teikts, ka “derīgo izrakteņu izejvielas un ģeotermiskā enerģija to dabiskajās atrašanās vietās pieder valstij. Veicot ražošanu, derīgo izrakteņu ieguves uzņēmums kļūst par iegūto izejvielu un enerģijas ražošanai iegūtās ģeotermiskās enerģijas īpašnieku”.

42

(43)  Lieta T-156/2004, EDF pret Komisiju (vēl nepublicēta ECR, 233. punkts).

43

EDF

Komisiju

ECR

(44)  No divpadsmit ieguves laukiem, par kuriem piešķirts atbrīvojums, piecu lauku izmantošana tika/tiks uzsākta pēc 2008. gada 1. janvāra.

44

(45)  Vienkāršības labad norādīta maksa par ieguvi, ko piemēro no piektā gada.

45

Piezīme. Ailēs, kas attiecas uz 2008. un 2009. gada grozījumiem, neiekrāsotās ailes norāda tās ieguves lauku kategorijas, par kurām MOL saskaņā ar termiņa pagarināšanas nolīgumu faktiski maksāja vairāk nekā Derīgo izrakteņu ieguves likumā paredzēts. Ailes tumši pelēkā krāsā norāda tos lauku veidus, par kuriem MOL saskaņā ar nolīgumu maksāja mazāk neatkarīgi no jēlnaftas cenas. Ailes gaiši pelēkā krāsā norāda tos lauku veidus, par kuriem MOL saskaņā ar nolīgumu varētu maksāt mazāk atkarībā no jēlnaftas cenas.

neiekrāsotās

MOL

tumši pelēkā

MOL

gaiši pelēkā

MOL

(46)  Koeficients “J” ir aprēķināms saskaņā ar formulu, kas pamatojas uz retrospektīvajām gāzes cenām, iegūto daudzumu un vērtību.

46

(47)  “c” ir termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktais reizinātājs no 1,020 līdz 1,050; sk. 1. tabulu.

47

(48)  Gada vidējā maksa par ieguvi no Nyírség-Dél gāzes lauka (kuru līdz 2008. gada septembrim izmantoja uzņēmums GEOMEGA un vēlāk – uzņēmums PetroHungaria) 2008. gadā bija no 14,24 % līdz 18 %. Gada vidējā maksa par ieguvi no Hernád gāzes lauka (kuru izmantoja uzņēmums HHE North) 2008. gadā bija no 14,95 %.

48

Nyírség-Dél

GEOMEGA

PetroHungaria

Hernád

HHE North

(49)  Apjoma ziņā (t. i., m3 produkcijas) 2008. gadā termiņa pagarināšanas nolīgums attiecās uz 99,8 % no MOL naftas laukiem un uz 97,6 % no MOL gāzes laukiem.

49

3

MOL

MOL

(50)  Apvienotās lietas T-427/04 un T-17/05, Francija pret Komisiju un France Telecom pret Komisiju (vēl nepublicētas, 207. punkts).

50

Francija

Komisiju

France Telecom

Komisiju

(51)  Komisija apstiprināja Ungārijas reģionālā atbalsta karti 2006. gada 13. septembrī un publicēja to Oficiālajā Vēstnesī (OV C 256, 2006). Gandrīz visa Ungārijas teritorija, izņemot Budapeštas un Peštas apgabalus, kuri ir 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioni, ir noteikta kā 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģioni.

51

Oficiālajā Vēstnesī

(52)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

52

(53)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 5. punkts.

53

(54)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 5. iedaļas darbības atbalstu ir atļauts piešķirt stingri noteiktos nosacījumos. Turklāt šis pasākums ir īpašs (ad hoc) atbalsts. Šajā saistībā Pamatnostādnēs ir teikts, ka “ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus”. Ungārija nav sniegusi jebkādu informāciju, kas to pierādītu.

54

ad hoc

(55)  Lieta C-5/89, Komisija pret Vāciju (ECR 1990, I-3437. lpp., 14. punkts).

55

Komisija

Vāciju

ECR

(56)  Lieta C-24/95, Alcan Deutschland (ECR 1997, I-1591. lpp., 43. punkts).

56

Alcan Deutschland

ECR

(57)  Lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju (ECR 2006, I-5479. lpp., 147. punkts).

