# Eiropas Savienības C 145/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 145 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 30. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 145

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 30. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2007/C 145/01 | Padomes Rezolūcija — 2007. gada 25. jūnijs par jaunu Kopienas Stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2007/C 145/01

Padomes Rezolūcija — 2007. gada 25. jūnijs par jaunu Kopienas Stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.)

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS |
| | Eiropas ParlamentsPadomeKomisija |
| 2007/C 145/02 | Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants) | 5 |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 145/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 145/06 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 12 |

II   Informācija

KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS

Eiropas ParlamentsPadomeKomisija

2007/C 145/02

Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants)

5

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 145/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  )

1

11

2007/C 145/06

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

12

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 145/07 | Euro maiņas kurss | 14 |
| | DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
| 2007/C 145/08 | Saistoša izziņa par tarifu | 15 |
| 2007/C 145/09 | Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo īstenošanu (
  1
  ) | 20 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 145/07

Euro maiņas kurss

14

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

2007/C 145/08

Saistoša izziņa par tarifu

15

2007/C 145/09

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo īstenošanu (
  1
  )

1

20

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 145/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 31 |

V   Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 145/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/1

---

PADOMES REZOLŪCIJA

2007. gada 25. jūnijs

par jaunu Kopienas Stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.)

(2007/C 145/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. februāra Paziņojumu “Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: jauna Kopienas stratēģija veselības aizsardzībai un drošībai darbā (2007.–2012.)”, kas ir viens no Eiropas Sociālajā programmā ietvertiem punktiem,

tā kā:

| (1) | Saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 137. pantu ir pieņemts ievērojams skaits Kopienas tiesību aktu par veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

(1)

Saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 137. pantu ir pieņemts ievērojams skaits Kopienas tiesību aktu par veselības aizsardzību un drošību darbā.

| (2) | Darba kvalitāte ir cieši saistīta gan ar cilvēka faktoru, gan ekonomiskiem aspektiem, un dalībvalstis Lisabonas Stratēģijā ir atzinušas, ka veselības aizsardzības un drošības politika dod svarīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā. |
| --- | --- |

(2)

Darba kvalitāte ir cieši saistīta gan ar cilvēka faktoru, gan ekonomiskiem aspektiem, un dalībvalstis Lisabonas Stratēģijā ir atzinušas, ka veselības aizsardzības un drošības politika dod svarīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā.

| (3) | Eiropas sociālā modeļa pamatā ir sekmīga ekonomikas darbība, augsts sociālās aizsardzības un izglītības līmenis un sociālais dialogs, un tādēļ tas saistīts arī ar nodarbinātības kvalitātes uzlabošanu, jo īpaši ar veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas sociālā modeļa pamatā ir sekmīga ekonomikas darbība, augsts sociālās aizsardzības un izglītības līmenis un sociālais dialogs, un tādēļ tas saistīts arī ar nodarbinātības kvalitātes uzlabošanu, jo īpaši ar veselības aizsardzību un drošību darbā.

| (4) | Ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā un Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, Eiropas Savienībai ir jāstiprina uzņēmumu konkurētspēja, ievērojot nepārtrauktās demogrāfiskās pārmaiņas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā un Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, Eiropas Savienībai ir jāstiprina uzņēmumu konkurētspēja, ievērojot nepārtrauktās demogrāfiskās pārmaiņas.

| (5) | Jaunajai Kopienas Stratēģijai attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.) (turpmāk — “Kopienas stratēģija”) būtu jāveicina turpmāks progress, pamatojoties uz iepriekšējās Kopienas Stratēģijas par drošību un veselības aizsardzību darbā (2002.–2006.) panākumiem, kuras pamatā bija vispārēja pieeja labklājībai darbā un kuras rezultātā atjaunoja profilakses politiku un veica būtiskus uzlabojumus. |
| --- | --- |

(5)

Jaunajai Kopienas Stratēģijai attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.) (turpmāk — “Kopienas stratēģija”) būtu jāveicina turpmāks progress, pamatojoties uz iepriekšējās Kopienas Stratēģijas par drošību un veselības aizsardzību darbā (2002.–2006.) panākumiem, kuras pamatā bija vispārēja pieeja labklājībai darbā un kuras rezultātā atjaunoja profilakses politiku un veica būtiskus uzlabojumus.

| (6) | Lai palīdzētu veidot drošu un veselīgu darba vidi, visām dalībvalstīm viens no svarīgākajiem uzdevumiem joprojām ir pašreizējo tiesību aktu īstenošana. |
| --- | --- |

(6)

Lai palīdzētu veidot drošu un veselīgu darba vidi, visām dalībvalstīm viens no svarīgākajiem uzdevumiem joprojām ir pašreizējo tiesību aktu īstenošana.

| (7) | Nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits, kas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, dažās nozarēs un dažu darba ņēmēju kategorijās joprojām ir pārāk augsts absolūtā izteiksmē, un tādēļ ir svarīgi, lai jaunā stratēģija šīs problēmas risinātu, |
| --- | --- |

(7)

Nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits, kas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, dažās nozarēs un dažu darba ņēmēju kategorijās joprojām ir pārāk augsts absolūtā izteiksmē, un tādēļ ir svarīgi, lai jaunā stratēģija šīs problēmas risinātu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REZOLŪCIJU.

I.

| 1. | Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka — lai panāktu to, ka nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits nepārtraukti, ilgtspējīgi un konsekventi samazinātos, iesaistītajām pusēm ir jātiecas sasniegt vairākus mērķus, tostarp:






  a) | likt lielāku uzsvaru uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

1.

Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka — lai panāktu to, ka nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits nepārtraukti, ilgtspējīgi un konsekventi samazinātos, iesaistītajām pusēm ir jātiecas sasniegt vairākus mērķus, tostarp:

a)

likt lielāku uzsvaru uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| b) | veicināt Kopienas tiesību aktu ievērošanu, jo īpaši nozarēs un uzņēmumos, ko uzskata par riskam pakļautiem, un attiecībā uz visneaizsargātākajām darba ņēmēju kategorijām; |
| --- | --- |

b)

veicināt Kopienas tiesību aktu ievērošanu, jo īpaši nozarēs un uzņēmumos, ko uzskata par riskam pakļautiem, un attiecībā uz visneaizsargātākajām darba ņēmēju kategorijām;

| c) | pielāgot tiesisko regulējumu izmaiņām darbavietās, kā arī to vienkāršot; |
| --- | --- |

c)

pielāgot tiesisko regulējumu izmaiņām darbavietās, kā arī to vienkāršot;

| d) | sekmēt valstu stratēģiju izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

sekmēt valstu stratēģiju izstrādi un īstenošanu;

| e) | izveidot vispārēju kultūru, kurā augsti vērtē veselības aizsardzību un riska profilaksi, veicinot izmaiņas darba ņēmēju rīcībā un vienlaikus mudinot darba devējus pieņemt pieeju, kas koncentrējas uz veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

izveidot vispārēju kultūru, kurā augsti vērtē veselības aizsardzību un riska profilaksi, veicinot izmaiņas darba ņēmēju rīcībā un vienlaikus mudinot darba devējus pieņemt pieeju, kas koncentrējas uz veselības aizsardzību;

| f) | pabeigt izstrādāt metodes, lai apzinātu un izvērtētu jaunus iespējamos riskus; |
| --- | --- |

f)

pabeigt izstrādāt metodes, lai apzinātu un izvērtētu jaunus iespējamos riskus;

| g) | izvērtēt Kopienas stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

izvērtēt Kopienas stratēģijas īstenošanu;

| h) | starptautiskā līmenī veicināt veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

h)

starptautiskā līmenī veicināt veselības aizsardzību un drošību darbā.

| 2. | Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka šo mērķu sasniegšanas nolūkā ir jāturpina izstrādāt vispārēja pieeja, ņemot vērā šādas rīcības jomas:






  a) | valstu stratēģijās par prioritāti būtu jāizvirza tādu instrumentu kopuma īstenošana, kas nodrošina augstu tiesību aktu ievērošanas līmeni, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) un augsta riska nozarēs:






  — | labas prakses izplatīšana vietējā līmenī, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka šo mērķu sasniegšanas nolūkā ir jāturpina izstrādāt vispārēja pieeja, ņemot vērā šādas rīcības jomas:

a)

valstu stratēģijās par prioritāti būtu jāizvirza tādu instrumentu kopuma īstenošana, kas nodrošina augstu tiesību aktu ievērošanas līmeni, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) un augsta riska nozarēs:

—

labas prakses izplatīšana vietējā līmenī,

| — | apmācība un izglītība, |
| --- | --- |

—

apmācība un izglītība,

| — | vienkāršu līdzekļu un pamatnostādņu izstrāde, |
| --- | --- |

—

vienkāršu līdzekļu un pamatnostādņu izstrāde,

| — | labāka piekļuve kvalitatīviem preventīviem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

labāka piekļuve kvalitatīviem preventīviem pakalpojumiem,

| — | atbilstīgi finanšu un personāla resursi darba inspekcijās, |
| --- | --- |

—

atbilstīgi finanšu un personāla resursi darba inspekcijās,

| — | ekonomisku stimulu izmantošana gan valsts, gan Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

—

ekonomisku stimulu izmantošana gan valsts, gan Kopienas līmenī.

