# Eiropas Savienības L 343/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.343.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 343 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 29. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.343.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 343

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 29. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1256/2010 (2010. gada 17. decembris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā | 2 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1257/2010 (2010. gada 20. decembris), ar ko pagarina ar Regulu (EK) Nr. 920/2005 ieviestos pagaidu izņēmuma pasākumus attiecībā uz Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas | 5 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1258/2010 (2010. gada 20. decembris), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam | 6 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1259/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1260/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru 2011. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 | 17 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1261/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu | 57 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1262/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010 attiecībā uz termiņu konkursiem par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru 2010. kvotas gadam piemēro Spānijā un Portugālē importētajai kukurūzai un Spānijā importētajam sorgo, kā arī attiecībā uz minēto regulu darbības termiņa beigām | 76 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/813/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2010. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2009/25 par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2010/32) | 78 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1256/2010 (2010. gada 17. decembris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā

2

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1257/2010 (2010. gada 20. decembris), ar ko pagarina ar Regulu (EK) Nr. 920/2005 ieviestos pagaidu izņēmuma pasākumus attiecībā uz Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas

5

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1258/2010 (2010. gada 20. decembris), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam

6

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1259/2010 (2010. gada 20. decembris), ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1260/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru 2011. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87

17

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1261/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu

57

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1262/2010 (2010. gada 22. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010 attiecībā uz termiņu konkursiem par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru 2010. kvotas gadam piemēro Spānijā un Portugālē importētajai kukurūzai un Spānijā importētajam sorgo, kā arī attiecībā uz minēto regulu darbības termiņa beigām

76

LĒMUMI

2010/813/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2010. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2009/25 par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2010/32)

(ECB/2010/32)

78

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 772/2010 (2010. gada 1. septembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (OV L 232, 2.9.2010.) | 79 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 772/2010 (2010. gada 1. septembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (OV L 232, 2.9.2010.)

(OV L 232, 2.9.2010.)

79

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/1

---

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās (1), kas parakstīts Briselē 2009. gada 30. novembrī un Tokijā 2009. gada 15. decembrī, stājas spēkā 2011. gada 2. janvārī saskaņā ar nolīguma 31. pantu.

---

(1)  OV L 39, 12.2.2010., 20. lpp.

---

REGULAS

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1256/2010

(2010. gada 17. decembris),

ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja.

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.

| (4) | Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.

| (5) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(5)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (6) | Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (7) | Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukuma un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī. Steidzamības iemeslu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(7)

Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukuma un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī. Steidzamības iemeslu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas zvejo Melnajā jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija; |
| --- | --- |

a)

“GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija;

| b) | “Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2; |
| --- | --- |

b)

“Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2;

| c) | “ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

c)

“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma; |
| --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij. |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij.

II   NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un tās sadalījums

KPN, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kam zvejas iespējas nosaka ar šo regulu, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

| a) | nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- |

a)

nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

| b) | nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

III   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

7. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 17. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. VANACKERE

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

KPN, KO PIEMĒRO ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN (PA SUGĀM UN APGABALIEM)

Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi.

Zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga | : | Akmeņplekste

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Akmeņplekste

Psetta maxima

| Zona | : | Melnā jūra
  TUR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Melnā jūra

TUR/F3742C

Bulgārija

43,2 (1)

Rumānija

43,2 (1)

ES

86,4 (1)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | Melnā jūra
  SPR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Melnā jūra

SPR/F3742C

Bulgārija

8 032,5

Rumānija

3 442,5

ES

11 475

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

---

(1)  No 2011. gada 15. aprīļa līdz 15. jūnijam zvejas darbības nav atļautas.

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/5

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1257/2010

(2010. gada 20. decembris),

ar ko pagarina ar Regulu (EK) Nr. 920/2005 ieviestos pagaidu izņēmuma pasākumus attiecībā uz Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 342. pantu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 (2005. gada 13. jūnijs), ar kuru groza 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas, un ar kuru ievieš pagaidu izņēmuma pasākumus no minētajām regulām (1), piešķīra īru valodai Eiropas Savienības oficiālās valodas un Savienības iestāžu darba valodas statusu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 (2005. gada 13. jūnijs), ar kuru groza 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas, un ar kuru ievieš pagaidu izņēmuma pasākumus no minētajām regulām (1), piešķīra īru valodai Eiropas Savienības oficiālās valodas un Savienības iestāžu darba valodas statusu.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 920/2005 paredzēts, ka praktisku iemeslu dēļ un pārejas kārtā Savienības iestādēm nav saistošs pienākums visus tiesību aktus, tostarp Tiesas spriedumus, izstrādāt un tulkot īru valodā, izņemot regulas, ko kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Padomei četru gadu laikā pēc Regulas (EK) Nr. 920/2005 piemērošanas dienas un pēc tam ik pēc pieciem gadiem ir jānosaka, vai šis izņēmums ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 920/2005 paredzēts, ka praktisku iemeslu dēļ un pārejas kārtā Savienības iestādēm nav saistošs pienākums visus tiesību aktus, tostarp Tiesas spriedumus, izstrādāt un tulkot īru valodā, izņemot regulas, ko kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Padomei četru gadu laikā pēc Regulas (EK) Nr. 920/2005 piemērošanas dienas un pēc tam ik pēc pieciem gadiem ir jānosaka, vai šis izņēmums ir jāatceļ.

| (3) | Savienības iestādes turpina iniciatīvas, lai uzlabotu sabiedrības piekļuvi informācijai īru valodā par Savienības darbībām. Joprojām pastāv grūtības pieņemt darbā pietiekamu skaitu īru valodas tulkotāju, juristu lingvistu, tulku un asistentu. Līdz ar to no 2012. gada 1. janvāra uz pieciem gadiem jāpagarina Regulas (EK) Nr. 920/2005 2. panta pirmajā daļā paredzētā izņēmuma darbību, |
| --- | --- |

(3)

Savienības iestādes turpina iniciatīvas, lai uzlabotu sabiedrības piekļuvi informācijai īru valodā par Savienības darbībām. Joprojām pastāv grūtības pieņemt darbā pietiekamu skaitu īru valodas tulkotāju, juristu lingvistu, tulku un asistentu. Līdz ar to no 2012. gada 1. janvāra uz pieciem gadiem jāpagarina Regulas (EK) Nr. 920/2005 2. panta pirmajā daļā paredzētā izņēmuma darbību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulas (EK) Nr. 920/2005 2. panta pirmajā daļā paredzētā izņēmuma darbība no 2012. gada 1. janvāra ir pagarināta uz pieciem gadiem.

Šo pantu nepiemēro regulām, ko kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.

1

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/6

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1258/2010

(2010. gada 20. decembris),

ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem pasākumus par cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem pasākumus par cenu noteikšanu.

| (2) | Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) paredz, ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) paredz, ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū.

| (3) | Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā.

| (4) | Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2011. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2011. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 802/2006 (2006. gada 30. maijs), ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus (2). |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 802/2006 (2006. gada 30. maijs), ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus (2).

| (6) | Savienības ražotāju cena 2011. zvejas gadam būtu jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

(6)

Savienības ražotāju cena 2011. zvejas gadam būtu jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Zvejas gadam no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Zvejas gadam no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Savienības ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

1

(2)  OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

| Pielikums | Suga
  Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Siļķe (Clupea harengus) |

Pielikums

Suga

Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti

Tirdzniecības specifikācija

Orientējošā cena

(EUR/t)

I

1.

Siļķe (Clupea harengus)

Nesadalīta zivs

274

| 2. | Sardīne (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

2.

Sardīne (Sardina pilchardus)

Nesadalīta zivs

574

| 3. | Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

1 090

| 4. | Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

704

| 5. | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Nesadalīta zivs

1 212

| 6. | Menca (Gadus morhua) |
| --- | --- |

6.

Menca (Gadus morhua)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

1 589

| 7. | Saida (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Saida (Pollachius virens)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

799

| 8. | Pikšas (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Pikšas (Melanogrammus aeglefinus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

956

| 9. | Merlangs (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Merlangs (Merlangius merlangus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

889

| 10. | Jūras līdakas (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Jūras līdakas (Molva spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

1 153

| 11. | Atlantijas makrele (Scomber scombrus) |
| --- | --- |

11.

Atlantijas makrele (Scomber scombrus)

Nesadalīta zivs

320

| 12. | Austrumu makrele (Scomber japonicus) |
| --- | --- |

12.

Austrumu makrele (Scomber japonicus)

Nesadalīta zivs

285

| 13. | Anšovi (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Anšovi (Engraulis spp.)

Nesadalīta zivs

1 274

| 14. | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

no 1.1.2011. līdz 30.4.2011.

1 026

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

no 1.5.2011. līdz 31.12.2011.

1 425

| 15. | Heks (Merluccius merluccius) |
| --- | --- |

15.

Heks (Merluccius merluccius)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

3 318

| 16. | Megrimi (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

2 342

| 17. | Limanda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Limanda (Limanda limanda)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

803

| 18. | Plekste (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Plekste (Platichthys flesus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

486

| 19. | Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)

Nesadalīta zivs

2 308

Ķidāta zivs ar galvu

2 437

| 20. | Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma)

Nesadalītas

1 781

| 21. | Jūrasvelni (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Jūrasvelni (Lophius spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

2 923

Bez galvas

6 015

| 22. | Brūnā garnele (Crangon crangon) |
| --- | --- |

22.

Brūnā garnele (Crangon crangon)

Vārītas ūdenī

2 423

| 23. | Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

Vārītas ūdenī

6 668

Svaigas vai atvēsinātas

1 614

| 24. | Ēdamais krabis (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Ēdamais krabis (Cancer pagurus)

Nesadalīts

1 676

| 25. | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Nesadalīts

5 119

Astes

3 979

| 26. | Jūrasmēles (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Jūrasmēles (Solea spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

6 843

II

| 1. | Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 916

| 2. | Heki (Merluccius spp.) |
| --- | --- |

2.

Heki (Merluccius spp.)

Saldēti, nesadalīti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 232

Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 498

| 3. | Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.)

Saldētas, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 447

| 4. | Zobenzivs (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Zobenzivs (Xiphias gladius)

Saldēta, nesadalīta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

4 058

| 5. | Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 915

| 6. | Astoņkāji (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Astoņkāji (Octopus spp.)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

2 161

| 7. | Kalmāri (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmāri (Loligo spp.)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 173

| 8. | Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Kalmārs (Ommastrephes sagittatus)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

961

| 9. | Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

873

| 10. | Penaeidae dzimtas garneles |
| --- | --- |

10.