57

Beļģija un Forum 187 ASBL

Komisiju

ECR

(58)  Lieta C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water (ECR 2005, I-4983. lpp., 81. punkts).

58

Vereniging voor Energie, Milieu en Water

ECR

(59)  Lieta C-70/72, Komisija pret Vāciju (ECR 1973, 813. lpp., 13. punkts).

59

Komisija

Vāciju

ECR

(60)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Spānija pret Komisiju (ECR 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

60

Spānija

Komisiju

ECR

(61)  Lieta C-75/97, Beļģija pret Komisiju (ECR 1999, I-3671. lpp., 64.–65. punkts).

61

Beļģija

Komisiju

ECR

(62)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

62

(63)  Aprēķins veikts, pamatojoties uz termiņa pagarināšanas nolīgumā noteiktajām procentos izteiktajām likmēm maksai par ieguvi (t. i., 12,24 % – par laukiem, kuru izmantošana uzsākta pēc 1998. gada 1. janvāra, un J % × c – par laukiem, kuru izmantošana uzsākta pirms šā datuma).

63

Precīzāk sk. 1. tabulā.

Pārējie termiņa pagarināšanas nolīgumā paredzētie elementi (2005. gadā veiktais vienreizējais maksājums un maksa par pagarināšanu, sk. 14. apsvērumu) šajā summā nav iekļauti.

---

| 9.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 34/72

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 8. februāris)

par Savienības finansiālo ieguldījumu Nīderlandē Q drudža izpētei

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 554)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2011/89/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 23. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2) (turpmāk “Finanšu regula”), un jo īpaši tās 75. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk “Īstenošanas kārtība”), un jo īpaši tās 90. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Eiropas Savienības budžeta pieņem finansēšanas lēmumu, kurā izklāstītas būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde šīs pilnvaras ir deleģējusi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Eiropas Savienības budžeta pieņem finansēšanas lēmumu, kurā izklāstītas būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde šīs pilnvaras ir deleģējusi.

| (2) | Q drudzis ir ļoti lipīga zoonoze, ko izraisa patogēns Coxiella burnetii, kas parasti sastopams gandrīz visās pasaules valstīs. Slimības pārnēsātāji var būt daudzi mājdzīvnieki un savvaļas dzīvnieki, bet visbiežāk tās ir govis, kazas un aitas. |
| --- | --- |

(2)

Q drudzis ir ļoti lipīga zoonoze, ko izraisa patogēns Coxiella burnetii, kas parasti sastopams gandrīz visās pasaules valstīs. Slimības pārnēsātāji var būt daudzi mājdzīvnieki un savvaļas dzīvnieki, bet visbiežāk tās ir govis, kazas un aitas.

| (3) | ES nav pieņemti saskaņoti noteikumi par dzīvniekiem konstatēta Q drudža paziņošanu vai kontroli. Slimības kontroles pasākumi parasti tiek pieņemti valsts, reģionālā vai, iespējams, saimniecības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

ES nav pieņemti saskaņoti noteikumi par dzīvniekiem konstatēta Q drudža paziņošanu vai kontroli. Slimības kontroles pasākumi parasti tiek pieņemti valsts, reģionālā vai, iespējams, saimniecības līmenī.

| (4) | Saskaņā ar EFSA2010. gada 27. aprīļa atzinumu (4) Q drudža vispārējā ietekme uz cilvēku un mājlopu atgremotāju veselību ES dalībvalstīs ir neliela. Tomēr ietekme uz sabiedrības veselību un tādējādi arī ietekme uz sabiedrību un/vai tautsaimniecību zināmos epidemioloģiskajos apstākļos un attiecībā uz konkrētām riska grupām var būt ievērojama. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar EFSA2010. gada 27. aprīļa atzinumu (4) Q drudža vispārējā ietekme uz cilvēku un mājlopu atgremotāju veselību ES dalībvalstīs ir neliela. Tomēr ietekme uz sabiedrības veselību un tādējādi arī ietekme uz sabiedrību un/vai tautsaimniecību zināmos epidemioloģiskajos apstākļos un attiecībā uz konkrētām riska grupām var būt ievērojama.