Attiecīgos gadījumos un saskaņā ar attiecīgās valsts prioritātēm un apstākļiem šajās stratēģijās uzmanība jo īpaši būtu jāpievērš demogrāfiskām pārmaiņām, veselības uzraudzības preventīvai efektivitātei, darba ņēmēju rehabilitācijai un reintegrācijai, labākai un efektīvākai īstenošanai un politikas saskaņotības veicināšanai;

| b) | valstu stratēģijās būtu jācenšas noteikt izmērāmus mērķus, lai samazinātu nelaimes gadījumu un arodslimību skaitu darba vietās, ņemot vērā attiecīgas darba ņēmēju kategorijas, attiecīgus uzņēmumu veidus un/ vai attiecīgas nozares; |
| --- | --- |

b)

valstu stratēģijās būtu jācenšas noteikt izmērāmus mērķus, lai samazinātu nelaimes gadījumu un arodslimību skaitu darba vietās, ņemot vērā attiecīgas darba ņēmēju kategorijas, attiecīgus uzņēmumu veidus un/ vai attiecīgas nozares;

| c) | administratīvās un iestāžu regulatīvās sistēmas uzlabošana turpinās būt galvenā prioritāte valstu un Kopienas līmenī, un šajā sakarā būtiska nozīme ir izvērtēšanai; |
| --- | --- |

c)

administratīvās un iestāžu regulatīvās sistēmas uzlabošana turpinās būt galvenā prioritāte valstu un Kopienas līmenī, un šajā sakarā būtiska nozīme ir izvērtēšanai;

| d) | ir jāveicina attiecīgo politikas jomu, piemēram, sabiedrības veselības un nodarbinātības politikas saskaņotība ar veselības aizsardzības un drošības darbā politiku; |
| --- | --- |

d)

ir jāveicina attiecīgo politikas jomu, piemēram, sabiedrības veselības un nodarbinātības politikas saskaņotība ar veselības aizsardzības un drošības darbā politiku;

| e) | vairāk jāizpēta jauni un pastāvoši riski darba vietā, piemēram:






  — | psihosociālas problēmas un muskulatūras un skeleta sistēmas traucējumi, |
| --- | --- | --- |

e)

vairāk jāizpēta jauni un pastāvoši riski darba vietā, piemēram:

—

psihosociālas problēmas un muskulatūras un skeleta sistēmas traucējumi,

| — | bīstamas vielas, riski reproduktīvajai sistēmai un riski, kas saistīti ar jaunām tehnoloģijām, piemēram, nanotehnoloģijām, |
| --- | --- |

—

bīstamas vielas, riski reproduktīvajai sistēmai un riski, kas saistīti ar jaunām tehnoloģijām, piemēram, nanotehnoloģijām,

| — | riski, kas saistīti ar jaunām darba organizācijas formām; un |
| --- | --- |

—

riski, kas saistīti ar jaunām darba organizācijas formām; un

| — | arodveselības un darba drošības pārvaldība, |
| --- | --- |

—

arodveselības un darba drošības pārvaldība,

| — | dzimumu aspektu pienācīga ņemšana vērā; |
| --- | --- |

—

dzimumu aspektu pienācīga ņemšana vērā;

| f) | darba vietām jābūt projektētām tā, lai darba ņēmēji var strādāt visu savu darba dzīvi. Turklāt darba vietām vajadzētu būt pielāgotām vecāku darba ņēmēju un invalīdu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

f)

darba vietām jābūt projektētām tā, lai darba ņēmēji var strādāt visu savu darba dzīvi. Turklāt darba vietām vajadzētu būt pielāgotām vecāku darba ņēmēju un invalīdu īpašajām vajadzībām;

| g) | visos izglītības līmeņos un visās jomās jāveicina izmaiņas uzvedības modeļos attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā; |
| --- | --- |

g)

visos izglītības līmeņos un visās jomās jāveicina izmaiņas uzvedības modeļos attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā;

| h) | jāturpina izstrādāt jauni instrumenti, ar ko novērtēt gūtos panākumus un pūles, ko pielikuši visas iesaistītās puses valstu un Eiropas mērogā, jo īpaši, izmantojot “score boarding”; |
| --- | --- |

h)

jāturpina izstrādāt jauni instrumenti, ar ko novērtēt gūtos panākumus un pūles, ko pielikuši visas iesaistītās puses valstu un Eiropas mērogā, jo īpaši, izmantojot “score boarding”;

| i) | jāstiprina starptautiska sadarbība un jāturpina aktīvi sadarboties ar Starptautisko darba organizāciju (SDO), Pasaules veselības organizāciju (PVO) un citām starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

i)

jāstiprina starptautiska sadarbība un jāturpina aktīvi sadarboties ar Starptautisko darba organizāciju (SDO), Pasaules veselības organizāciju (PVO) un citām starptautiskām organizācijām.

II.

Padome:

| 1. | Pauž gandarījumu attiecībā uz Komisijas Paziņojumu par jaunu Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā (2007.–2012.); |
| --- | --- |

1.

Pauž gandarījumu attiecībā uz Komisijas Paziņojumu par jaunu Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā (2007.–2012.);

| 2. | uzskata, ka minētajā paziņojumā ir paredzēta vērtīga sistēma, lai turpinātu Kopienas līmenī efektīvi īstenot EK līguma 137. pantu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka minētajā paziņojumā ir paredzēta vērtīga sistēma, lai turpinātu Kopienas līmenī efektīvi īstenot EK līguma 137. pantu;

| 3. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka arodveselība un drošība darbā ne vien aizsargā darba ņēmēju dzīvību un veselību un veicina to motivāciju, bet ir arī ārkārtīgi nozīmīga, lai palielinātu uzņēmumu konkurētspēju un produktivitāti un nodrošinātu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību, samazinot sociālās un ekonomiskās izmaksas, ko rada nelaimes gadījumi darbā, incidenti un slimības; |
| --- | --- |

3.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka arodveselība un drošība darbā ne vien aizsargā darba ņēmēju dzīvību un veselību un veicina to motivāciju, bet ir arī ārkārtīgi nozīmīga, lai palielinātu uzņēmumu konkurētspēju un produktivitāti un nodrošinātu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību, samazinot sociālās un ekonomiskās izmaksas, ko rada nelaimes gadījumi darbā, incidenti un slimības;

| 4. | uzsver to, ka kolektīvi aizsardzības pasākumi un vēršanās pret risku cēloni ir preventīvas darbības pamatprincipi; |
| --- | --- |

4.

uzsver to, ka kolektīvi aizsardzības pasākumi un vēršanās pret risku cēloni ir preventīvas darbības pamatprincipi;

| 5. | uzskata, ka Kopienas veselības aizsardzības un drošības darbā politikai, kuras pamatā ir vispārēja pieeja labklājībai darbā, vajadzētu būt šādam mērķim– nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaita nepārtraukta, ilgtspējīga un konsekventa samazināšana; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Kopienas veselības aizsardzības un drošības darbā politikai, kuras pamatā ir vispārēja pieeja labklājībai darbā, vajadzētu būt šādam mērķim– nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaita nepārtraukta, ilgtspējīga un konsekventa samazināšana;

| 6. | atbalsta Komisiju, kas Kopienas līmenī tiecas par 25 % samazināt nelaimes gadījumus darbā, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, apstākļus un iespējas; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisiju, kas Kopienas līmenī tiecas par 25 % samazināt nelaimes gadījumus darbā, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, apstākļus un iespējas;

| 7. | uzsver, ka:






  a) | jāatzīst programmas “Labs darbs” nozīmīgums un tās pamatprincipi, proti, darba ņēmēju tiesības un līdzdalība, iespēju vienlīdzība, drošība un veselības aizsardzība un ģimenei labvēlīga darba organizācija; |
| --- | --- | --- |