Penaeidae dzimtas garneles

| — | garnele Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

garnele Parapenaeus longirostris

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

4 072

| — | citas Penaeidae dzimtas sugas |
| --- | --- |

—

citas Penaeidae dzimtas sugas

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

7 813

---

II PIELIKUMS

| Suga
  Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Komerciālie rādītāji | Savienības ražotāju cena
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1 200 |
| Bez galvas un ķidāta | |
| Cita | |
| katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez galvas un ķidāta | |
| Cita | |
| Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez galvas un ķidāta | |
| Cita | |
| katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez galvas un ķidāta | |
| Cita | |
| Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | | Nesadalīta | |
| | Bez galvas un ķidāta | |
| | Cita | |
| Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | | Nesadalīta | |
| | Bez galvas un ķidāta | |
| | Cita | |
| Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | | Nesadalīta | |
| | Bez galvas un ķidāta | |
| | Cita | |

Suga

Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti

Svars

Komerciālie rādītāji

Savienības ražotāju cena

(EUR/t)

Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares)

katra sver vairāk nekā 10 kg

Nesadalīta

1 200

Bez galvas un ķidāta

Cita

katra sver ne vairāk kā 10 kg

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga)

katra sver vairāk nekā 10 kg

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

katra sver ne vairāk kā 10 kg

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis)

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas

Nesadalīta

Bez galvas un ķidāta

Cita

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/10

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1259/2010

(2010. gada 20. decembris),

ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/405/ES (2010. gada 12. jūlijs), ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (1),

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai jāpieņem pasākumi, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi, īpaši, kad tas vajadzīgs iekšējā tirgus pareizai darbībai. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai jāpieņem pasākumi, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi, īpaši, kad tas vajadzīgs iekšējā tirgus pareizai darbībai.

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu minētajiem pasākumiem jāietver pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību noteikumiem, kas piemērojami dalībvalstīs attiecībā uz tiesību normu kolīzijām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu minētajiem pasākumiem jāietver pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību noteikumiem, kas piemērojami dalībvalstīs attiecībā uz tiesību normu kolīzijām.

| (3) | Komisija 2005. gada 14. martā pieņēma Zaļo grāmatu par laulības šķiršanai piemērojamiem tiesību aktiem un jurisdikciju. Ar Zaļo grāmatu tika uzsākta plaša sabiedriska apspriešana par iespējamiem to problēmu risinājumiem, kuras var rasties pašreizējā situācijā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 14. martā pieņēma Zaļo grāmatu par laulības šķiršanai piemērojamiem tiesību aktiem un jurisdikciju. Ar Zaļo grāmatu tika uzsākta plaša sabiedriska apspriešana par iespējamiem to problēmu risinājumiem, kuras var rasties pašreizējā situācijā.

| (4) | Komisija 2006. gada 17. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2006. gada 17. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamiem tiesību aktiem.

| (5) | Padome 2008. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē Luksemburgā secināja, ka nav vienprātības par priekšlikumu un ka pastāv nepārvaramas grūtības, kas padara vienprātību neiespējamu gan tajā brīdī, gan tuvākajā nākotnē. Tā konstatēja, ka priekšlikuma mērķus pieņemamā termiņā nevar panākt, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2008. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē Luksemburgā secināja, ka nav vienprātības par priekšlikumu un ka pastāv nepārvaramas grūtības, kas padara vienprātību neiespējamu gan tajā brīdī, gan tuvākajā nākotnē. Tā konstatēja, ka priekšlikuma mērķus pieņemamā termiņā nevar panākt, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus.

| (6) | Beļģija, Bulgārija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Ungārija, Malta, Austrija, Portugāle, Rumānija un Slovēnija iesniedza Komisijai pieprasījumu, kurā norādīja, ka tās plāno savā starpā izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības lietās. Grieķija 2010. gada 3. martā atsauca savu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija, Bulgārija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Ungārija, Malta, Austrija, Portugāle, Rumānija un Slovēnija iesniedza Komisijai pieprasījumu, kurā norādīja, ka tās plāno savā starpā izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības lietās. Grieķija 2010. gada 3. martā atsauca savu pieprasījumu.

| (7) | Padome 2010. gada 12. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/405/ES, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2010. gada 12. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/405/ES, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 328. panta 1. punktu, izveidojot ciešāku sadarbību, tai jābūt pieejamai visām dalībvalstīm, ja tās ievēro līdzdalības nosacījumus, kas noteikti lēmumā, ar kuru dod šādas sadarbības atļauju. Tai jābūt tām pieejamai arī jebkurā citā laikā, ja papildus minētajiem nosacījumiem tās ievēro šajā sakarā jau pieņemtos aktus. Komisija un dalībvalstis, kas iesaistās ciešākā sadarbībā, nodrošina, ka līdzdalība tiek sekmēta iespējami lielākam dalībvalstu skaitam. Šai regulai būtu jāuzliek saistības kopumā un vajadzētu būt tieši piemērojamai tikai iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 328. panta 1. punktu, izveidojot ciešāku sadarbību, tai jābūt pieejamai visām dalībvalstīm, ja tās ievēro līdzdalības nosacījumus, kas noteikti lēmumā, ar kuru dod šādas sadarbības atļauju. Tai jābūt tām pieejamai arī jebkurā citā laikā, ja papildus minētajiem nosacījumiem tās ievēro šajā sakarā jau pieņemtos aktus. Komisija un dalībvalstis, kas iesaistās ciešākā sadarbībā, nodrošina, ka līdzdalība tiek sekmēta iespējami lielākam dalībvalstu skaitam. Šai regulai būtu jāuzliek saistības kopumā un vajadzētu būt tieši piemērojamai tikai iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

| (9) | Šai regulai iesaistītajās dalībvalstīs būtu jānodrošina skaidrs un vispusīgs tiesiskais regulējums attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, jāsniedz pilsoņiem pienācīgs rezultāts tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības ziņā, kā arī jānovērš tādas situācijas rašanās, kad viens no laulātajiem ceļ laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, lai nodrošinātu, ka tiesvedību reglamentē konkrēti tiesību akti, kurus viņš vai viņa uzskata par savām interesēm labvēlīgākiem. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai iesaistītajās dalībvalstīs būtu jānodrošina skaidrs un vispusīgs tiesiskais regulējums attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, jāsniedz pilsoņiem pienācīgs rezultāts tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības ziņā, kā arī jānovērš tādas situācijas rašanās, kad viens no laulātajiem ceļ laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, lai nodrošinātu, ka tiesvedību reglamentē konkrēti tiesību akti, kurus viņš vai viņa uzskata par savām interesēm labvēlīgākiem.

| (10) | Šīs regulas materiāltiesiskajai darbības jomai un noteikumiem vajadzētu būt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003. Tomēr tā nebūtu jāpiemēro laulības atzīšanai par neesošu.
  Šī regula būtu jāpiemēro tikai attiecībā uz laulības saišu saraušanu vai iziršanu. Tiesību akti, ko nosaka ar šīs regulas kolīziju normām, būtu jāpiemēro kā pamats laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai.
  Iepriekš izskatāmie jautājumi kā, piemēram, tiesībspēja un rīcībspēja un laulības spēkā esamība un tādi jautājumi kā laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas sekas attiecībā uz mantu, vārdu, vecāku atbildību, uzturēšanas saistībām vai jebkuriem citiem saistītiem pasākumiem būtu jānosaka ar kolīziju normām, ko piemēro attiecīgā iesaistītajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas materiāltiesiskajai darbības jomai un noteikumiem vajadzētu būt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003. Tomēr tā nebūtu jāpiemēro laulības atzīšanai par neesošu.

Šī regula būtu jāpiemēro tikai attiecībā uz laulības saišu saraušanu vai iziršanu. Tiesību akti, ko nosaka ar šīs regulas kolīziju normām, būtu jāpiemēro kā pamats laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai.

Iepriekš izskatāmie jautājumi kā, piemēram, tiesībspēja un rīcībspēja un laulības spēkā esamība un tādi jautājumi kā laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas sekas attiecībā uz mantu, vārdu, vecāku atbildību, uzturēšanas saistībām vai jebkuriem citiem saistītiem pasākumiem būtu jānosaka ar kolīziju normām, ko piemēro attiecīgā iesaistītajā dalībvalstī.

| (11) | Lai skaidri norādītu šīs regulas teritoriālo darbības jomu, būtu jānosaka dalībvalstis, kuras piedalās ciešākā sadarbībā. |
| --- | --- |

(11)

Lai skaidri norādītu šīs regulas teritoriālo darbības jomu, būtu jānosaka dalībvalstis, kuras piedalās ciešākā sadarbībā.

| (12) | Šai regulai vajadzētu būt universālai, proti, tās vienotajām kolīziju normām vajadzētu spēt noteikt, vai piemēro kādas iesaistītas dalībvalsts tiesību aktus, neiesaistītas dalībvalsts tiesību aktus vai kādas tādas valsts tiesību aktus, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts. |
| --- | --- |

(12)

Šai regulai vajadzētu būt universālai, proti, tās vienotajām kolīziju normām vajadzētu spēt noteikt, vai piemēro kādas iesaistītas dalībvalsts tiesību aktus, neiesaistītas dalībvalsts tiesību aktus vai kādas tādas valsts tiesību aktus, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts.

| (13) | Šī regula būtu jāpiemēro neatkarīgi no tās tiesas veida, kurā ir celta prasība. Attiecīgā gadījumā būtu jāuzskata, ka prasība tiesā ir celta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula būtu jāpiemēro neatkarīgi no tās tiesas veida, kurā ir celta prasība. Attiecīgā gadījumā būtu jāuzskata, ka prasība tiesā ir celta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003.

| (14) | Lai dotu laulātajiem iespēju izvēlēties piemērojamos tiesību aktus, ar kuriem viņi ir cieši saistīti, vai, ja izvēle nav izdarīta, lai šie tiesību akti būtu piemērojami viņu laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai, attiecīgie tiesību akti būtu jāpiemēro pat tādā gadījumā, ja tie nav iesaistītās dalībvalsts tiesību akti. Ja ir norādīti kādas citas dalībvalsts tiesību akti, tad tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK (2001. gada 28. maijs), ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (3), varētu palīdzēt tiesām izprast ārvalstu tiesību aktu saturu. |
| --- | --- |

(14)

Lai dotu laulātajiem iespēju izvēlēties piemērojamos tiesību aktus, ar kuriem viņi ir cieši saistīti, vai, ja izvēle nav izdarīta, lai šie tiesību akti būtu piemērojami viņu laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai, attiecīgie tiesību akti būtu jāpiemēro pat tādā gadījumā, ja tie nav iesaistītās dalībvalsts tiesību akti. Ja ir norādīti kādas citas dalībvalsts tiesību akti, tad tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK (2001. gada 28. maijs), ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (3), varētu palīdzēt tiesām izprast ārvalstu tiesību aktu saturu.

| (15) | Līdz ar pilsoņu pieaugošo mobilitāti ir nepieciešama gan lielāka elastība, gan tiesiskā noteiktība. Lai sasniegtu šo mērķi, šai regulai būtu jāpalielina pušu autonomija laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, sniedzot laulātajiem ierobežotu iespēju izvēlēties laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai piemērojamos tiesību aktus. |
| --- | --- |

(15)

Līdz ar pilsoņu pieaugošo mobilitāti ir nepieciešama gan lielāka elastība, gan tiesiskā noteiktība. Lai sasniegtu šo mērķi, šai regulai būtu jāpalielina pušu autonomija laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, sniedzot laulātajiem ierobežotu iespēju izvēlēties laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai piemērojamos tiesību aktus.

| (16) | Kā laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamos tiesību aktus laulātajiem vajadzētu spēt izvēlēties tās valsts tiesību aktus, ar kuru tiem ir īpaša saistība, vai tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas tiesa. Laulāto izvēlētajiem tiesību aktiem ir jābūt saskaņā ar Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām. |
| --- | --- |