| (5) | Nīderlandē 2008. un 2009. gadā tika novērots būtisks cilvēkiem konstatēto Q drudža gadījumu skaita pieaugums, turklāt vairāku gadījumu iznākums bija letāls. Epidemioloģiskā izmeklēšana norādīja uz saistību ar lielām piena kazu saimniecībām šajā apvidū, kur šī konkrētā piena ražošanas nozare pēdējo desmit gadu laikā ir strauji attīstījusies. Tomēr minētajā EFSA atzinumā bija uzsvērts, ka klīnisko problēmu, kas 2005. gadā radās dzīvnieku populācijā, un 2007. gadā cilvēku populācijā konstatēto gadījumu skaita pieauguma iemesli joprojām ir neskaidri. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlandē 2008. un 2009. gadā tika novērots būtisks cilvēkiem konstatēto Q drudža gadījumu skaita pieaugums, turklāt vairāku gadījumu iznākums bija letāls. Epidemioloģiskā izmeklēšana norādīja uz saistību ar lielām piena kazu saimniecībām šajā apvidū, kur šī konkrētā piena ražošanas nozare pēdējo desmit gadu laikā ir strauji attīstījusies. Tomēr minētajā EFSA atzinumā bija uzsvērts, ka klīnisko problēmu, kas 2005. gadā radās dzīvnieku populācijā, un 2007. gadā cilvēku populācijā konstatēto gadījumu skaita pieauguma iemesli joprojām ir neskaidri.

| (6) | 2010. gada 24. martā Nīderlandes Zemkopības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija saskaņā ar Lēmumu 2009/470/EK iesniedza līdzfinansējuma pieprasījumu tehniskiem un zinātniskiem pētījumiem par slimības dinamiku un uz mājlopiem atgremotājiem vērstu iespējamo kontroles pasākumu efektivitāti, piemēram, kazu vakcināciju. |
| --- | --- |

(6)

2010. gada 24. martā Nīderlandes Zemkopības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija saskaņā ar Lēmumu 2009/470/EK iesniedza līdzfinansējuma pieprasījumu tehniskiem un zinātniskiem pētījumiem par slimības dinamiku un uz mājlopiem atgremotājiem vērstu iespējamo kontroles pasākumu efektivitāti, piemēram, kazu vakcināciju.

| (7) | Pētījumos, kuriem Nīderlande ir pieprasījusi līdzfinansējumu, tostarp tiks aplūkoti šādi temati: i) Nīderlandē dažādās dzīvnieku sugās atrodamo dažādu genotipu Coxiella burnetii raksturojums un to virulences atšķirības, ja tādas pastāv; ii) Coxiella burnetii patogenitāte grūsnām kazām un kazām, kas nav grūsnas; iii) Coxiella burnetii izdzīvošanas spēja kūtsmēslos; iv) piemēroti dezinfekcijas līdzekļi. |
| --- | --- |

(7)

Pētījumos, kuriem Nīderlande ir pieprasījusi līdzfinansējumu, tostarp tiks aplūkoti šādi temati: i) Nīderlandē dažādās dzīvnieku sugās atrodamo dažādu genotipu Coxiella burnetii raksturojums un to virulences atšķirības, ja tādas pastāv; ii) Coxiella burnetii patogenitāte grūsnām kazām un kazām, kas nav grūsnas; iii) Coxiella burnetii izdzīvošanas spēja kūtsmēslos; iv) piemēroti dezinfekcijas līdzekļi.

| (8) | Saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 22. pantu Savienība var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt vajadzīgos tehniskos un zinātniskos pasākumus, lai izstrādātu ES tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu izglītību vai apmācību veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 22. pantu Savienība var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt vajadzīgos tehniskos un zinātniskos pasākumus, lai izstrādātu ES tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu izglītību vai apmācību veterinārijas jomā.

| (9) | Q drudža izpētei Nīderlandē būtu jāpiešķir finansiāls ieguldījums, jo rezultāti var sniegt jaunas atklāsmes, kas varētu palīdzēt turpmāk attīstīt Savienības tiesību aktus veterinārijas jomā, jo īpaši attiecībā uz iespējamību pieņemt saskaņotus noteikumus par šīs slimības uzraudzību un paziņošanu. |
| --- | --- |

(9)