7.

uzsver, ka:

a)

jāatzīst programmas “Labs darbs” nozīmīgums un tās pamatprincipi, proti, darba ņēmēju tiesības un līdzdalība, iespēju vienlīdzība, drošība un veselības aizsardzība un ģimenei labvēlīga darba organizācija;

| b) | jāņem vērā jaunie pārbaudījumi, piemēram, demogrāfiskā stāvokļa pārmaiņas un darbaspēka novecošana, jaunas nodarbinātības tendences un jaunas skaitliski lielākas migrantu plūsmas gan uz Eiropu, gan Eiropā; |
| --- | --- |

b)

jāņem vērā jaunie pārbaudījumi, piemēram, demogrāfiskā stāvokļa pārmaiņas un darbaspēka novecošana, jaunas nodarbinātības tendences un jaunas skaitliski lielākas migrantu plūsmas gan uz Eiropu, gan Eiropā;

| c) | — | jānodrošina moderns un efektīvs tiesiskais regulējums veselības aizsardzībai un drošībai darbā, |
| --- | --- | --- |

c)

—

jānodrošina moderns un efektīvs tiesiskais regulējums veselības aizsardzībai un drošībai darbā,

| — | jāgarantē Kopienas tiesību aktu pareiza īstenošana, |
| --- | --- |

—

jāgarantē Kopienas tiesību aktu pareiza īstenošana,

| — | jāvienkāršo Kopienas tiesību akti, nesamazinot jau pastāvošo aizsardzības līmeni, un |
| --- | --- |

—

jāvienkāršo Kopienas tiesību akti, nesamazinot jau pastāvošo aizsardzības līmeni, un

| — | jāpielāgo Kopienas tiesību akti pārmaiņām darba vietās; |
| --- | --- |

—

jāpielāgo Kopienas tiesību akti pārmaiņām darba vietās;

| d) | jāpalielina attiecīgo personu izpratne par vajadzību rehabilitēt un reintegrēt darba ņēmējus, kas ilgu laiku atstumti no darba tirgus sakarā ar nelaimes gadījumu darbā, arodslimību vai invaliditāti; |
| --- | --- |

d)

jāpalielina attiecīgo personu izpratne par vajadzību rehabilitēt un reintegrēt darba ņēmējus, kas ilgu laiku atstumti no darba tirgus sakarā ar nelaimes gadījumu darbā, arodslimību vai invaliditāti;

| e) | jāizmanto papildu pasākumi, tostarp ekonomiski stimuli, nolūkā mainīt uzskatus, lai panāktu integrētu, līdzdalību veicinošu veselības aizsardzības un drošības pārvaldību uzņēmumos; |
| --- | --- |

e)

jāizmanto papildu pasākumi, tostarp ekonomiski stimuli, nolūkā mainīt uzskatus, lai panāktu integrētu, līdzdalību veicinošu veselības aizsardzības un drošības pārvaldību uzņēmumos;

| f) | jāaicina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra sekmēt informācijas un labas prakses apmaiņu un, izmantojot riska novērošanas mehānismu, sagatavot augstas kvalitātes informāciju par konkrētām problēmām. Būtu vairāk jāapsver plašākas sociālekonomiskās tendences un ietekmes; |
| --- | --- |

f)

jāaicina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra sekmēt informācijas un labas prakses apmaiņu un, izmantojot riska novērošanas mehānismu, sagatavot augstas kvalitātes informāciju par konkrētām problēmām. Būtu vairāk jāapsver plašākas sociālekonomiskās tendences un ietekmes;

| 8. | aicina dalībvalstis:






  a) | sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādāt un īstenot saskaņotas valsts drošības un veselības aizsardzības stratēģijas, kuras pielāgotas attiecīgas valsts apstākļiem un kurām vajadzības gadījumā ir izvērtējami mērķi, kas izvirzīti šajā sakarā, lai vēl vairāk samazinātu nelaimes gadījumus darbā un arodslimību biežumu, jo īpaši nozarēs, kurās skaits pārsniedz vidējo rādītāju; |
| --- | --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis:

a)

sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādāt un īstenot saskaņotas valsts drošības un veselības aizsardzības stratēģijas, kuras pielāgotas attiecīgas valsts apstākļiem un kurām vajadzības gadījumā ir izvērtējami mērķi, kas izvirzīti šajā sakarā, lai vēl vairāk samazinātu nelaimes gadījumus darbā un arodslimību biežumu, jo īpaši nozarēs, kurās skaits pārsniedz vidējo rādītāju;

| b) | attiecīgajā gadījumā attiecīgas valsts sociālās aizsardzības un veselības aprūpes sistēmām piešķirt aktīvāku lomu, uzlabojot profilaksi un rehabilitējot un reintegrējot darba ņēmējus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā gadījumā attiecīgas valsts sociālās aizsardzības un veselības aprūpes sistēmām piešķirt aktīvāku lomu, uzlabojot profilaksi un rehabilitējot un reintegrējot darba ņēmējus;

| c) | apsvērt iespējas, ko sniedz Kopienas Nodarbinātības un sociālās vienotības programma (PROGRESS), Eiropas Sociālais fonds un citi Kopienas fondi, lai veicinātu Kopienas stratēģiju; |
| --- | --- |

c)

apsvērt iespējas, ko sniedz Kopienas Nodarbinātības un sociālās vienotības programma (PROGRESS), Eiropas Sociālais fonds un citi Kopienas fondi, lai veicinātu Kopienas stratēģiju;

| d) | mudināt valstu pētniecības centrus apmainīties ar informāciju un sadarboties programmās valstu un Eiropas līmenī, koncentrējoties uz problēmu risināšanu un rezultātu ātru nodošanu uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

d)

mudināt valstu pētniecības centrus apmainīties ar informāciju un sadarboties programmās valstu un Eiropas līmenī, koncentrējoties uz problēmu risināšanu un rezultātu ātru nodošanu uzņēmumiem, jo īpaši MVU;

| e) | paaugstināt informētību, uzlabojot informāciju, apmācot un iesaistot darbiniekus, sniedzot vienkāršas apmācības, īpaši mazajiem uzņēmumiem, un analizējot un izplatot labas prakses piemērus, jo īpaši izmantojot iesaistīto pušu tīklu izveidošanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

e)

paaugstināt informētību, uzlabojot informāciju, apmācot un iesaistot darbiniekus, sniedzot vienkāršas apmācības, īpaši mazajiem uzņēmumiem, un analizējot un izplatot labas prakses piemērus, jo īpaši izmantojot iesaistīto pušu tīklu izveidošanu vietējā līmenī;

| f) | veicināt sistēmisku pieeju labklājībai darbā, izmantojot darba kvalitātes ierosmes, integrējot jo īpaši veselības aizsardzību un drošību, mūžizglītību un dzimumu aspektus uzņēmumu pārvaldībā un visos izglītības līmeņos; |
| --- | --- |

f)

veicināt sistēmisku pieeju labklājībai darbā, izmantojot darba kvalitātes ierosmes, integrējot jo īpaši veselības aizsardzību un drošību, mūžizglītību un dzimumu aspektus uzņēmumu pārvaldībā un visos izglītības līmeņos;

| g) | nodrošināt labāku un efektīvāku īstenošanu visās dalībvalstīs un veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus darba inspekcijām; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt labāku un efektīvāku īstenošanu visās dalībvalstīs un veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus darba inspekcijām;

| h) | izmantojot visus pieejamos līdzekļus, turpināt īstenot 2003. gadā pieņemto Starptautiskās darba organizācijas Globālo drošības un veselības aizsardzības darbā stratēģiju; |
| --- | --- |

h)

izmantojot visus pieejamos līdzekļus, turpināt īstenot 2003. gadā pieņemto Starptautiskās darba organizācijas Globālo drošības un veselības aizsardzības darbā stratēģiju;

| i) | pievērst īpašu uzmanību aktuālām nodarbinātības tendencēm, piemēram, pašnodarbināto skaita pieaugumam, ārpakalpojumu izmantošanai, apakšlīgumu slēgšanai, migrējošiem darba ņēmējiem un norīkotiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

i)

pievērst īpašu uzmanību aktuālām nodarbinātības tendencēm, piemēram, pašnodarbināto skaita pieaugumam, ārpakalpojumu izmantošanai, apakšlīgumu slēgšanai, migrējošiem darba ņēmējiem un norīkotiem darbiniekiem;

| 9. | aicina Komisiju:






  a) | veicināt darba drošību un arodveselību, attiecīgi reaģējot uz pārmaiņām darba pasaulē; |
| --- | --- | --- |