(16)

Kā laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamos tiesību aktus laulātajiem vajadzētu spēt izvēlēties tās valsts tiesību aktus, ar kuru tiem ir īpaša saistība, vai tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas tiesa. Laulāto izvēlētajiem tiesību aktiem ir jābūt saskaņā ar Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām.

| (17) | Ir svarīgi, lai pirms piemērojamo tiesību aktu norādīšanas laulātajiem būtu pieeja aktuālai informācijai par būtiskiem aspektiem valstu un Savienības tiesību aktos, kā arī par procedūrām, kas reglamentē laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu. Lai nodrošinātu pieeju pienācīgai un kvalitatīvai informācijai, Komisija to regulāri atjaunina internetā sabiedrībai paredzētās informācijas sistēmā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK. |
| --- | --- |

(17)

Ir svarīgi, lai pirms piemērojamo tiesību aktu norādīšanas laulātajiem būtu pieeja aktuālai informācijai par būtiskiem aspektiem valstu un Savienības tiesību aktos, kā arī par procedūrām, kas reglamentē laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu. Lai nodrošinātu pieeju pienācīgai un kvalitatīvai informācijai, Komisija to regulāri atjaunina internetā sabiedrībai paredzētās informācijas sistēmā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK.

| (18) | Abu laulāto apzināta izvēle ir šīs regulas pamatprincips. Katram laulātajam būtu precīzi jāzina, kādas ir piemērojamo tiesību aktu izvēles juridiskās un sociālās sekas. Iespējai izvēlēties piemērojamos tiesību aktus pēc kopīgas vienošanās nebūtu jāskar abu laulāto tiesības un vienlīdzīgas iespējas. Līdz ar to tiesnešiem iesaistītajās dalībvalstīs būtu jāapzinās, cik liela nozīme ir abu laulāto apzinātai izvēlei attiecībā uz juridiskajām sekām, ko rada noslēgtā vienošanās par tiesību aktu izvēli. |
| --- | --- |

(18)

Abu laulāto apzināta izvēle ir šīs regulas pamatprincips. Katram laulātajam būtu precīzi jāzina, kādas ir piemērojamo tiesību aktu izvēles juridiskās un sociālās sekas. Iespējai izvēlēties piemērojamos tiesību aktus pēc kopīgas vienošanās nebūtu jāskar abu laulāto tiesības un vienlīdzīgas iespējas. Līdz ar to tiesnešiem iesaistītajās dalībvalstīs būtu jāapzinās, cik liela nozīme ir abu laulāto apzinātai izvēlei attiecībā uz juridiskajām sekām, ko rada noslēgtā vienošanās par tiesību aktu izvēli.

| (19) | Noteikumi par spēkā esamību pēc būtības un spēkā esamību pēc formas būtu jānosaka tā, lai laulātajiem palīdzētu izdarīt apzinātu izvēli un lai tiktu ievērota to piekrišana, nolūkā nodrošināt tiesisko noteiktību, kā arī uzlabot tiesu iestāžu pieejamību. Attiecībā uz spēkā esamību pēc formas būtu jāievieš īpašas garantijas, lai nodrošinātu to, ka laulātie apzinās savas izvēles sekas. Būtu vismaz jānoslēdz rakstiska vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kam būtu pievienots vienošanās noslēgšanas datums un ko parakstītu abas puses. Tomēr gadījumā, ja tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos, kurā abiem laulātajiem ir pastāvīgā dzīvesvieta vienošanās noslēgšanas laikā, ir noteiktas papildu prasības par formu, šīs prasības būtu jāievēro. Piemēram, šādas papildu prasības par formu var būt spēkā iesaistītā dalībvalstī, kurā šādu vienošanos iekļauj laulības līgumā. Ja vienošanās noslēgšanas laikā laulāto pastāvīgās dzīvesvietas ir dažādās iesaistītajās dalībvalstīs, kurās ir paredzētas atšķirīgas prasības par formu, pietiktu ievērot vienā no šīm dalībvalstīm paredzētās prasības par formu. Ja vienošanās noslēgšanas laikā tikai viens no laulātajiem pastāvīgi dzīvo kādā iesaistītajā dalībvalstī, kurā ir noteiktas papildu prasības par formu, šīs prasības būtu jāievēro. |
| --- | --- |

(19)

Noteikumi par spēkā esamību pēc būtības un spēkā esamību pēc formas būtu jānosaka tā, lai laulātajiem palīdzētu izdarīt apzinātu izvēli un lai tiktu ievērota to piekrišana, nolūkā nodrošināt tiesisko noteiktību, kā arī uzlabot tiesu iestāžu pieejamību. Attiecībā uz spēkā esamību pēc formas būtu jāievieš īpašas garantijas, lai nodrošinātu to, ka laulātie apzinās savas izvēles sekas. Būtu vismaz jānoslēdz rakstiska vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kam būtu pievienots vienošanās noslēgšanas datums un ko parakstītu abas puses. Tomēr gadījumā, ja tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos, kurā abiem laulātajiem ir pastāvīgā dzīvesvieta vienošanās noslēgšanas laikā, ir noteiktas papildu prasības par formu, šīs prasības būtu jāievēro. Piemēram, šādas papildu prasības par formu var būt spēkā iesaistītā dalībvalstī, kurā šādu vienošanos iekļauj laulības līgumā. Ja vienošanās noslēgšanas laikā laulāto pastāvīgās dzīvesvietas ir dažādās iesaistītajās dalībvalstīs, kurās ir paredzētas atšķirīgas prasības par formu, pietiktu ievērot vienā no šīm dalībvalstīm paredzētās prasības par formu. Ja vienošanās noslēgšanas laikā tikai viens no laulātajiem pastāvīgi dzīvo kādā iesaistītajā dalībvalstī, kurā ir noteiktas papildu prasības par formu, šīs prasības būtu jāievēro.

| (20) | Vajadzētu būt iespējai noslēgt un izmainīt vienošanos par piemērojamo tiesību aktu norādīšanu vēlākais tad, kad tiesā tiek celta prasība, un pat tiesvedības gaitā, ja tas paredzēts tās valsts tiesību aktos, kurā atrodas tiesa. Tādā gadījumā būtu jāpietiek ar šādas norādīšanas reģistrēšanu tiesā saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas tiesa. |
| --- | --- |

(20)

Vajadzētu būt iespējai noslēgt un izmainīt vienošanos par piemērojamo tiesību aktu norādīšanu vēlākais tad, kad tiesā tiek celta prasība, un pat tiesvedības gaitā, ja tas paredzēts tās valsts tiesību aktos, kurā atrodas tiesa. Tādā gadījumā būtu jāpietiek ar šādas norādīšanas reģistrēšanu tiesā saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas tiesa.

| (21) | Ja piemērojamo tiesību aktu izvēle nav notikusi, ar šo regulu būtu jāievieš saskaņotas kolīziju normas, pamatojoties uz secīgu piesaistes faktoru gradāciju, kuras pamatā ir laulāto cieša saistība ar attiecīgajiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un paredzamību un lai novērstu tādas situācijas rašanos, kad viens no laulātajiem ceļ laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, ar nolūku panākt, ka tiesvedību reglamentē konkrēti tiesību akti, kurus tas uzskata par savām interesēm labvēlīgākiem. Šādi piesaistes faktori būtu jāizvēlas tā, lai nodrošinātu, ka laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas tiesvedību reglamentē tās valsts tiesību akti, ar kuru laulātajiem ir cieša saistība. |
| --- | --- |

(21)

Ja piemērojamo tiesību aktu izvēle nav notikusi, ar šo regulu būtu jāievieš saskaņotas kolīziju normas, pamatojoties uz secīgu piesaistes faktoru gradāciju, kuras pamatā ir laulāto cieša saistība ar attiecīgajiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un paredzamību un lai novērstu tādas situācijas rašanos, kad viens no laulātajiem ceļ laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, ar nolūku panākt, ka tiesvedību reglamentē konkrēti tiesību akti, kurus tas uzskata par savām interesēm labvēlīgākiem. Šādi piesaistes faktori būtu jāizvēlas tā, lai nodrošinātu, ka laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas tiesvedību reglamentē tās valsts tiesību akti, ar kuru laulātajiem ir cieša saistība.

| (22) | Ja šajā regulā kādas valsts tiesību aktu piemērošanas nolūkos kā piesaistes faktors ir minēta valstspiederība, jautājumam par to, kā risināt gadījumus, kad iesaistītas vairākas valstspiederības, būtu jāpaliek valsts tiesību aktu ziņā, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējos principus. |
| --- | --- |

(22)

Ja šajā regulā kādas valsts tiesību aktu piemērošanas nolūkos kā piesaistes faktors ir minēta valstspiederība, jautājumam par to, kā risināt gadījumus, kad iesaistītas vairākas valstspiederības, būtu jāpaliek valsts tiesību aktu ziņā, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējos principus.

| (23) | Ja tiesā ceļ prasību, lai laulāto atšķiršanu pārveidotu par laulības šķiršanu, un ja puses nav izdarījušas izvēli par piemērojamiem tiesību aktiem, tad tiesību akti, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, būtu jāpiemēro arī laulības šķiršanai. Tāda nepārtrauktība pusēm veicinātu paredzamību un palielinātu tiesisko noteiktību. Ja tiesību aktos, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, nav paredzēta laulāto atšķiršanas pārveide par laulības šķiršanu, šķiršanai būtu jāpiemēro kolīziju normas, kuras piemēro gadījumos, kad puses nav izdarījušas izvēli. Tam nevajadzētu liegt laulātajiem iespēju celt laulības šķiršanas prasību, pamatojoties uz citiem šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(23)

Ja tiesā ceļ prasību, lai laulāto atšķiršanu pārveidotu par laulības šķiršanu, un ja puses nav izdarījušas izvēli par piemērojamiem tiesību aktiem, tad tiesību akti, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, būtu jāpiemēro arī laulības šķiršanai. Tāda nepārtrauktība pusēm veicinātu paredzamību un palielinātu tiesisko noteiktību. Ja tiesību aktos, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, nav paredzēta laulāto atšķiršanas pārveide par laulības šķiršanu, šķiršanai būtu jāpiemēro kolīziju normas, kuras piemēro gadījumos, kad puses nav izdarījušas izvēli. Tam nevajadzētu liegt laulātajiem iespēju celt laulības šķiršanas prasību, pamatojoties uz citiem šīs regulas noteikumiem.

| (24) | Konkrētās situācijās, piemēram, gadījumos, kad piemērojamie tiesību akti neparedz laulības šķiršanu vai nepiešķir vienam laulātajam vienlīdzīgu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai, pamatojoties uz dzimumu, tomēr būtu jāpiemēro tās tiesas valsts tiesību akti, kurā celta prasība. Tomēr tam nevajadzētu skart sabiedriskās kārtības klauzulu. |
| --- | --- |

(24)

Konkrētās situācijās, piemēram, gadījumos, kad piemērojamie tiesību akti neparedz laulības šķiršanu vai nepiešķir vienam laulātajam vienlīdzīgu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai, pamatojoties uz dzimumu, tomēr būtu jāpiemēro tās tiesas valsts tiesību akti, kurā celta prasība. Tomēr tam nevajadzētu skart sabiedriskās kārtības klauzulu.