Q drudža izpētei Nīderlandē būtu jāpiešķir finansiāls ieguldījums, jo rezultāti var sniegt jaunas atklāsmes, kas varētu palīdzēt turpmāk attīstīt Savienības tiesību aktus veterinārijas jomā, jo īpaši attiecībā uz iespējamību pieņemt saskaņotus noteikumus par šīs slimības uzraudzību un paziņošanu.

| (10) | Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) veterinārie pasākumi jāfinansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda. Finanšu kontroles nolūkā jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) veterinārie pasākumi jāfinansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda. Finanšu kontroles nolūkā jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants.

| (11) | Finansiālo ieguldījumu izmaksā ar noteikumu, ka plānotie pētījumi ir faktiski veikti un iestādes noteiktajā termiņā sniedz Komisijai visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Finansiālo ieguldījumu izmaksā ar noteikumu, ka plānotie pētījumi ir faktiski veikti un iestādes noteiktajā termiņā sniedz Komisijai visu nepieciešamo informāciju.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienība piešķir Nīderlandei finansiālo ieguldījumu Q drudža izpētei, kā izklāstīts pielikumā. Šis lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē ir finansēšanas lēmums.

2.   Jāizpilda šādi nosacījumi:

| a) | pētījumu rezultātiem jābūt pieejamiem Komisijai un visām dalībvalstīm, un ar tiem jāiepazīstina Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas locekļi; |
| --- | --- |

a)

pētījumu rezultātiem jābūt pieejamiem Komisijai un visām dalībvalstīm, un ar tiem jāiepazīstina Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas locekļi;

| b) | vēlākais 2012. gada 31. martā Nīderlandei jāiesniedz Komisijai tehniskais un finanšu pārskats; finanšu pārskatam jāpievieno apstiprinoši dokumenti, kas pamato pierādījumus par izmaksām, kas radušās, un sasniegtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

b)

vēlākais 2012. gada 31. martā Nīderlandei jāiesniedz Komisijai tehniskais un finanšu pārskats; finanšu pārskatam jāpievieno apstiprinoši dokumenti, kas pamato pierādījumus par izmaksām, kas radušās, un sasniegtajiem rezultātiem.

2. pants

1.   Ar šo lēmumu apstiprinātais maksimālais ieguldījums izmaksu segšanai, kas radušās, veicot 1. panta 1. punktā minēto darbu, ir noteikts EUR 500 000 apmērā, un to finansē no Eiropas Kopienu 2011. gada vispārējā budžeta šādas budžeta pozīcijas:

| — | budžeta pozīcija 17 04 02 01: EUR 500 000. |
| --- | --- |

—

budžeta pozīcija 17 04 02 01: EUR 500 000.

2.   Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā pēc tam, kad ir iesniegti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētie pārskati un apstiprinošie dokumenti.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandei.

Briselē, 2011. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

3

(4)  EFSA Dzīvnieku veselības un labturības zinātnes ekspertu grupas (AHAW) zinātniskais atzinums par Q drudzi. EFSA Journal 2010; 8(5):1595. (114 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

EFSA

AHAW

EFSA Journal

(5)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. panta 1. punktā minētais apraksts tehniskajiem un zinātniskajiem pētījumiem par Q drudža epidemioloģiju un uz mājlopiem atgremotājiem vērstu iespējamo kontroles pasākumu efektivitāti