9.

aicina Komisiju:

a)

veicināt darba drošību un arodveselību, attiecīgi reaģējot uz pārmaiņām darba pasaulē;

| b) | nodrošināt labāku sadarbību ar un starp dažādām organizācijām un komitejām, piemēram, Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju (ACSH), Vecāko darba inspektoru komiteju, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, un ņemt vērā šo organizāciju sniegto informāciju un komiteju viedokļus par jaunas politikas un tiesību aktu izstrādi šajā jomā; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt labāku sadarbību ar un starp dažādām organizācijām un komitejām, piemēram, Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju (ACSH), Vecāko darba inspektoru komiteju, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, un ņemt vērā šo organizāciju sniegto informāciju un komiteju viedokļus par jaunas politikas un tiesību aktu izstrādi šajā jomā;

| c) | turpināt pārraudzīt un atbalstīt tiesību aktu īstenošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

c)

turpināt pārraudzīt un atbalstīt tiesību aktu īstenošanu visās dalībvalstīs;

| d) | kopā ar ACSH un sociālajiem partneriem izstrādāt rokasgrāmatas par direktīvu piemērošanu, jo īpaši saistībā ar MVU; |
| --- | --- |

d)

kopā ar ACSH un sociālajiem partneriem izstrādāt rokasgrāmatas par direktīvu piemērošanu, jo īpaši saistībā ar MVU;

| e) | uzlabot koordināciju ar citām Kopienas politikas jomām, jo īpaši attiecībā uz darba iekārtu un ķimikāliju ražošanu un tirdzniecību, kā arī attiecībā uz sabiedrības veselības, izglītības un diskriminācijas novēršanas politiku; |
| --- | --- |

e)

uzlabot koordināciju ar citām Kopienas politikas jomām, jo īpaši attiecībā uz darba iekārtu un ķimikāliju ražošanu un tirdzniecību, kā arī attiecībā uz sabiedrības veselības, izglītības un diskriminācijas novēršanas politiku;

| f) | mudināt viedokļu un pieredzes apmaiņu ACSH attiecībā uz valstu stratēģijām; |
| --- | --- |

f)

mudināt viedokļu un pieredzes apmaiņu ACSH attiecībā uz valstu stratēģijām;

| g) | ar ACSH atbalstu uzlabot Padomes Direktīvas 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1), 7. panta īstenošanu attiecībā uz preventīvo pakalpojumu kvalitāti, jomu un pieejamību; |
| --- | --- |

g)

ar ACSH atbalstu uzlabot Padomes Direktīvas 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1), 7. panta īstenošanu attiecībā uz preventīvo pakalpojumu kvalitāti, jomu un pieejamību;

| h) | izstrādāt vienotu metodiku, lai ciešā sadarbībā ar ACSH izvērtētu direktīvas par veselības aizsardzību un drošību darbā, un pastiprināt centienus, lai turpinātu uzlabot un vienkāršot administratīvās un iestāžu regulatīvās sistēmas, ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, un Komisijas darbību, samazinot administratīvo slogu, vienlaikus nesamazinot panākto aizsardzības līmeni, un pievēršot pienācīgu uzmanību izteikti mazo uzņēmumu vajadzībām saistībā ar šo tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

h)

izstrādāt vienotu metodiku, lai ciešā sadarbībā ar ACSH izvērtētu direktīvas par veselības aizsardzību un drošību darbā, un pastiprināt centienus, lai turpinātu uzlabot un vienkāršot administratīvās un iestāžu regulatīvās sistēmas, ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, un Komisijas darbību, samazinot administratīvo slogu, vienlaikus nesamazinot panākto aizsardzības līmeni, un pievēršot pienācīgu uzmanību izteikti mazo uzņēmumu vajadzībām saistībā ar šo tiesību aktu īstenošanu;

| i) | nodrošināt, ka jebkādos jaunos tiesību aktos, kas ierosināti saskaņā ar Kopienas stratēģiju, ir ievērots labāka regulējuma princips, kura nozīmīgums atkārtoti uzsvērts Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, un ka par tiem attiecīgos gadījumos ir veikts efektīvs ietekmes izvērtējums; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, ka jebkādos jaunos tiesību aktos, kas ierosināti saskaņā ar Kopienas stratēģiju, ir ievērots labāka regulējuma princips, kura nozīmīgums atkārtoti uzsvērts Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, un ka par tiem attiecīgos gadījumos ir veikts efektīvs ietekmes izvērtējums;

| j) | kopā ar ACSH izskatīt veidus, kā vairāki uzņēmēji var sadarboties, ja vienā darbavietā pastāv vairāki apakšlīguma līmeņi; |
| --- | --- |

j)

kopā ar ACSH izskatīt veidus, kā vairāki uzņēmēji var sadarboties, ja vienā darbavietā pastāv vairāki apakšlīguma līmeņi;

| k) | sadarboties ar likumdevējām iestādēm, izveidojot tādu atbilstīgu Eiropas statistikas sistēmu drošības un veselības aizsardzības darbā jomā, kurā ņemtas vērā dažādas valstu sistēmas un ar kuru neuzliek papildu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

k)

sadarboties ar likumdevējām iestādēm, izveidojot tādu atbilstīgu Eiropas statistikas sistēmu drošības un veselības aizsardzības darbā jomā, kurā ņemtas vērā dažādas valstu sistēmas un ar kuru neuzliek papildu administratīvo slogu;

| 10. | aicina sociālos partnerus:






  a) | izstrādāt ierosmes saistībā ar nozares sociālo dialogu un nodrošināt, ka darba ņēmēju pārstāvjiem ir dots vairāk iespēju līdzdarboties darba risku sistemātiskā pārvaldībā; |
| --- | --- | --- |

10.

aicina sociālos partnerus:

a)

izstrādāt ierosmes saistībā ar nozares sociālo dialogu un nodrošināt, ka darba ņēmēju pārstāvjiem ir dots vairāk iespēju līdzdarboties darba risku sistemātiskā pārvaldībā;

| b) | aktīvi piedalīties Kopienas stratēģijas pamatprincipu izplatīšanā Eiropas, valsts, reģiona un uzņēmuma līmenī; |
| --- | --- |

b)

aktīvi piedalīties Kopienas stratēģijas pamatprincipu izplatīšanā Eiropas, valsts, reģiona un uzņēmuma līmenī;

| c) | aktīvi sadarboties ar attiecīgās valsts iestādēm valstu veselības aizsardzības un drošības stratēģiju izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

aktīvi sadarboties ar attiecīgās valsts iestādēm valstu veselības aizsardzības un drošības stratēģiju izstrādē un īstenošanā;

| d) | darba vietās veicināt to, ka pareizi piemēro riska novēršanas darbā principus; |
| --- | --- |

d)

darba vietās veicināt to, ka pareizi piemēro riska novēršanas darbā principus;

| e) | turpināt sarunas par to, kā novērst vardarbību un uzmākšanos darbā, un ņemt vērā Eiropas Pamatnolīguma par darba izraisītu stresu īstenošanas izvērtējumu; |
| --- | --- |

e)

turpināt sarunas par to, kā novērst vardarbību un uzmākšanos darbā, un ņemt vērā Eiropas Pamatnolīguma par darba izraisītu stresu īstenošanas izvērtējumu;

| f) | gan valstu, gan Kopienas līmenī palielināt tehnisko palīdzību un veicināt apmācības darba ņēmēju pārstāvjiem, kas atbildīgi par veselības aizsardzību un drošību, un darba devējiem, īpaši MVU. |
| --- | --- |

f)

gan valstu, gan Kopienas līmenī palielināt tehnisko palīdzību un veicināt apmācības darba ņēmēju pārstāvjiem, kas atbildīgi par veselības aizsardzību un drošību, un darba devējiem, īpaši MVU.

---

(1)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

---

II Informācija

KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS

Eiropas Parlaments Padome Komisija

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/5

---

Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants)

(2007/C 145/02)

VISPĀRĪGI PRINCIPI

| 1. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā “iestādes”) atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā “iestādes”) atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem.

| 2. | Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

2.

Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas.

| 3. | Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1) un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire. |
| --- | --- |

3.

Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1) un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire.

| 4. | Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā. |
| --- | --- |

4.

Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā.

| 5. | Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni. |
| --- | --- |

5.

Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni.

| 6. | Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu. |
| --- | --- |

6.

Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu.

| 7. | Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā, bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes (“trialogs”). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu. |
| --- | --- |

7.

Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā, bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes (“trialogs”). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu.

| 8. | Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā, un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem. |
| --- | --- |

8.

Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā, un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem.

| 9. | Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams. |
| --- | --- |

9.

Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams.

| 10. | Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju. |
| --- | --- |

10.

Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju.

PIRMAIS LASĪJUMS

| 11. | Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

11.

Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā.

Vienošanās Eiropas Parlamentā pirmā lasījuma stadijā

| 12. | Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

12.

Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā.

| 13. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

13.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 14. | Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

14.

Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

| 15. | Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

15.

Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams.

Vienošanās Padomes kopējās nostājas stadijā

| 16. | Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā. |
| --- | --- |

16.

Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā.

| 17. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

17.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 18. | Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

18.

Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

OTRAIS LASĪJUMS

| 19. | Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju. |
| --- | --- |

19.

Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju.

| 20. | Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu. |
| --- | --- |

20.

Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu.

Vienošanās Eiropas Parlamentā otrā lasījuma stadijā

| 21. | Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

21.

Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam.

| 22. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

22.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 23. | Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

23.

Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

SAMIERINĀŠANA

| 24. | Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem. |
| --- | --- |

24.

Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem.

| 25. | Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs. |
| --- | --- |

25.

Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs.

| 26. | Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus. |
| --- | --- |

26.

Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus.

| 27. | Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma. |
| --- | --- |

27.

Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma.

| 28. | Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs. |
| --- | --- |

28.

Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs.

| 29. | Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai. |
| --- | --- |

29.

Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai.

| 30. | Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās, (“B jautājums”) var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem (“A jautājumi”), tos neapspriežot. |
| --- | --- |

30.

Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās, (“B jautājums”) var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem (“A jautājumi”), tos neapspriežot.

| 31. | Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

31.

Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams.

| 32. | Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās. |
| --- | --- |

32.

Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās.

| 33. | Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam. |
| --- | --- |

33.

Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam.

| 34. | Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā. |
| --- | --- |

34.

Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā.

| 35. | Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

35.

Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai.

| 36. | Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski-lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu. |
| --- | --- |

36.

Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski-lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu.

| 37. | Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas. |
| --- | --- |

37.

Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas.

| 38. | Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts. |
| --- | --- |

38.

Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts.

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 39. | Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju. |
| --- | --- |

39.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju.

| 40. | Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti. |
| --- | --- |

40.

Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti.

| 41. | Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas. |
| --- | --- |

41.

Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas.

| 42. | Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski-lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības. |
| --- | --- |

42.

Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski-lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības.

| 43. | Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu. |
| --- | --- |

43.

Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu.

| 44. | Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi “komitoloģijas” lēmumam (2)), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

44.

Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi “komitoloģijas” lēmumam (2)), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu.

| 45. | Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei. |
| --- | --- |

45.

Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei.

| 46. | Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem. |
| --- | --- |

46.

Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem.

| 47. | Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus. |
| --- | --- |

47.

Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus.

| 48. | Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē. |
| --- | --- |

48.

Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē.

| 49. | Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu. |
| --- | --- |

49.

Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu.

Briselē, divtūkstoš septītā gada trīspadsmitajā jūnijā.

Eiroparlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Image

Eiropas Savienības Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

Image

Eiropas Kopienu Komisijas vārdā

Priekšsēdētājs

Image

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 27.7.2006., 11. lpp.).

2

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4693 — Veolia/Sulo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 145/03)

Komisija 2007. gada 19. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4693. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4693. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 145/04)

Komisija 2007. gada 18. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4663. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4663. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 145/05)

Komisija 2007. gada 26. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4704. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4704. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/12

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 145/06)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 53/06 |
| Dalībvalsts | Malta |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta |
| Juridiskais pamats | Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija |
| Atbalsta veids | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija |
| Budžets | No 1,25 līdz 2,0 miljoniem MTL |
| Intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | — |
| Attiecīgā nozare | Pasažieru pārvadājumi ar autobusu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Il-Gvern Malti |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.3.2007.

Atbalsta Nr.

NN 53/06

Dalībvalsts

Malta

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta

Juridiskais pamats

Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija

Atbalsta veids

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija

Budžets

No 1,25 līdz 2,0 miljoniem MTL

Intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

—

Attiecīgā nozare

Pasažieru pārvadājumi ar autobusu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Il-Gvern Malti

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 738/06 |
| Dalībvalsts | Čehija |
| Reģions | Celé území státu |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu |
| Juridiskais pamats | Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Atbalsts, lai kompensētu dabas katastrofu radītos zaudējumus |
| Atbalsta veids | Piešķīrums |
| Budžets | 47 388 000 CZK (1 675 000 EUR) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2007. gada beigām |
| Attiecīgās nozares | Transports (iekšējie ūdensceļi) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo dopravy |
| Nábřeží Ludvika Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.2.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 738/06

Dalībvalsts

Čehija

Reģions

Celé území státu

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu

Juridiskais pamats

Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Atbalsts, lai kompensētu dabas katastrofu radītos zaudējumus

Atbalsta veids

Piešķīrums

Budžets

47 388 000 CZK (1 675 000 EUR)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 2007. gada beigām

Attiecīgās nozares

Transports (iekšējie ūdensceļi)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo dopravy

Nábřeží Ludvika Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 29. jūnijs

(2007/C 145/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3505 |
| JPY | Japānas jēna | 166,63 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4422 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,674 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2525 |
| CHF | Šveices franks | 1,6553 |
| ISK | Islandes krona | 84,26 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9725 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5837 |
| CZK | Čehijas krona | 28,718 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 246,15 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6963 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7677 |
| RON | Rumānijas leja | 3,134 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,635 |
| TRY | Turcijas lira | 1,774 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5885 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4245 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5569 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7502 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0664 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 247,73 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5531 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2816 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3035 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 201,77 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6626 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,461 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,807 |
| THB | Taizemes bats | 42,615 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3505

JPY

Japānas jēna

166,63

DKK

Dānijas krona

7,4422

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,674

SEK

Zviedrijas krona

9,2525

CHF

Šveices franks

1,6553

ISK

Islandes krona

84,26

NOK

Norvēģijas krona

7,9725

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5837

CZK

Čehijas krona

28,718

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

246,15

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6963

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7677

RON

Rumānijas leja

3,134

SKK

Slovākijas krona

33,635

TRY

Turcijas lira

1,774

AUD

Austrālijas dolārs

1,5885

CAD

Kanādas dolārs

1,4245

HKD

Hongkongas dolārs

10,5569

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7502

SGD

Singapūras dolārs

2,0664

KRW

Dienvidkorejas vons

1 247,73

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5531

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2816

HRK

Horvātijas kuna

7,3035

IDR

Indonēzijas rūpija

12 201,77

MYR

Malaizijas ringits

4,6626

PHP

Filipīnu peso

62,461

RUB

Krievijas rublis

34,807

THB

Taizemes bats

42,615

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/15

---

SAISTOŠA IZZIŅA PAR TARIFU

(2007/C 145/08)

To muitas iestāžu saraksts, kuru dalībvalstis izraudzījušās, lai tās pieņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu vai izsniegtu tādu izziņu, kas apstiprināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1) 6.panta 5.punktu, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (2).

| Dalībvalsts | Muitas iestāde |
| --- | --- |
| APVIENOTO KARALISTI | Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
| HM Revenue and Customs |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

Dalībvalsts

Muitas iestāde

APVIENOTO KARALISTI

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

AUSTRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

BEĻĢIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

BULGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Агенция “Митници” |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. “Г. С. Раковски” No. 47 |
| BG-София 1202 |

Агенция “Митници”

Централно Митническо Управление

ул. “Г. С. Раковски” No. 47

BG-София 1202

ČEHIJAS REPUBLIKA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení závazných informací |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení závazných informací

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

DĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

Visas reģionālās muitas- un nodokļu iestādes

FRANCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris cédex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris cédex 09

GRIEĶIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-105 58 Αθήνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-105 58 Αθήνα

IGAUNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

ĪRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

ITĀLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

KIPRA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

LATVIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LIETUVA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURGA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MALTA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| Valletta CMR 02 |
| Malta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

Valletta CMR 02

Malta

NĪDERLANDE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid |
| --- |
| t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid

t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

POLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| PL-01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