| (25) | Sabiedrības interesēs būtu jādod iesaistīto dalībvalstu tiesām iespēja izņēmuma apstākļos atteikties piemērot konkrētajam gadījumam kādu ārvalstu tiesību aktu noteikumu, ja tas būtu acīmredzami pretrunā tiesas atrašanās valsts sabiedriskajai kārtībai. Tomēr nebūtu jādod iespēja tiesām piemērot sabiedriskās kārtības nosacīto izņēmumu, lai noraidītu citas valsts tiesību akta noteikumu, ja tāda rīcība būtu pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, un jo īpaši tās 21. pantam, kurā aizliegta jebkāda veida diskriminācija. |
| --- | --- |

(25)

Sabiedrības interesēs būtu jādod iesaistīto dalībvalstu tiesām iespēja izņēmuma apstākļos atteikties piemērot konkrētajam gadījumam kādu ārvalstu tiesību aktu noteikumu, ja tas būtu acīmredzami pretrunā tiesas atrašanās valsts sabiedriskajai kārtībai. Tomēr nebūtu jādod iespēja tiesām piemērot sabiedriskās kārtības nosacīto izņēmumu, lai noraidītu citas valsts tiesību akta noteikumu, ja tāda rīcība būtu pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, un jo īpaši tās 21. pantam, kurā aizliegta jebkāda veida diskriminācija.

| (26) | Ja šajā regulā ir atsauce uz to, ka tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos, kuras tiesā celta prasība, nav paredzēta laulības šķiršana, tad tas būtu jāinterpretē tā, ka šīs dalībvalsts tiesību aktos nav laulības šķiršanas institūta. Šādā gadījumā tiesai nebūtu jāuzliek par pienākumu pasludināt laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu saskaņā ar šo regulu.
  Ja šajā regulā ir atsauce uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā celta prasība, attiecīgā laulība netiek uzskatīta par spēkā esošu, lai to varētu izskatīt laulības šķiršanas tiesvedībā, tas būtu jāinterpretē tā, ka inter alia saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem šāda laulība nepastāv. Šādā gadījumā tiesai nebūtu jāuzliek par pienākumu pasludināt laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(26)

Ja šajā regulā ir atsauce uz to, ka tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos, kuras tiesā celta prasība, nav paredzēta laulības šķiršana, tad tas būtu jāinterpretē tā, ka šīs dalībvalsts tiesību aktos nav laulības šķiršanas institūta. Šādā gadījumā tiesai nebūtu jāuzliek par pienākumu pasludināt laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu saskaņā ar šo regulu.

Ja šajā regulā ir atsauce uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā celta prasība, attiecīgā laulība netiek uzskatīta par spēkā esošu, lai to varētu izskatīt laulības šķiršanas tiesvedībā, tas būtu jāinterpretē tā, ka inter alia saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem šāda laulība nepastāv. Šādā gadījumā tiesai nebūtu jāuzliek par pienākumu pasludināt laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu saskaņā ar šo regulu.

| (27) | Tā kā ir valstis un iesaistītās dalībvalstis, kurās attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē šī regula, ir spēkā divas vai vairākas tiesību sistēmas vai normu kopumi, būtu jāparedz noteikums, kas reglamentē to, cik lielā mērā šo regulu piemēro dažādās attiecīgo valstu un iesaistīto dalībvalstu teritoriālajās vienībās vai dažādām šo valstu un iesaistīto dalībvalstu personu kategorijām. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā ir valstis un iesaistītās dalībvalstis, kurās attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē šī regula, ir spēkā divas vai vairākas tiesību sistēmas vai normu kopumi, būtu jāparedz noteikums, kas reglamentē to, cik lielā mērā šo regulu piemēro dažādās attiecīgo valstu un iesaistīto dalībvalstu teritoriālajās vienībās vai dažādām šo valstu un iesaistīto dalībvalstu personu kategorijām.

| (28) | Ja nav noteikumu par to, kuras valsts tiesību akti ir piemērojami, tad pusēm, kas izvēlas vienas vai otras puses valstspiederības valsts tiesību aktus, būtu vienlaikus arī jānorāda, par kuras teritoriālās vienības tiesību aktiem tās ir vienojušās, gadījumā, ja valsts, kuras tiesību akti ir izraudzīti, ietver vairākas teritoriālās vienības, kam ir katrai sava tiesību sistēma vai tiesību normu kopums attiecībā uz laulības šķiršanu. |
| --- | --- |

(28)

Ja nav noteikumu par to, kuras valsts tiesību akti ir piemērojami, tad pusēm, kas izvēlas vienas vai otras puses valstspiederības valsts tiesību aktus, būtu vienlaikus arī jānorāda, par kuras teritoriālās vienības tiesību aktiem tās ir vienojušās, gadījumā, ja valsts, kuras tiesību akti ir izraudzīti, ietver vairākas teritoriālās vienības, kam ir katrai sava tiesību sistēma vai tiesību normu kopums attiecībā uz laulības šķiršanu.

| (29) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības palielināšanu starptautiska rakstura laulības lietu tiesvedībā un tādējādi arī personu brīvas pārvietošanās Savienībā veicināšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu Savienība var pieņemt pasākumus, atbilstīgā gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības palielināšanu starptautiska rakstura laulības lietu tiesvedībā un tādējādi arī personu brīvas pārvietošanās Savienībā veicināšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu Savienība var pieņemt pasākumus, atbilstīgā gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (30) | Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, un jo īpaši tās 21. pants, kurā noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Šī regula būtu jāpiemēro iesaistīto dalībvalstu tiesās, ievērojot minētās tiesības un principus, |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, un jo īpaši tās 21. pants, kurā noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Šī regula būtu jāpiemēro iesaistīto dalībvalstu tiesās, ievērojot minētās tiesības un principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA, SAIKNE AR REGULU (EK) Nr. 2201/2003, DEFINĪCIJA UN UNIVERSĀLA PIEMĒROŠANA

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai tiesību normu kolīziju situācijās.

2.   Šo regulu nepiemēro šādiem jautājumiem, pat ja tie rodas kā iepriekš izlemjami jautājumi laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas tiesvedības kontekstā:

| a) | fizisko personu tiesībspēja un rīcībspēja; |
| --- | --- |

a)

fizisko personu tiesībspēja un rīcībspēja;

| b) | laulības pastāvēšana, spēkā esamība vai atzīšana; |
| --- | --- |

b)

laulības pastāvēšana, spēkā esamība vai atzīšana;

| c) | laulības atzīšana par neesošu; |
| --- | --- |

c)

laulības atzīšana par neesošu;

| d) | laulāto vārdi; |
| --- | --- |

d)

laulāto vārdi;

| e) | laulības mantiskās sekas; |
| --- | --- |

e)

laulības mantiskās sekas;

| f) | vecāku atbildība; |
| --- | --- |

f)

vecāku atbildība;

| g) | uzturēšanas saistības; |
| --- | --- |

g)

uzturēšanas saistības;

| h) | trasti vai mantošana. |
| --- | --- |

h)

trasti vai mantošana.

2. pants

Saikne ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003

Šī regula neietekmē Regulas (EK) Nr. 2201/2003 piemērošanu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura piedalās ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, ņemot vērā Lēmumu 2010/405/ES vai lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 331. panta 1. punkta otro vai trešo daļu; |
| --- | --- |

1)

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura piedalās ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, ņemot vērā Lēmumu 2010/405/ES vai lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 331. panta 1. punkta otro vai trešo daļu;

| 2) | “tiesa” ietver visas tās iesaistīto dalībvalstu iestādes, kam ir jurisdikcija lietās, uz kurām attiecas šīs regulas darbības joma. |
| --- | --- |

2)

“tiesa” ietver visas tās iesaistīto dalībvalstu iestādes, kam ir jurisdikcija lietās, uz kurām attiecas šīs regulas darbības joma.

4. pants

Universāla piemērošana

Ar šo regulu norādītos tiesību aktus piemēro neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav iesaistītās dalībvalsts tiesību akti.

II NODAĻA

VIENOTI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBU AKTIEM, KAS PIEMĒROJAMI LAULĪBAS ŠĶIRŠANAI UN LAULĀTO ATŠĶIRŠANAI

5. pants

Pušu izvēlētie piemērojamie tiesību akti

1.   Laulātie var vienoties norādīt laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamos tiesību aktus ar noteikumu, ka tie ir kādi no šiem tiesību aktiem:

| a) | tās valsts tiesību akti, kurā vienošanās noslēgšanas laikā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta; vai |
| --- | --- |

a)

tās valsts tiesību akti, kurā vienošanās noslēgšanas laikā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta; vai

| b) | tās valsts tiesību akti, kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta, ar noteikumu, ka vienošanās noslēgšanas laikā viens no viņiem tur joprojām dzīvo; vai |
| --- | --- |

b)

tās valsts tiesību akti, kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta, ar noteikumu, ka vienošanās noslēgšanas laikā viens no viņiem tur joprojām dzīvo; vai

| c) | tās valsts tiesību akti, kuras valstspiederība ir vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas laikā; vai |
| --- | --- |

c)

tās valsts tiesību akti, kuras valstspiederība ir vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas laikā; vai

| d) | tās valsts tiesību akti, kurā atrodas tiesa. |
| --- | --- |

d)

tās valsts tiesību akti, kurā atrodas tiesa.

2.   Neskarot 3. punktu, vienošanos, ar ko norāda piemērojamos tiesību aktus, var noslēgt un grozīt jebkurā laikā, bet ne vēlāk kā tad, kad ceļ prasību tiesā.

3.   Ja tās valsts tiesību aktos, kurā atrodas tiesa, tas ir paredzēts, laulātie piemērojamos tiesību aktus var norādīt arī tiesvedības laikā tiesā. Tādā gadījumā šādu norādīšanu reģistrē tiesā saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas tiesa.

6. pants

Piekrišana un spēkā esamība pēc būtības

1.   Vienošanās vai jebkura vienošanās noteikuma pastāvēšanu un spēkā esamību nosaka saskaņā ar tiesību aktiem, kas to reglamentētu saskaņā ar šo regulu, ja attiecīgā vienošanās vai noteikums būtu bijis spēkā.

2.   Tomēr, lai noteiktu, ka tas nav devis piekrišanu, laulātais var atsaukties uz tās valsts tiesību aktiem, kurā bijusi tā pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad tiesā celta prasība, ja no apstākļu kopuma izriet, ka nebūtu pamata viņa rīcības sekas noteikt saskaņā ar 1. punktā norādītajiem tiesību aktiem.

7. pants

Spēkā esamība pēc formas

1.   Šīs regulas 5. panta 1. un 2. punktā minēto vienošanos izsaka rakstiski, tajā norāda datumu, un to paraksta abi laulātie. Visi paziņojumi ar elektroniskiem līdzekļiem, kas paliekoši reģistrē vienošanos, ir līdzvērtīgi rakstiskiem līdzekļiem.

2.   Tomēr, ja tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos, kurā abiem laulātajiem vienošanās noslēgšanas laikā ir pastāvīgā dzīvesvieta, ir paredzētas papildu prasības par formu attiecībā uz šādu vienošanos, piemēro šīs prasības.