| 1. projekts. | “Q drudzis kazām” paredz C. burnetii kultivēšanu un Nīderlandē atrodamo dažādu genotipu C. burnetii raksturošanu. Projektā pēta arī C. burnetii izdzīvošanas spēju kūtsmēslos, dažādus inficēšanās ceļus, imunitātes veidošanos, C. burnetii izplatīšanos grūsnām kazām un kazām, kas nav grūsnas, un vispārīgu informāciju par C. burnetii patoģenēzi. |
| --- | --- |
| 2. projekts. | Projektā “C. burnetii celma virulences novērtēšana” pēta, vai pašreizējais Nīderlandes celms, kas konstatēts kazām, ir virulentāks nekā citi C. burnetii celmi. |
| 3. projekts. | Projektā “Q drudža patoģenēze” aplūko C. burnetii infekcijas patoģenēzi kazām; grūsnības ietekmi uz C. burnetii infekcijas patoģenēzi; šūnu un humorālās imunitātes veidošanos; C. burnetii celmu virulences atšķirības kazām un dabiskās infekcijas aizsargimunitāti. Zināšanas par patoģenēzi un izplatīšanos ganāmpulkā ļauj labāk saprast diagnostiskās testēšanas rezultātus. |
| 4. projekts. | “Q drudža celmu uzskaite govīm, aitām, suņiem un kaķiem” izmeklē saistību starp cilvēkiem, kas slimo ar Q drudzi, un potenciālajiem infekcijas avotiem – dzīvniekiem. Projekta mērķis ir salīdzināt Q drudža celmus, kas konstatēti dažādām dzīvnieku sugām, ar celmiem, kas konstatēti slimajiem cilvēkiem. Ir svarīgi izslēgt citus dzīvniekus, izņemot piena kazas, kā cilvēku inficēšanās avotus. |
| 5. projekts. | “Vakcinācijas efektivitāte” salīdzina agrāk veiktos lauka pētījumus (jo īpaši Francijā veiktos) ar jaunajiem lauka pētījumiem Nīderlandē, lai novērtētu, cik efektīva ir kazu vakcinācija pret Q drudzi. |
| 6. projekts. | Projekta “Piemērotu dezinfekcijas līdzekļu meklēšana” mērķis ir atrast piemērotus dezinfekcijas līdzekļus un novērtēt, vai ir iespējams efektīvi dezinficēt tādus materiālus kā koks, salmi, zeme un kūtsmēsli. Projekts ietver: i) kritēriju definēšanu dezinfekcijas produktiem; ii) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu tīros šķidrumos; iii) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu uz saliktiem materiāliem un kūtsmēslos; iv) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu uz saliktām virsmām. |

1. projekts.

“Q drudzis kazām” paredz C. burnetii kultivēšanu un Nīderlandē atrodamo dažādu genotipu C. burnetii raksturošanu. Projektā pēta arī C. burnetii izdzīvošanas spēju kūtsmēslos, dažādus inficēšanās ceļus, imunitātes veidošanos, C. burnetii izplatīšanos grūsnām kazām un kazām, kas nav grūsnas, un vispārīgu informāciju par C. burnetii patoģenēzi.

2. projekts.

Projektā “C. burnetii celma virulences novērtēšana” pēta, vai pašreizējais Nīderlandes celms, kas konstatēts kazām, ir virulentāks nekā citi C. burnetii celmi.

3. projekts.

Projektā “Q drudža patoģenēze” aplūko C. burnetii infekcijas patoģenēzi kazām; grūsnības ietekmi uz C. burnetii infekcijas patoģenēzi; šūnu un humorālās imunitātes veidošanos; C. burnetii celmu virulences atšķirības kazām un dabiskās infekcijas aizsargimunitāti. Zināšanas par patoģenēzi un izplatīšanos ganāmpulkā ļauj labāk saprast diagnostiskās testēšanas rezultātus.

4. projekts.

“Q drudža celmu uzskaite govīm, aitām, suņiem un kaķiem” izmeklē saistību starp cilvēkiem, kas slimo ar Q drudzi, un potenciālajiem infekcijas avotiem – dzīvniekiem. Projekta mērķis ir salīdzināt Q drudža celmus, kas konstatēti dažādām dzīvnieku sugām, ar celmiem, kas konstatēti slimajiem cilvēkiem. Ir svarīgi izslēgt citus dzīvniekus, izņemot piena kazas, kā cilvēku inficēšanās avotus.

5. projekts.

“Vakcinācijas efektivitāte” salīdzina agrāk veiktos lauka pētījumus (jo īpaši Francijā veiktos) ar jaunajiem lauka pētījumiem Nīderlandē, lai novērtētu, cik efektīva ir kazu vakcinācija pret Q drudzi.

6. projekts.

Projekta “Piemērotu dezinfekcijas līdzekļu meklēšana” mērķis ir atrast piemērotus dezinfekcijas līdzekļus un novērtēt, vai ir iespējams efektīvi dezinficēt tādus materiālus kā koks, salmi, zeme un kūtsmēsli. Projekts ietver: i) kritēriju definēšanu dezinfekcijas produktiem; ii) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu tīros šķidrumos; iii) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu uz saliktiem materiāliem un kūtsmēslos; iv) C. burnetii un C. burnetii sporu inaktivēšanu uz saliktām virsmām.

---