PL-01-443 Warszawa

PORTUGĀLE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfândega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfândega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

RUMĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Autoritatea Naţională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1, |
| Bucureşti |

Autoritatea Naţională a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1,

Bucureşti

SLOVĀKIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Colny urad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colnych tarif |
| Mileticova 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colny urad Bratislava

Oddelenie colnych tarif

Mileticova 42

SK-824 59 Bratislava

SLOVĒNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

SOMIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tullihallitus — Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus — Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Muitas pārvalde un visas muitas iestādes

SPĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

UNGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| 1163 Budapest |
| Hősök fasora 20-24 |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

1163 Budapest

Hősök fasora 20-24

VĀCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 10., 11., 20., 22., 23., kā arī 86. — 92. un 94. — 97. nodaļās

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 2., 3., 5., 9., 12. –16., 18., 24. un 27. nodaļas, 3505. un 3506. preču pozīcijas, kā arī 38. — 40., 45. un 46. nodaļās

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 25., 32., 34. — 37. (izņemot 3505. un 3506.preču pozīcijas), 41. — 43. un 50. — 70.nodaļās

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 17., 26., 28. –31., 33., 47. — 49., 71. — 83. un 93. nodaļās

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 1., 4., 7., 8., 19., 21. nodaļās

| Sophienstraße 6 |
| --- |
| D-80333 München |

Sophienstraße 6

D-80333 München

preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 6., 44., 84. un 85. nodaļās

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

ZVIEDRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| S-112 98 STOCKHOLM |

Tullverket

Box 12854

S-112 98 STOCKHOLM

---

(1)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 62, 1.3.2007., 6.-7. lpp.

---

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/20

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo īstenošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

(2007/C 145/09)

| ESO (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Gāzes ūdenssildītāji ar gāzes degli mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens ātrai sagatavošanai | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (18.7.2001.) |
| EN 26:1997/A3:2006 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2007.) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-1.daļa: Drošība — Vispārīgi | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.9.1999.) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (29.2.2004.) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.2005.) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-2.daļa: Drošība — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm vai griliem | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003+A1:2006
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-3.daļa: Drošība — Ierīces ar stikla keramikas sildvirsmu | EN 30-1-3:2003 | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2007.) |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-4.daļa: Drošība — Ierīces, kurām ir viens vai vairāki degļi ar automātisku degšanas regulāciju | — | |
| EN 30-1-4:2002/A1:2006 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.5.2007.) |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.11.2005.) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-2.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm un/vai griliem | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Gāzes iekārtu spiediena regulatori ar ieplūdes spiedienu līdz 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (17.7.1997.) |
| CEN | EN 89:1999
  Gāzes ūdenssildītāji mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (17.10.2000.) |
| EN 89:1999/A2:2000 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (18.7.2001.) |
| EN 89:1999/A3:2006 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2007.) |
| EN 89:1999/A4:2006 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.5.2007.) |
| CEN | EN 125:1991
  Liesmas novērošanas ierīces iekārtām, kuras dedzina gāzi — Termoelektriskie tipi | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (17.7.1997.) |
| CEN | EN 126:2004
  Vairākfunkciju regulatori aparātiem, kuros dedzina gāzi | EN 126:1995 | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| CEN | EN 161:2007
  Gāzes degļu un gāzes aparātu automātiskie slēgvārsti | EN 161:2001 | 31.7.2007. |
| CEN | EN 203-1:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 1.daļa: Drošības prasības | EN 203-1:1992 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-1.daļa: Vaļējie degļi un vokdegļi | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gāzes aparāti sabiedriskās ēdināšanas iestādēm — 2-2.daļa: Īpašās prasības — Krāsnis | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-3.daļa: Vārāmpannas | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-4.daļa: Fritieri | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-6.daļa: Ūdens karsētāji dzērienu gatavošanai | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-8.daļa: Cepešpannas un paellas pannas | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-9.daļa: Bezriņķu plītsvirsas, plīts sildplates un grila pannas | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Ar gāzi karsējamas lielvirtuvju iekārtas — 2-11.daļa: Īpašas prasības — Makaronu katli | EN 203-2:1995 | 31.12.2008. |
| CEN | EN 257:1992
  Mehāniskie termostati gāzi dedzinošām ierīcēm | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (17.7.1997.) |
| CEN | EN 297:1994
  Gāzes apkures katli — B11 un B11BS tipa katli ar gaisa degli un nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (24.2.1998.) |
| EN 297:1994/A5:1998 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.1998.) |
| EN 297:1994/A2:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (29.10.2002.) |
| EN 297:1994/A6:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (23.12.2003.) |
| EN 297:1994/A4:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.6.2005.) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Automātiskās gāzes degļu kontroles iekārtas gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi ar vai bez ventilatoriem | EN 298:1993 | Darbības izbeigšanās datums
  (30.9.2006.) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Apkures katli — 3.daļa: Gāzes apkures katli — Katls ar piespiedu vilkmes degli | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.6.2005.) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 303-7:2006
  Apkures katli — 7.daļa: Gāzes apkures katli aprīkoti ar piespiedu vilkmes degļiem un nominālo siltuma atdevi līdz 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 377:1993
  Smērvielas, kuras lieto ierīcēm un ar tām saistītām kontroles sistēmām, kurās izmanto deggāzes, izņemot ierīces, kas paredzētas rūpnieciskiem procesiem | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.6.2005.) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 1.daļa: Drošība | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (18.7.2001.) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.10.2002.) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 2.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana | — | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Drošība | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (18.7.2001.) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (9.9.2003.) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana | — | |
| CEN | EN 437:2003
  Pārbaudes gāzes — Pārbaudes spiedieni — Aparātu kategorijas | EN 437:1993 | Darbības izbeigšanās datums
  (23.12.2003.) |
| CEN | EN 449:2002
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mājsaimniecības gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas (ieskaitot izplūstošās katalītiskās sadegšanas sildītājus) | EN 449:1996 | Darbības izbeigšanās datums
  (2.7.2003.) |
| CEN | EN 461:1999
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas ar jaudu, kas nepārsniedz 10 kW un nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.9.2004.) |
| CEN | EN 483:1999
  Gāzes apkures katli — C tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Patstāvīgās sildvirsmas, ieskaitot tās, kas tiek lietotas ārpus telpām grillos | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Daudzfunkcionāli degļi vārīšanai ārpus telpām | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gaļas cepšanas restes lietošanai ārpus telpām | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Dekoratīvi gāzes aparāti ar kurināmā imitācijas efektu | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.2003.) |
| EN 509:1999/A2:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.6.2005.) |
| CEN | EN 521: 2006
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces | EN 521:1998 | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2006.) |
| CEN | EN 525:1997
  Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Gumijas materiāli gāzes iekārtu un ierīču blīvēm un diafragmām | EN 291:1992
  EN 279:1991 | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.1995.) |
| CEN | EN 613:2000
  Autonomi gāzes apkures konvektori | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (23.12.2003.) |
| CEN | EN 621:1998
  Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, bez ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2002.) |
| CEN | EN 624:2000
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — SNG aprīkojums, kas nodrošina telpu apsildīšanu un paredzēts uzstādīšanai transporta līdzekļos un kuģos | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Gāzes apkures katli — Īpašās prasības mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai kombinētā apkures katlā, kura nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 70 kW | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 70 kW, bet nepārsniedz 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Gāzveida kurināmo automātiskie piespiedu vilkmes degļi | EN 676:1996 | Darbības izbeigšanās datums
  (8.4.2004.) |
| CEN | EN 677:1998
  Gāzes apkures katli — Kondensējošo apkures katlu, ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, īpašās prasības | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Tehniskie noteikumi sašķidrinātas gāzes iekārtām — Absorbcijas saldēšanas ierīces | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 1.daļa: Gaisnecaurlaidīgie savienojumi | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 2.daļa: Necietējošie savienojumi | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 3.daļa: Līdzenas teflona (PTFE) lentes | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 1.daļa: D sistēma, drošība | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2001.) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.10.2002.) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 2.daļa: E sistēma, drošība | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2001.) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.10.2002.) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 3.daļa: F sistēma, drošība | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2001.) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.10.2002.) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 4.daļa: H sistēma, drošība | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2001.) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2002.) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.10.2002.) |
| CEN | EN 778:1998
  Dzīvojamo māju piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, bez ventilatoriem, sildāmā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2002.) |
| CEN | EN 1020:1997
  Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, ar ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2002.) |
| CEN | EN 1106:2001
  Gāzes aparātu manuāli regulējami krāni | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Gāzes kaloriferi mājsaimniecībai un rūpniecībai — Papildus prasības kondensatoru tipa kaloriferiem | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Autonomi gāzapkures konvektori ar ventilatoru, kas palīdz pievadīt degšanai vajadzīgo gaisu un/vai aizvadīt dūmgāzes | — | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (28.2.2006.) |
| CEN | EN 1319:1998
  Piespiedkonvekcijas gaisa sildītāji dzīvojamo māju apkurei ar tiešo gāzes sadedzināšanu, piespiedu vilkmes degļiem un siltuma jaudu kas nepārsniedz 70 kW | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (17.10.2000.) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2002.) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 1.daļa: Drošība | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mobilie un portatīvie piespiedu apmaiņas tieši karsētie gaisa sildītāji, kas nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| CEN | EN 1643:2000
  Gāzes degļu un gāzes iekārtu automātisko slēgvārstu pārbaudīšanas sistēmas | — | |
| CEN | EN 1854:2006
  Gāzes spiediena sensori gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi | EN 1854:1997 | Darbības izbeigšanās datums
  (4.11.2006.) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 1.daļa: Pneimotipa ierīces | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (23.12.2003.) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 2.daļa: Elektroniskas ierīces | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Gāzes degļu un gāzes iekārtu nulles spiediena regulatori | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 1.daļa: Drošība | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Karsta gaisa pūtējs ar tiešu gāzes sadedzināšanu siltumnīcām, kā arī papildus apkurei lauksaimniecības, rūpniecības un publiskās ēkās | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Zemspiediena, neiestādāmie regulatori ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 200 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 4 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (28.2.2006.) |
| CEN | EN 13278:2003
  Autonomi telpu gāzessildītāji ar vaļēju degkameru | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Gāzes degļu un gāzes iekārtu drošības, kontroles un vadības ierīces — Vispārīgās prasības | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | 3. Piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.6.2005.) |
| CEN | EN 13785:2005
  Standartā EN 12864 neietvertie regulatori ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h, ar maksimālo izejošo spiedienu ne vairāk kā 4 bar un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem | — | |
| EN 13785:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13786:2004
  Automātiskie pārslēdzošie vārsti ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 4 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam vai to maisījumiem | — | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 300 kW, bet nepārsniedz 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 14438:2006
  Iebūvējamie gāzes degļa sildaparāti centralizētai vairāku telpu apkurei | — | |
| CEN | EN 14543:2005
  Sašķidrinātās naftasgāzes aparātu specifikācija — terašu sildierīces ar kupolu — Bezdūmvada starojumsildītāji āram vai labi vēdināmām telpām | — | |
| CEN | EN 15033:2006
  Ar sašķidrināto naftas gāzi kurināmi slēgtie karstā sanitārijas ūdens sildītāji transportlīdzekļiem un laivām | — | |