3.   Ja vienošanās noslēgšanas laikā laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās iesaistītajās dalībvalstīs un ja šo valstu tiesību aktos ir paredzētas atšķirīgas prasības par formu, vienošanās ir spēkā pēc formas, ja tā atbilst vienas vai otras minētās valsts tiesību aktos paredzētajām prasībām.

4.   Ja vienošanās noslēgšanas laikā tikai viens no laulātajiem pastāvīgi dzīvo kādā iesaistītajā dalībvalstī un ja šajā valstī attiecībā uz tāda veida vienošanos ir noteiktas papildu prasības par formu, piemēro šīs papildu prasības.

8. pants

Piemērojamie tiesību akti, ja puses nav izdarījušas izvēli

Ja nav izdarīta izvēle saskaņā ar 5. pantu, tad laulības šķiršana un laulāto atšķiršana notiek saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem:

| a) | kurā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

a)

kurā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad

| b) | kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta – ar noteikumu, ka šis laikposms nav beidzies vairāk kā vienu gadu pirms prasības celšanas tiesā, ja viens no viņiem šajā valstī joprojām dzīvo laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

b)

kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta – ar noteikumu, ka šis laikposms nav beidzies vairāk kā vienu gadu pirms prasības celšanas tiesā, ja viens no viņiem šajā valstī joprojām dzīvo laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad

| c) | kuras valstspiederīgie ir abi laulātie laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

c)

kuras valstspiederīgie ir abi laulātie laikā, kad ceļ prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tad

| d) | kurā ir celta prasība tiesā. |
| --- | --- |

d)

kurā ir celta prasība tiesā.

9. pants

Laulāto atšķiršanas pārveide par laulības šķiršanu

1.   Gadījumos, kad notiek laulāto atšķiršanas pārveide par laulības šķiršanu, laulības šķiršanai piemēro tiesību aktus, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, ja vien puses saskaņā ar 5. pantu nav vienojušās citādi.

2.   Tomēr, ja tiesību aktos, ko piemēroja laulāto atšķiršanai, nav paredzēta laulāto atšķiršanas pārveide par laulības šķiršanu, piemēro 8. pantu, ja vien puses saskaņā ar 5. pantu nav vienojušās citādi.

10. pants

Tās valsts tiesību aktu piemērošana, kurā atrodas tiesa

Ja saskaņā ar 5. vai 8. pantu piemērojamie tiesību akti neparedz laulības šķiršanu vai, pamatojoties uz dzimumu, nepiešķir vienam laulātajam vienlīdzīgu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas tiesa.

11. pants

Atgriezeniskās norādes nepiemērojamība

Ja šajā regulā ir paredzēta kādas valsts tiesību aktu piemērošana, tas attiecas uz tiesību normām, kuras ir spēkā attiecīgajā valstī, izņemot šīs valsts starptautisko privāttiesību normas.

12. pants

Sabiedriskā kārtība

Ar šo regulu norādīto tiesību aktu kāda noteikuma piemērošanu var atteikt tikai tad, ja šāda piemērošana ir acīmredzami nesaderīga ar sabiedrisko kārtību valstī, kur atrodas attiecīgā tiesa.

13. pants

Valstu tiesību aktu atšķirība

Nekas šajā regulā neuzliek pienākumu tiesām tādā iesaistītajā dalībvalstī, kuras tiesību aktos nav paredzēta laulības šķiršana vai attiecīgā laulība netiek uzskatīta par spēkā esošu laulības šķiršanas tiesvedības nolūkā, saskaņā ar šo regulu pasludināt laulību par šķirtu.

14. pants

Valstis ar divām vai vairākām tiesību sistēmām – teritoriālas tiesību normu kolīzijas

Ja valsti veido vairākas teritoriālās vienības, kurā katrai ir sava tiesību sistēma vai savs tiesību normu kopums to jautājumu jomā, uz kuriem attiecas šī regula:

| a) | jebkura atsauce uz šīs valsts tiesību aktiem, lai noteiktu piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar šo regulu, uzskata par atsaucēm uz attiecīgajā teritoriālajā vienībā spēkā esošiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

jebkura atsauce uz šīs valsts tiesību aktiem, lai noteiktu piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar šo regulu, uzskata par atsaucēm uz attiecīgajā teritoriālajā vienībā spēkā esošiem tiesību aktiem;

| b) | jebkura atsauce uz pastāvīgo dzīvesvietu šādā valstī uzskata par norādēm uz pastāvīgo dzīvesvietu teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

b)

jebkura atsauce uz pastāvīgo dzīvesvietu šādā valstī uzskata par norādēm uz pastāvīgo dzīvesvietu teritoriālajā vienībā;

| c) | jebkura atsauce uz valstspiederību attiecas uz teritoriālo vienību, kas norādīta attiecīgās valsts tiesību aktos, vai, ja nav attiecīgu noteikumu, uz pušu izraudzīto teritoriālo vienību, vai, ja izvēle nav izdarīta, uz teritoriālo vienību, ar kuru attiecīgajam laulātajam vai laulātajiem ir visciešākā saikne. |
| --- | --- |

c)

jebkura atsauce uz valstspiederību attiecas uz teritoriālo vienību, kas norādīta attiecīgās valsts tiesību aktos, vai, ja nav attiecīgu noteikumu, uz pušu izraudzīto teritoriālo vienību, vai, ja izvēle nav izdarīta, uz teritoriālo vienību, ar kuru attiecīgajam laulātajam vai laulātajiem ir visciešākā saikne.

15. pants

Valstis ar divām vai vairākām tiesību sistēmām – tiesību normu kolīzijas attiecībā uz personu kategorijām

Attiecībā uz valsti, kurai ir divas vai vairākas tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumi, kas saistībā ar jautājumiem, kurus reglamentē šī regula, piemērojami atšķirīgām personu kategorijām, visas norādes uz šādas valsts tiesību aktiem interpretē tā, ka tās attiecas uz tiesību sistēmu, kuru nosaka saskaņā ar šajā valstī spēkā esošajiem noteikumiem. Ja šādu noteikumu nav, piemēro to tiesību sistēmu vai tiesību normu kopumu, ar kuru attiecīgajam laulātajam vai laulātajiem ir visciešākā saikne.

16. pants

Šīs regulas nepiemērošana iekšējām tiesību normu kolīzijām

Iesaistītajai dalībvalstij, kurā jautājumiem, ko reglamentē šī regula, ir piemērojamas atšķirīgas tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumi, nav pienākuma piemērot šo regulu tiesību normu kolīzijām, kas rodas tikai starp šādām atšķirīgām tiesību sistēmām vai tiesību normu kopumiem.

III NODAĻA

CITI NOTEIKUMI

17. pants

Iesaistīto dalībvalstu sniedzamā informācija

1.   Līdz 2011. gada 21. septembrim iesaistītās dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus valsts noteikumus – ja tādi ir – attiecībā uz:

| a) | prasībām par formu, kas attiecas uz vienošanos par piemērojamo tiesību aktu izvēli saskaņā ar 7. panta 2. līdz 4. punktu; un |
| --- | --- |

a)

prasībām par formu, kas attiecas uz vienošanos par piemērojamo tiesību aktu izvēli saskaņā ar 7. panta 2. līdz 4. punktu; un

| b) | iespēju norādīt piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar 5. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

iespēju norādīt piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar 5. panta 3. punktu.

Iesaistītās dalībvalstis dara Komisijai zināmas visas turpmākās izmaiņas šajos noteikumos.

2.   Informāciju, kas darīta zināma saskaņā ar 1. punktu, Komisija dara pieejamu sabiedrībai, izmantojot atbilstīgus līdzekļus, jo īpaši Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās tīmekļa vietni.

18. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šo regulu piemēro attiecībā uz tiesvedību, kas uzsākta, un uz 5. pantā minēto vienošanos, kas noslēgta, sākot no 2012. gada 21. jūnija.

Tomēr vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kura ir noslēgta pirms 2012. gada 21. jūnija, arī ir spēkā – ar noteikumu, ka tā atbilst 6. un 7. pantam.

2.   Šī regula neskar vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kuras ir noslēgtas saskaņā ar tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā prasība ir celta pirms 2012. gada 21. jūnija.

19. pants

Saistība ar spēkā esošām starptautiskām konvencijām

1.   Neskarot iesaistīto dalībvalstu saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 351. pantu, šī regula neietekmē tādu starptautisku konvenciju piemērošanu, kuru puses šīs regulas vai lēmuma saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 331. panta 1. punkta otro vai trešo daļu pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis un kurās ir paredzētas kolīziju normas attiecībā uz laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu.

2.   Tomēr attiecībās starp iesaistītajām dalībvalstīm šī regula prevalē pār konvencijām, kas ekskluzīvi noslēgtas starp divām vai vairākām dalībvalstīm, ciktāl šādas konvencijas attiecas uz šajā regulā reglamentētiem jautājumiem.

20. pants

Pārskatīšanas klauzula

1.   Līdz 2015. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs regulas piemērošanu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno šīs regulas pielāgojumu priekšlikumus.

2.   Tādēļ iesaistītās dalībvalstis Komisijai nosūta attiecīgu informāciju par to, kā šī regula tiek piemērota to tiesās.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 21. jūnija, izņemot 17. pantu, kuru piemēro no 2011. gada 21. jūnija.

Dalībvalstis, kuras ir iesaistītas ciešākā sadarbībā, saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 331. panta 1. punkta otro vai trešo daļu, šo regulu piemēro, sākot no attiecīgajā lēmumā noteiktās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  OV L 189, 22.7.2010., 12. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.

3

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/17

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1260/2010

(2010. gada 22. decembris),

ar kuru 2011. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1),

ņemot vērā Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (2), un jo īpaši tās 3. panta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar normatīvajiem aktiem par lauksaimniecības produktu eksporta režīmu jāpublicē kompensāciju nomenklatūras pilnīgā redakcija, kas ir spēkā no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar normatīvajiem aktiem par lauksaimniecības produktu eksporta režīmu jāpublicē kompensāciju nomenklatūras pilnīgā redakcija, kas ir spēkā no 2011. gada 1. janvāra.

| (2) | Tādēļ jāatceļ Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1298/2009, ar kuru 2010. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ jāatceļ Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1298/2009, ar kuru 2010. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3846/87 groza šādi.

| (1) | Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

| (2) | Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 1298/2009 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

Tā zaudē spēku 2011. gada 31. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.

2

(3)  OV L 353, 31.12.2009., 9. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU NOMENKLATŪRA EKSPORTA KOMPENSĀCIJĀM

SATURS

Sektors

| 1. | Labība un kviešu vai rudzu milti, putraimi vai rupja maluma milti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rīsi un šķeltie rīsi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Labības pārstrādes produkti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kombinētā lopbarība uz labības pamata |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liellopu gaļa un teļa gaļa |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cūkgaļa |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mājputnu gaļa |
| --- | --- |

7.

| 8. | Olas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Piens un piena produkti |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tālāk nepārstrādāts baltais cukurs un jēlcukurs |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sīrupi un citi cukura produkti |
| --- | --- |

11.

1.   Labība un kviešu vai rudzu milti, putraimi vai rupja maluma milti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Kvieši un kviešu un rudzu maisījums: | |
| 1001 10 00 | – | cietie kvieši: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

1001

Kvieši un kviešu un rudzu maisījums:

1001 10 00

–

cietie kvieši:

| – – | sēkla |
| --- | --- |

– –

sēkla

1001 10 00 9200

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

1001 10 00 9400

ex 1001 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | citādi speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums: |
| --- | --- |

– –

citādi speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums:

1001 90 91

| – – – | parasto kviešu un kviesu un rudzu maisījuma sēkla |
| --- | --- |

– – –

parasto kviešu un kviesu un rudzu maisījuma sēkla

1001 90 91 9000

1001 90 99

| – – – | citādi |
| --- | --- |

– – –

citādi

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rudzi

1002 00 00 9000

1003 00

Mieži:

1003 00 10

| – | sēklai |
| --- | --- |

–

sēklai

100300109000

1003 00 90

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

1003 00 90 9000

1004 00 00

Auzas:

| – | sēklai |
| --- | --- |

–

sēklai

1004 00 00 9200

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

1004 00 00 9400

1005

Kukurūza:

ex 1005 10

| – | sēkla: |
| --- | --- |

–

sēkla:

1005 10 90

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

1005 10 90 9000

1005 90 00

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

1005 90 00 9000

1007 00

Graudu sorgo:

1007 00 90

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

100700909000

ex 1008

Griķi, sāre un miežabrāļi; citādi graudaugu produkti:

1008 20 00

| – | sāre |
| --- | --- |

–

sāre

1008 20 00 9000

1101 00

Kviešu vai labības maisījuma milti:

| – | kviešu milti: |
| --- | --- |

–

kviešu milti:

1101 00 11

| – – | cieto kviešu: |
| --- | --- |

– –

cieto kviešu:

1101 00 11 9000

1101 00 15

| – – | parasto un speltas kviešu: |
| --- | --- |

– –

parasto un speltas kviešu:

| – – – | ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g

1101 00 15 9100

| – – – | ar pelnu saturu no 601 līdz 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu no 601 līdz 900 mg/100 g

1101 00 15 9130

| – – – | ar pelnu saturu no 901 līdz 1 100 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu no 901 līdz 1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

| – – – | ar pelnu saturu no 1 101 līdz 1 650 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu no 1 101 līdz 1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

| – – – | ar pelnu saturu no 1 651 līdz 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu no 1 651 līdz 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

| – – – | ar pelnu saturu vairāk par 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

ar pelnu saturu vairāk par 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

| – | labības maisījuma milti |
| --- | --- |

–

labības maisījuma milti

1101 00 90 9000

ex 1102

Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus:

1102 10 00

| – | rudzu milti: |
| --- | --- |

–

rudzu milti:

| – – | ar pelnu saturu no 0 līdz 1 400 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

ar pelnu saturu no 0 līdz 1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

| – – | ar pelnu saturu no 1 400 līdz 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

ar pelnu saturu no 1 400 līdz 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

| – – | ar pelnu saturu vairāk par 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

ar pelnu saturu vairāk par 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas:

| – | putraimi un rupja maluma milti: |
| --- | --- |

–

putraimi un rupja maluma milti:

1103 11

| – – | kviešu: |
| --- | --- |

– –

kviešu:

1103 11 10

| – – – | cieto kviešu: |
| --- | --- |

– – –

cieto kviešu:

| – – – – | ar pelnu saturu no 0 līdz 1 300 mg/100 g: |
| --- | --- |

– – – –

ar pelnu saturu no 0 līdz 1 300 mg/100 g:

| – – – – – | rupja maluma milti, no kuriem mazāk par 10 % no masas var izbirt caur sietu ar 0,160 mm aci |
| --- | --- |

– – – – –

rupja maluma milti, no kuriem mazāk par 10 % no masas var izbirt caur sietu ar 0,160 mm aci

1103 11 10 9200

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1103 11 10 9400

| – – – – | ar pelnu saturu vairāk par 1 300 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

ar pelnu saturu vairāk par 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

| – – – | parasto kviešu un speltas kviešu: |
| --- | --- |

– – –

parasto kviešu un speltas kviešu:

| – – – – | ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g

1103 11 90 9200

| – – – – | ar pelnu saturu vairāk par 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

ar pelnu saturu vairāk par 600 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Rīsi un šķeltie rīsi

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Rīsi: | |
| 1006 20 | – | lobīti (brūnie) rīsi: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

1006

Rīsi:

1006 20

–

lobīti (brūnie) rīsi:

| – – | tvaicēti: |
| --- | --- |

– –

tvaicēti:

1006 20 11

| – – – | apaļgraudu |
| --- | --- |

– – –

apaļgraudu

1006 20 11 9000

1006 20 13

| – – – | vidējgraudu |
| --- | --- |

– – –

vidējgraudu

1006 20 13 9000

| – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – –

garengraudu:

1006 20 15

| – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 |
| --- | --- |

– – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

| – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku |
| --- | --- |

– – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku

1006 20 17 9000

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

1006 20 92

| – – – | apaļgraudu |
| --- | --- |

– – –

apaļgraudu

1006 20 92 9000

1006 20 94

| – – – | vidējgraudu |
| --- | --- |

– – –

vidējgraudu

1006 20 94 9000

| – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – –

garengraudu:

1006 20 96

| – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 |
| --- | --- |

– – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

| – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku |
| --- | --- |

– – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku

1006 20 98 9000

1006 30

| – | daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti: |
| --- | --- |

–

daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti:

| – – | daļēji slīpēti rīsi: |
| --- | --- |

– –

daļēji slīpēti rīsi:

| – – – | tvaicēti: |
| --- | --- |

– – –

tvaicēti:

1006 30 21

| – – – – | apaļgraudu |
| --- | --- |

– – – –

apaļgraudu

1006 30 21 9000

1006 30 23

| – – – – | vidējgraudu |
| --- | --- |

– – – –

vidējgraudu

1006 30 23 9000

| – – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – – –

garengraudu:

1006 30 25

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku

1006 30 27 9000

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

1006 30 42

| – – – – | apaļgraudu |
| --- | --- |

– – – –

apaļgraudu

1006 30 42 9000

1006 30 44

| – – – – | vidējgraudu |
| --- | --- |

– – – –

vidējgraudu

1006 30 44 9000

| – – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – – –

garengraudu:

1006 30 46

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku

1006 30 48 9000

| – – | pilnīgi noslīpēti rīsi: |
| --- | --- |

– –

pilnīgi noslīpēti rīsi:

| – – – | tvaicēti: |
| --- | --- |

– – –

tvaicēti:

1006 30 61

| – – – – | apaļgraudu: |
| --- | --- |

– – – –

apaļgraudu:

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 61 9100

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1006 30 61 9900

1006 30 63

| – – – – | vidējgraudu: |
| --- | --- |

– – – –

vidējgraudu:

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 63 9100

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1006 30 63 9900

| – – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – – –

garengraudu:

1006 30 65

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3: |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3:

| – – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 65 9100

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

1006 30 65 9900

1006 30 67

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku: |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku:

| – – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 67 9100

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

1006 30 67 9900

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

1006 30 92

| – – – – | apaļgraudu: |
| --- | --- |

– – – –

apaļgraudu:

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 92 9100

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1006 30 92 9900

1006 30 94

| – – – – | vidējgraudu: |
| --- | --- |

– – – –

vidējgraudu:

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 94 9100

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1006 30 94 9900

| – – – – | garengraudu: |
| --- | --- |

– – – –

garengraudu:

1006 30 96

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3: |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3:

| – – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 96 9100

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

1006 30 96 9900

1006 30 98

| – – – – – | ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku: |
| --- | --- |

– – – – –

ar garuma un platuma attiecību vienādu ar 3 vai lielāku:

| – – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk |
| --- | --- |

– – – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 98 9100

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

1006 30 98 9900

1006 40 00

| – | šķeltie rīsi |
| --- | --- |

–

šķeltie rīsi

1006 40 00 9000

3.   Labības pārstrādes produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus: | |
| ex 1102 20 | – | kukurūzas milti: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 1102

Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus:

ex 1102 20

–

kukurūzas milti:

ex 1102 20 10

| – – | kuru tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara: |
| --- | --- |

– –

kuru tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara:

| – – – | kuru tauku saturs nepārsniedz 1,3 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (2) |
| --- | --- |

– – –

kuru tauku saturs nepārsniedz 1,3 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (2)

1102 20 10 9200

| – – – | kuru tauku saturs pārsniedz 1,3 %, bet nepārsniedz 1,5 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % (2) |
| --- | --- |

– – –

kuru tauku saturs pārsniedz 1,3 %, bet nepārsniedz 1,5 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | kuru tauku saturs pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 1,7 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % (2) |
| --- | --- |

– – –

kuru tauku saturs pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 1,7 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

1102 90 10

| – – | miežu milti: |
| --- | --- |

– –

miežu milti:

| – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % |
| --- | --- |

– – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %

1102 90 10 9100

| – – – | citādi |
| --- | --- |

– – –

citādi

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

| – – | auzu milti: |
| --- | --- |

– –

auzu milti:

| – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 %, jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1,8 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 % un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva |
| --- | --- |

– – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 %, jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1,8 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 % un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva

1102 90 30 9100

ex 1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas:

| – | putraimi un rupja maluma milti: |
| --- | --- |

–

putraimi un rupja maluma milti:

ex 1103 13

| – – | kukurūzas: |
| --- | --- |

– –

kukurūzas:

ex 1103 13 10

| – – – | ar tauku saturu līdz 1,5 %: |
| --- | --- |

– – –

ar tauku saturu līdz 1,5 %:

| – – – – | kuru tauku saturs nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,6 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,6 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9100

| – – – – | kuru tauku saturs pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9300

| – – – – | kuru tauku saturs pārsniedz 1,3 %, bet nepārsniedz 1,5 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1,0 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs pārsniedz 1,3 %, bet nepārsniedz 1,5 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1,0 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | kuru tauku saturs pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 1,7 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 1,7 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 1 % un kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

| – – | citas labības: |
| --- | --- |

– –

citas labības:

1103 19 10

| – – – | rudzu |
| --- | --- |

– – –

rudzu

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

| – – – | miežu: |
| --- | --- |

– – –

miežu:

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

| – – – | auzu: |
| --- | --- |

– – –

auzu:

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva

1103 19 40 9100

ex 1103 20

| – | granulas: |
| --- | --- |

–

granulas:

1103 20 20

| – – | miežu |
| --- | --- |

– –

miežu

1103 20 20 9000

1103 20 60

| – – | kviešu |
| --- | --- |

– –

kviešu

1103 20 60 9000

ex 1104

Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; graudu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti:

| – | placināti graudi vai graudu pārslas: |
| --- | --- |

–

placināti graudi vai graudu pārslas:

ex 1104 12

| – – | auzu: |
| --- | --- |

– –

auzu:

ex 1104 12 90

| – – – | pārslas: |
| --- | --- |

– – –

pārslas:

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva

1104 12 90 9100

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs pārsniedz 0,1 %, bet nepārsniedz 1,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs pārsniedz 0,1 %, bet nepārsniedz 1,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva

1104 12 90 9300

ex 1104 19

| – – | citu labības graudu: |
| --- | --- |

– –

citu labības graudu:

1104 19 10

| – – – | kviešu |
| --- | --- |

– – –

kviešu

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

| – – – | kukurūzas: |
| --- | --- |

– – –

kukurūzas:

| – – – – | pārslas: |
| --- | --- |

– – – –

pārslas:

| – – – – – | kuru tauku saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,7 % (3) |
| --- | --- |

– – – – –

kuru tauku saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,7 % (3)

1104 19 50 9110

| – – – – – | kuru tauku saturs sausnā pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (3) |
| --- | --- |

– – – – –

kuru tauku saturs sausnā pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (3)

1104 19 50 9130

| – – – | miežu: |
| --- | --- |

– – –

miežu:

ex 1104 19 69

| – – – – | pārslas |
| --- | --- |

– – – –

pārslas

| – – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % |
| --- | --- |

– – – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %

1104 19 69 9100

| – | citi apstrādāti graudi (piemēram, atsēnaloti, grūbas, šķelti vai drupināti): |
| --- | --- |

–

citi apstrādāti graudi (piemēram, atsēnaloti, grūbas, šķelti vai drupināti):

ex 1104 22

| – – | auzu: |
| --- | --- |

– –

auzu:

ex 1104 22 20

| – – – | atsēnaloti (izlobīti vai spraukti): |
| --- | --- |

– – –

atsēnaloti (izlobīti vai spraukti):

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

| – – – | atsēnaloti, šķelti vai drupināti (putraimi): |
| --- | --- |

– – –

atsēnaloti, šķelti vai drupināti (putraimi):

| – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 2,3 % un kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kā peroksidāze ir faktiski neaktīva, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 22 30 9100

ex 1104 23

| – – | kukurūzas: |
| --- | --- |

– –

kukurūzas:

ex 1104 23 10

| – – – | atsēnaloti (izlobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti: |
| --- | --- |

– – –

atsēnaloti (izlobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti:

| – – – – | kuru tauku saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,6 % (putraimi), atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs sausnā nepārsniedz 0,9 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,6 % (putraimi), atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 23 10 9100

| – – – – | kuru tauku saturs sausnā pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (putraimi), atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – –

kuru tauku saturs sausnā pārsniedz 0,9 %, bet nepārsniedz 1,3 %, un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,8 % (putraimi), atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 23 10 9300

1104 29

| – – | citas labības: |
| --- | --- |

– –

citas labības:

| – – – | miežu: |
| --- | --- |

– – –

miežu:

ex 1104 29 01

| – – – – | atsēnaloti (izlobīti vai spraukti): |
| --- | --- |

– – – –

atsēnaloti (izlobīti vai spraukti):

| – – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

| – – – – | atsēnaloti un šķelti vai drupināti (putraimi): |
| --- | --- |

– – – –

atsēnaloti un šķelti vai drupināti (putraimi):

| – – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % un jēlšķiedras saturs sausnā nepārsniedz 0,9 %, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

| – – – – | grūbas: |
| --- | --- |

– – – –

grūbas:

| – – – – – | kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % (bez talka): |
| --- | --- |

– – – – –

kuru pelnu saturs sausnā nepārsniedz 1 % (bez talka):

| – – – – – – | pirmās kategorijas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – – – –

pirmās kategorijas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 05 9100

| – – – – – – | otrās kategorijas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – – – –

otrās kategorijas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 05 9300

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | atsēnaloti (izlobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti: |
| --- | --- |

– – – –

atsēnaloti (izlobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti:

ex 1104 29 11

| – – – – – | kviešu, nešķelti un nedrupināti, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai |
| --- | --- |

– – – – –

kviešu, nešķelti un nedrupināti, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 508/2008 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 11 9000

| – – – – | citādi neapstrādāti, kā tikai drupināti: |
| --- | --- |

– – – –

citādi neapstrādāti, kā tikai drupināti:

1104 29 51

| – – – – – | kviešu |
| --- | --- |

– – – – –

kviešu

1104 29 51 9000

1104 29 55

| – – – – – | rudzu |
| --- | --- |

– – – – –

rudzu

1104 29 55 9000

1104 30

| – | graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti: |
| --- | --- |

–

graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti:

1104 30 10

| – – | kviešu |
| --- | --- |

– –

kviešu

1104 30 10 9000

1104 30 90

| – – | citu graudaugu |
| --- | --- |

– –

citu graudaugu

1104 30 90 9000

1107

Iesals, arī grauzdēts:

1107 10

| – | negrauzdēts: |
| --- | --- |

–

negrauzdēts:

| – – | kviešu: |
| --- | --- |

– –

kviešu:

1107 10 11

| – – – | miltu veidā |
| --- | --- |

– – –

miltu veidā

1107 10 11 9000

1107 10 19

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

1107 10 19 9000

| – – | citāds: |
| --- | --- |

– –

citāds:

1107 10 91

| – – – | miltu veidā |
| --- | --- |

– – –

miltu veidā

1107 10 91 9000

1107 10 99

| – – – | citāds |
| --- | --- |

– – –

citāds

1107 10 99 9000

1107 20 00

| – | grauzdēts |
| --- | --- |

–

grauzdēts

1107 20 00 9000

ex 1108

Cietes; inulīns:

| – | cietes (4): |
| --- | --- |

–

cietes (4):

ex 1108 11 00

| – – | kviešu ciete: |
| --- | --- |

– –

kviešu ciete:

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 %

1108 11 00 9200

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

| – – | kukurūzas ciete: |
| --- | --- |

– –

kukurūzas ciete:

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 %

1108 12 00 9200

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

| – – | kartupeļu ciete: |
| --- | --- |

– –

kartupeļu ciete:

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 80 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 80 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 %

1108 13 00 9200

| – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 77 %, bet ir mazāks par 80 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 77 %, bet ir mazāks par 80 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

| – – | citādas cietes: |
| --- | --- |

– –

citādas cietes:

ex 1108 19 10

| – – – | rīsu ciete: |
| --- | --- |

– – –

rīsu ciete:

| – – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % |
| --- | --- |

– – – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 87 % un tīrība sausnā nav mazāka par 97 %

1108 19 10 9200

| – – – – | kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5) |
| --- | --- |

– – – –

kurā sausnas saturs nav mazāks par 84 %, bet ir mazāks par 87 %, un tīrība sausnā nav mazāka par 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Kviešu lipeklis, arī kaltēts:

| – | kaltēts kviešu lipeklis ar proteīnu saturu sausnā 82 % no masas vai vairāk (N × 6,25) |
| --- | --- |

–

kaltēts kviešu lipeklis ar proteīnu saturu sausnā 82 % no masas vai vairāk (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

ex 1702 30

| – | glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi: |
| --- | --- |

–

glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi:

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

1702 30 50

| – – – | balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti |
| --- | --- |

– – –

balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti

1702 30 50 9000

1702 30 90

| – – – | citādi (6) |
| --- | --- |

– – –

citādi (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

| – | glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru: |
| --- | --- |

–

glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru:

1702 40 90

| – – | citādi (6) |
| --- | --- |

– –

citādi (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

| – | citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi: |
| --- | --- |

–

citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi:

1702 90 50

| – – | maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups: |
| --- | --- |

– –

maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups:

| – – – | maltodekstrīns baltas cietas vielas veidā, aglomerēts vai neaglomerēts |
| --- | --- |

– – –

maltodekstrīns baltas cietas vielas veidā, aglomerēts vai neaglomerēts

1702 90 50 9100

| – – – | citādi (6) |
| --- | --- |

– – –

citādi (6)

1702 90 50 9900

| – – | grauzdētais cukurs: |
| --- | --- |

– –

grauzdētais cukurs:

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

1702 90 75

| – – – – | pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti |
| --- | --- |

– – – –

pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti

1702 90 75 9000

1702 90 79

| – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – –

citādi

1702 90 79 9000

2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

ex 2106 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | cukura sīrupi ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām: |
| --- | --- |

– –

cukura sīrupi ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām:

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

2106 90 55

| – – – – | glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups (6) |
| --- | --- |

– – – –

glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups (6)

2106 90 55 9000

4.   Kombinētā lopbarība uz labības pamata

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā (7): | |
| ex 2309 10 | – | suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

2309

Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā (7):

ex 2309 10

–

suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai:

| – – | kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti: |
| --- | --- |

– –

kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti:

| – – – | kuros ir ciete, glikoze, sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups: |
| --- | --- |

– – –

kuros ir ciete, glikoze, sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups:

| – – – – | kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – –

kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk (8)
   (9):

2309 10 11

| – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 10 11 9000

2309 10 13

| – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 10 13 9000

| – – – – | kuros cietes saturs pārsniedz 10 % no svara, bet nepārsniedz 30 % no svara (8): |
| --- | --- |

– – – –

kuros cietes saturs pārsniedz 10 % no svara, bet nepārsniedz 30 % no svara (8):

2309 10 31

| – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 10 31 9000

2309 10 33

| – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 10 33 9000

| – – – – | kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara (8): |
| --- | --- |

– – – –

kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara (8):

2309 10 51

| – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 10 51 9000

2309 10 53

| – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 10 53 9000

ex 2309 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | citādi, ieskaitot premiksus: |
| --- | --- |

– –

citādi, ieskaitot premiksus:

| – – – | kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti: |
| --- | --- |

– – –

kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti:

| – – – – | kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups: |
| --- | --- |

– – – –

kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups:

| – – – – – | kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – – –

kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk (8)
   (9):

2309 90 31

| – – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 90 31 9000

2309 90 33

| – – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 90 33 9000

| – – – – – | kuros cietes saturs pārsniedz 10 % no svara, bet nepārsniedz 30 % no svara (8): |
| --- | --- |

– – – – –

kuros cietes saturs pārsniedz 10 % no svara, bet nepārsniedz 30 % no svara (8):

2309 90 41

| – – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 90 41 9000

2309 90 43

| – – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 90 43 9000

| – – – – – | kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara (8): |
| --- | --- |

– – – – –

kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara (8):

2309 90 51

| – – – – – – | kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara

2309 90 51 9000

2309 90 53

| – – – – – – | kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 50 % no svara

2309 90 53 9000

5.   Liellopu gaļa un teļa gaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Dzīvi liellopi: | |
| ex 0102 10 | – | tīršķirnes vaislas lopi: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0102

Dzīvi liellopi:

ex 0102 10

–

tīršķirnes vaislas lopi:

ex 0102 10 10

| – – | teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei): |
| --- | --- |

– –

teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei):

| – – – | ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg:

| – – – – | līdz 30 mēnešu vecumam |
| --- | --- |

– – – –

līdz 30 mēnešu vecumam

0102 10 10 9140

| – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – –

citādi

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

| – – | govis: |
| --- | --- |

– –

govis:

| – – – | ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg:

| – – – – | līdz 30 mēnešu vecumam |
| --- | --- |

– – – –

līdz 30 mēnešu vecumam

0102 10 30 9140

| – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – –

citādi

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 300 kg |
| --- | --- |

– – –

ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 300 kg

0102 10 90 9120

ex 0102 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | mājlopu sugas: |
| --- | --- |

– –

mājlopu sugas:

| – – – | kuru svars pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

kuru svars pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg:

ex 0102 90 41

| – – – – | kaušanai: |
| --- | --- |

– – – –

kaušanai:

| – – – – – | kuru svars pārsniedz 220 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kuru svars pārsniedz 220 kg