ESO (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 26:1997

Gāzes ūdenssildītāji ar gāzes degli mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens ātrai sagatavošanai

—

EN 26:1997/A1:2000

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(18.7.2001.)

EN 26:1997/A3:2006

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2007.)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-1.daļa: Drošība — Vispārīgi

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.9.1999.)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(29.2.2004.)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.2005.)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-2.daļa: Drošība — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm vai griliem

—

CEN

EN 30-1-3:2003+A1:2006

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-3.daļa: Drošība — Ierīces ar stikla keramikas sildvirsmu

EN 30-1-3:2003

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2007.)

CEN

EN 30-1-4:2002

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-4.daļa: Drošība — Ierīces, kurām ir viens vai vairāki degļi ar automātisku degšanas regulāciju

—

EN 30-1-4:2002/A1:2006

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.5.2007.)

CEN

EN 30-2-1:1998

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.11.2005.)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-2.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm un/vai griliem

—

CEN

EN 88:1991

Gāzes iekārtu spiediena regulatori ar ieplūdes spiedienu līdz 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(17.7.1997.)

CEN

EN 89:1999

Gāzes ūdenssildītāji mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai

—

EN 89:1999/A1:1999

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(17.10.2000.)

EN 89:1999/A2:2000

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(18.7.2001.)

EN 89:1999/A3:2006

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2007.)

EN 89:1999/A4:2006

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.5.2007.)

CEN

EN 125:1991

Liesmas novērošanas ierīces iekārtām, kuras dedzina gāzi — Termoelektriskie tipi

—

EN 125:1991/A1:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(17.7.1997.)

CEN

EN 126:2004

Vairākfunkciju regulatori aparātiem, kuros dedzina gāzi

EN 126:1995

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

CEN

EN 161:2007

Gāzes degļu un gāzes aparātu automātiskie slēgvārsti

EN 161:2001

31.7.2007.

CEN

EN 203-1:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 1.daļa: Drošības prasības

EN 203-1:1992

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-1:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-1.daļa: Vaļējie degļi un vokdegļi

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-2:2006

Gāzes aparāti sabiedriskās ēdināšanas iestādēm — 2-2.daļa: Īpašās prasības — Krāsnis

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-3:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-3.daļa: Vārāmpannas

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-4:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-4.daļa: Fritieri

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-6:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-6.daļa: Ūdens karsētāji dzērienu gatavošanai

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-8:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-8.daļa: Cepešpannas un paellas pannas

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-9:2005

Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-9.daļa: Bezriņķu plītsvirsas, plīts sildplates un grila pannas

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 203-2-11:2006

Ar gāzi karsējamas lielvirtuvju iekārtas — 2-11.daļa: Īpašas prasības — Makaronu katli

EN 203-2:1995

31.12.2008.

CEN

EN 257:1992

Mehāniskie termostati gāzi dedzinošām ierīcēm

—

EN 257:1992/A1:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(17.7.1997.)

CEN

EN 297:1994

Gāzes apkures katli — B11 un B11BS tipa katli ar gaisa degli un nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(24.2.1998.)

EN 297:1994/A5:1998

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.1998.)

EN 297:1994/A2:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(29.10.2002.)

EN 297:1994/A6:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(23.12.2003.)

EN 297:1994/A4:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.6.2005.)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Automātiskās gāzes degļu kontroles iekārtas gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi ar vai bez ventilatoriem

EN 298:1993

Darbības izbeigšanās datums

(30.9.2006.)

CEN

EN 303-3:1998

Apkures katli — 3.daļa: Gāzes apkures katli — Katls ar piespiedu vilkmes degli

—

EN 303-3:1998/A2:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.6.2005.)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 303-7:2006

Apkures katli — 7.daļa: Gāzes apkures katli aprīkoti ar piespiedu vilkmes degļiem un nominālo siltuma atdevi līdz 1 000 kW

—

CEN

EN 377:1993

Smērvielas, kuras lieto ierīcēm un ar tām saistītām kontroles sistēmām, kurās izmanto deggāzes, izņemot ierīces, kas paredzētas rūpnieciskiem procesiem

—

EN 377:1993/A1:1996

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.6.2005.)

CEN

EN 416-1:1999

Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 1.daļa: Drošība

—

EN 416-1:1999/A1:2000

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(18.7.2001.)

EN 416-1:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 416-1:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.10.2002.)

CEN

EN 416-2:2006

Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 2.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana

—

CEN

EN 419-1:1999

Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Drošība

—

EN 419-1:1999/A1:2000

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(18.7.2001.)

EN 419-1:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 419-1:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(9.9.2003.)

CEN

EN 419-2:2006

Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana

—

CEN

EN 437:2003

Pārbaudes gāzes — Pārbaudes spiedieni — Aparātu kategorijas

EN 437:1993

Darbības izbeigšanās datums

(23.12.2003.)

CEN

EN 449:2002

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mājsaimniecības gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas (ieskaitot izplūstošās katalītiskās sadegšanas sildītājus)

EN 449:1996

Darbības izbeigšanās datums

(2.7.2003.)

CEN

EN 461:1999

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas ar jaudu, kas nepārsniedz 10 kW un nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai

—

EN 461:1999/A1:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.9.2004.)

CEN

EN 483:1999

Gāzes apkures katli — C tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Patstāvīgās sildvirsmas, ieskaitot tās, kas tiek lietotas ārpus telpām grillos

—

CEN

EN 497:1997

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Daudzfunkcionāli degļi vārīšanai ārpus telpām

—

CEN

EN 498:1997

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gaļas cepšanas restes lietošanai ārpus telpām

—

CEN

EN 509:1999

Dekoratīvi gāzes aparāti ar kurināmā imitācijas efektu

—

EN 509:1999/A1:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.2003.)

EN 509:1999/A2:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.6.2005.)

CEN

EN 521: 2006

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces

EN 521:1998

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2006.)

CEN

EN 525:1997

Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām

—

CEN

EN 549:1994

Gumijas materiāli gāzes iekārtu un ierīču blīvēm un diafragmām

EN 291:1992

EN 279:1991

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.1995.)

CEN

EN 613:2000

Autonomi gāzes apkures konvektori

—

EN 613:2000/A1:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(23.12.2003.)

CEN

EN 621:1998

Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, bez ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai

—

EN 621:1998/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2002.)

CEN

EN 624:2000

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — SNG aprīkojums, kas nodrošina telpu apsildīšanu un paredzēts uzstādīšanai transporta līdzekļos un kuģos

—

CEN

EN 625:1995

Gāzes apkures katli — Īpašās prasības mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai kombinētā apkures katlā, kura nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 70 kW

—

CEN

EN 656:1999

Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 70 kW, bet nepārsniedz 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Gāzveida kurināmo automātiskie piespiedu vilkmes degļi

EN 676:1996

Darbības izbeigšanās datums

(8.4.2004.)

CEN

EN 677:1998

Gāzes apkures katli — Kondensējošo apkures katlu, ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, īpašās prasības

—

CEN

EN 732:1998

Tehniskie noteikumi sašķidrinātas gāzes iekārtām — Absorbcijas saldēšanas ierīces

—

CEN

EN 751-1:1996

Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 1.daļa: Gaisnecaurlaidīgie savienojumi

—

CEN

EN 751-2:1996

Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 2.daļa: Necietējošie savienojumi

—

CEN

EN 751-3:1996

Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 3.daļa: Līdzenas teflona (PTFE) lentes

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 1.daļa: D sistēma, drošība

—

EN 777-1:1999/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2001.)

EN 777-1:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 777-1:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.10.2002.)

CEN

EN 777-2:1999

Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 2.daļa: E sistēma, drošība

—

EN 777-2:1999/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2001.)

EN 777-2:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 777-2:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.10.2002.)

CEN

EN 777-3:1999

Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 3.daļa: F sistēma, drošība

—

EN 777-3:1999/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2001.)

EN 777-3:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 777-3:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.10.2002.)

CEN

EN 777-4:1999

Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 4.daļa: H sistēma, drošība

—

EN 777-4:1999/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2001.)

EN 777-4:1999/A2:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2002.)

EN 777-4:1999/A3:2002

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.10.2002.)

CEN

EN 778:1998

Dzīvojamo māju piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, bez ventilatoriem, sildāmā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai

—

EN 778:1998/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2002.)

CEN

EN 1020:1997

Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, ar ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai

—

EN 1020:1997/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2002.)

CEN

EN 1106:2001

Gāzes aparātu manuāli regulējami krāni

—

CEN

EN 1196:1998

Gāzes kaloriferi mājsaimniecībai un rūpniecībai — Papildus prasības kondensatoru tipa kaloriferiem

—

CEN

EN 1266:2002

Autonomi gāzapkures konvektori ar ventilatoru, kas palīdz pievadīt degšanai vajadzīgo gaisu un/vai aizvadīt dūmgāzes

—

EN 1266:2002/A1:2005

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(28.2.2006.)

CEN

EN 1319:1998

Piespiedkonvekcijas gaisa sildītāji dzīvojamo māju apkurei ar tiešo gāzes sadedzināšanu, piespiedu vilkmes degļiem un siltuma jaudu kas nepārsniedz 70 kW

—

EN 1319:1998/A2:1999

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(17.10.2000.)

EN 1319:1998/A1:2001

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2002.)

CEN

EN 1458-1:1999

Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 1.daļa: Drošība

—

CEN

EN 1458-2:1999

Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana

—

CEN

EN 1596:1998

Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mobilie un portatīvie piespiedu apmaiņas tieši karsētie gaisa sildītāji, kas nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai

—

EN 1596:1998/A1:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

CEN

EN 1643:2000

Gāzes degļu un gāzes iekārtu automātisko slēgvārstu pārbaudīšanas sistēmas

—

CEN

EN 1854:2006

Gāzes spiediena sensori gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi

EN 1854:1997

Darbības izbeigšanās datums

(4.11.2006.)

CEN

EN 12067-1:1998

Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 1.daļa: Pneimotipa ierīces

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(23.12.2003.)

CEN

EN 12067-2:2004

Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 2.daļa: Elektroniskas ierīces

—

CEN

EN 12078:1998

Gāzes degļu un gāzes iekārtu nulles spiediena regulatori

—

CEN

EN 12244-1:1998

Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība

—

CEN

EN 12244-2:1998

Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana

—

CEN

EN 12309-1:1999

Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 1.daļa: Drošība

—

CEN

EN 12309-2:2000

Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana

—

CEN

EN 12669:2000

Karsta gaisa pūtējs ar tiešu gāzes sadedzināšanu siltumnīcām, kā arī papildus apkurei lauksaimniecības, rūpniecības un publiskās ēkās

—

CEN

EN 12752-1:1999

Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība

—

CEN

EN 12752-2:1999

Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana

—

CEN

EN 12864:2001

Zemspiediena, neiestādāmie regulatori ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 200 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 4 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem

—

EN 12864:2001/A1:2003

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

EN 12864:2001/A2:2005

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(28.2.2006.)

CEN

EN 13278:2003

Autonomi telpu gāzessildītāji ar vaļēju degkameru

—

CEN

EN 13611:2000

Gāzes degļu un gāzes iekārtu drošības, kontroles un vadības ierīces — Vispārīgās prasības

—

EN 13611:2000/A1:2004

3. Piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.6.2005.)

CEN

EN 13785:2005

Standartā EN 12864 neietvertie regulatori ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h, ar maksimālo izejošo spiedienu ne vairāk kā 4 bar un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem

—

EN 13785:2005/AC:2007

CEN

EN 13786:2004

Automātiskie pārslēdzošie vārsti ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 4 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam vai to maisījumiem

—

CEN

EN 13836:2006

Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 300 kW, bet nepārsniedz 1 000 kW

—

CEN

EN 14438:2006

Iebūvējamie gāzes degļa sildaparāti centralizētai vairāku telpu apkurei

—

CEN

EN 14543:2005

Sašķidrinātās naftasgāzes aparātu specifikācija — terašu sildierīces ar kupolu — Bezdūmvada starojumsildītāji āram vai labi vēdināmām telpām

—

CEN

EN 15033:2006

Ar sašķidrināto naftas gāzi kurināmi slēgtie karstā sanitārijas ūdens sildītāji transportlīdzekļiem un laivām

—

| 1. piezīme | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 3. piezīme | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (4. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (4. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

PIEZĪME:

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3). |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3).

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OJ L 204, 21.7.1998., 37. lpp..

(3)  OJ L 217, 5.8.1998., 18. lpp..

---

V Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 30.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 145/10)

| 1. | Komisija 2007. gada 22. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums The Veritas Capital Fund III L.P, kas ietilpst Veritas group (“Veritas”, ASV), uzņēmums Golden Gate Capital Management LLC (“GG”, ASV), un Goldman Sachs Group Inc (“GS”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Aeroflex Incorporated (“Aeroflex”, ASV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 22. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums The Veritas Capital Fund III L.P, kas ietilpst Veritas group (“Veritas”, ASV), uzņēmums Golden Gate Capital Management LLC (“GG”, ASV), un Goldman Sachs Group Inc (“GS”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Aeroflex Incorporated (“Aeroflex”, ASV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Veritas: privātkapitāla ieguldījumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Veritas: privātkapitāla ieguldījumi;

| — | GG: privātkapitāla ieguldījumi; |
| --- | --- |

—

GG: privātkapitāla ieguldījumi;

| — | GS: ieguldījumu banku darbība, vērtspapīru un ieguldījumu pārvaldība visā pasaulē; |
| --- | --- |

—

GS: ieguldījumu banku darbība, vērtspapīru un ieguldījumu pārvaldība visā pasaulē;

| — | Aeroflex: mikroelektronikas izstrādājumu un testa risinājumu projektēšana un ražošana sakaru, aviācijas un aizsardzības nozarei. |
| --- | --- |

—

Aeroflex: mikroelektronikas izstrādājumu un testa risinājumu projektēšana un ražošana sakaru, aviācijas un aizsardzības nozarei.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---