0102 90 41 9100

| – – – | kuru svars pārsniedz 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

kuru svars pārsniedz 300 kg:

| – – – – | teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei): |
| --- | --- |

– – – –

teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei):

0102 90 51

| – – – – – | kaušanai |
| --- | --- |

– – – – –

kaušanai

0102 90 51 9000

0102 90 59

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

0102 90 59 9000

| – – – – | govis: |
| --- | --- |

– – – –

govis:

0102 90 61

| – – – – – | kaušanai |
| --- | --- |

– – – – –

kaušanai

0102 90 61 9000

0102 90 69

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

0102 90 69 9000

| – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – –

citādi:

0102 90 71

| – – – – – | kaušanai |
| --- | --- |

– – – – –

kaušanai

0102 90 71 9000

0102 90 79

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

0102 90 79 9000

0201

Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa:

0201 10 00

| – | liemeņi un pusliemeņi: |
| --- | --- |

–

liemeņi un pusliemeņi:

| – – | liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir ne mazāk kā 10 ribas: |
| --- | --- |

– –

liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir ne mazāk kā 10 ribas:

| – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 10 00 9110

| – – – | citādi |
| --- | --- |

– – –

citādi

0201 10 00 9120

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 10 00 9130

| – – – | citādi |
| --- | --- |

– – –

citādi

0201 10 00 9140

0201 20

| – | citādi neatkauloti izcirtņi: |
| --- | --- |

–

citādi neatkauloti izcirtņi:

0201 20 20

| – – | rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas: |
| --- | --- |

– –

rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas:

| – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 20 9110

| – – – | citādas |
| --- | --- |

– – –

citādas

0201 20 20 9120

0201 20 30

| – – | nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas: |
| --- | --- |

– –

nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas:

| – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 30 9110

| – – – | citādas |
| --- | --- |

– – –

citādas

0201 20 30 9120

0201 20 50

| – – | nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas: |
| --- | --- |

– –

nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas:

| – – – | ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem: |
| --- | --- |

– – –

ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem:

| – – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 50 9110

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0201 20 50 9120

| – – – | ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem: |
| --- | --- |

– – –

ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem:

| – – – – | no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) |
| --- | --- |

– – – –

no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 50 9130

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

| – – | citādas: |
| --- | --- |

– –

citādas:

| – – – | kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara |
| --- | --- |

– – –

kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara

0201 20 90 9700

0201 30 00

| – | bezkaula izcirtņi: |
| --- | --- |

–

bezkaula izcirtņi:

| – – | bezkaula izcirtņi, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– –

bezkaula izcirtņi, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem

0201 30 00 9050

| – – | bezkaula izcirtņi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15) |
| --- | --- |

– –

bezkaula izcirtņi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15)

0201 30 00 9060

| – – | citādi, katrs gabals atsevišķi iesaiņots, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 55 % vai vairāk (15): |
| --- | --- |

– –

citādi, katrs gabals atsevišķi iesaiņots, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 55 % vai vairāk (15):

| – – – | no pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu pakaļējām liemeņa ceturtdaļām ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11) |
| --- | --- |

– – –

no pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu pakaļējām liemeņa ceturtdaļām ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11)

0201 30 00 9100

| – – – | no nesadalītām vai sadalītām pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu priekšējām liemeņa ceturtdaļām, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11) |
| --- | --- |

– – –

no nesadalītām vai sadalītām pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu priekšējām liemeņa ceturtdaļām, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11)

0201 30 00 9120

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

0201 30 00 9140

ex 0202

Saldēta liellopu gaļa:

0202 10 00

| – | liemeņi un pusliemeņi: |
| --- | --- |

–

liemeņi un pusliemeņi:

| – – | liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir vairāk nekā 10 ribas |
| --- | --- |

– –

liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir vairāk nekā 10 ribas

0202 10 00 9100

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

0202 10 00 9900

ex 0202 20

| – | citādi neatkauloti izcirtņi: |
| --- | --- |

–

citādi neatkauloti izcirtņi:

0202 20 10

| – – | rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas |
| --- | --- |

– –

rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas

0202 20 10 9000

0202 20 30

| – – | nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas |
| --- | --- |

– –

nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas

0202 20 30 9000

0202 20 50

| – – | nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas: |
| --- | --- |

– –

nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas:

| – – – | ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem |
| --- | --- |

– – –

ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem

0202 20 50 9100

| – – – | ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem |
| --- | --- |

– – –

ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

| – – | citādas: |
| --- | --- |

– –

citādas:

| – – – | kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara |
| --- | --- |

– – –

kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara

0202 20 90 9100

0202 30

| – | bezkaula izcirtņi: |
| --- | --- |

–

bezkaula izcirtņi:

0202 30 90

| – – | citāda: |
| --- | --- |

– –

citāda:

| – – – | bezkaula izcirtņi, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– – –

bezkaula izcirtņi, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem

0202 30 90 9100

| – – – | citādi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15) |
| --- | --- |

– – –

citādi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15)

0202 30 90 9200

| – – – | citādi |
| --- | --- |

– – –

citādi

0202 30 90 9900

0206

Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti:

0206 10

| – | svaigi un atdzesēti liellopu subprodukti: |
| --- | --- |

–

svaigi un atdzesēti liellopu subprodukti:

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

0206 10 95

| – – – | diafragmas biezā un plānā daļa |
| --- | --- |

– – –

diafragmas biezā un plānā daļa

0206 10 95 9000

| – | liellopu, saldēti: |
| --- | --- |

–

liellopu, saldēti:

0206 29

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

0206 29 91

| – – – – | diafragmas biezā un plānā daļa |
| --- | --- |

– – – –

diafragmas biezā un plānā daļa

0206 29 91 9000

ex 0210

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem:

ex 0210 20

| – | liellopu gaļa: |
| --- | --- |

–

liellopu gaļa:

ex 0210 20 90

| – – | neatkaulota: |
| --- | --- |

– –

neatkaulota:

| – – – | sālīta un žāvēta |
| --- | --- |

– – –

sālīta un žāvēta

0210 20 90 9100

ex 1602

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

ex 1602 50

| – | liellopu: |
| --- | --- |

–

liellopu:

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

ex 1602 50 31

| – – – | sālīta liellopu gaļa hermētiskā tarā; nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu: |
| --- | --- |

– – –

sālīta liellopu gaļa hermētiskā tarā; nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu:

| – – – – | ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas: |
| --- | --- |

– – – –

ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas:

| – – – – – | 90 % vai vairāk: |
| --- | --- |

– – – – –

90 % vai vairāk:

| – – – – – – | produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– – – – – –

produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 31 9125

| – – – – – | 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %: |
| --- | --- |

– – – – –

80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %:

| – – – – – – | produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– – – – – –

produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

| – – – | citādi, hermētiskā tarā: |
| --- | --- |

– – –

citādi, hermētiskā tarā:

| – – – – | nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu: |
| --- | --- |

– – – –

nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu:

| – – – – – | ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas: |
| --- | --- |

– – – – –

ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas:

| – – – – – – | 90 % vai vairāk: |
| --- | --- |

– – – – – –

90 % vai vairāk:

| – – – – – – – | produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– – – – – – –

produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 95 9125

| – – – – – – | 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %:

| – – – – – – – | produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

– – – – – – –

produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 95 9325

6.   Cūkgaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Dzīvas cūkas: | |
| | – | citādas: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0103

Dzīvas cūkas:

–

citādas:

ex 0103 91

| – – | kuru svars nepārsniedz 50 kg: |
| --- | --- |

– –

kuru svars nepārsniedz 50 kg:

0103 91 10

| – – – | mājlopu sugas |
| --- | --- |

– – –

mājlopu sugas

0103 91 10 9000

ex 0103 92

| – – | kuru svars ir 50 kg vai vairāk: |
| --- | --- |

– –

kuru svars ir 50 kg vai vairāk:

| – – – | mājlopu sugas: |
| --- | --- |

– – –

mājlopu sugas:

0103 92 19

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0103 92 19 9000

ex 0203

Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa:

| – | svaiga vai atdzesēta: |
| --- | --- |

–

svaiga vai atdzesēta:

ex 0203 11

| – – | liemeņi un pusliemeņi: |
| --- | --- |

– –

liemeņi un pusliemeņi:

0203 11 10

| – – – | mājas cūku (28) |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

| – – | šķiņķi, pleči un to izcirtņi ar kauliem: |
| --- | --- |

– –

šķiņķi, pleči un to izcirtņi ar kauliem:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

ex 0203 12 11

| – – – – | šķiņķi un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – –

šķiņķi un to izcirtņi:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

| – – – – | pleči un to izcirtņi (29): |
| --- | --- |

– – – –

pleči un to izcirtņi (29):

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 12 19 9100

ex 0203 19

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

ex 0203 19 11

| – – – – | priekšējās daļas un to izcirtņi (30): |
| --- | --- |

– – – –

priekšējās daļas un to izcirtņi (30):

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

| – – – – | garie muguras gabali un to izcirtņi ar kauliem: |
| --- | --- |

– – – –

garie muguras gabali un to izcirtņi ar kauliem:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

| – – – – | vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – –

vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara

0203 19 15 9100

| – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – –

citādi:

ex 0203 19 55

| – – – – – | bezkaula: |
| --- | --- |

– – – – –

bezkaula:

| – – – – – – | kājas, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) |
| --- | --- |

– – – – – –

kājas, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

| – – – – – – | vēderdaļas un to izcirtņi, ar kopējo skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara (17)
   (27) |
| --- | --- |

– – – – – –

vēderdaļas un to izcirtņi, ar kopējo skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara (17)
   (27)

0203 19 55 9310

| – | saldēta: |
| --- | --- |

–

saldēta:

ex 0203 21

| – – | liemeņi un pusliemeņi: |
| --- | --- |

– –

liemeņi un pusliemeņi:

0203 21 10

| – – – | mājas cūku (28) |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

| – – | šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |
| --- | --- |

– –

šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

ex 0203 22 11

| – – – – | šķiņķi un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – –

šķiņķi un to izcirtņi:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

| – – – – | pleči un to izcirtņi (29): |
| --- | --- |

– – – –

pleči un to izcirtņi (29):

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 22 19 9100

ex 0203 29

| – – | citāda: |
| --- | --- |

– –

citāda:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

ex 0203 29 11

| – – – – | priekšējās daļas un to izcirtņi (30): |
| --- | --- |

– – – –

priekšējās daļas un to izcirtņi (30):

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

020329119100

ex 0203 29 13

| – – – – | garie muguras gabali un to izcirtņi ar kauliem: |
| --- | --- |

– – – –

garie muguras gabali un to izcirtņi ar kauliem:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

| – – – – | vēderdaļas (cauraugušas) un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – –

vēderdaļas (cauraugušas) un to izcirtņi:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara

0203 29 15 9100

| – – – – | citāda: |
| --- | --- |

– – – –

citāda:

ex 0203 29 55

| – – – – – | bezkaula: |
| --- | --- |

– – – – –

bezkaula:

| – – – – – – | šķiņķi, priekšējās daļas, pleči un to izcirtņi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |

– – – – – –

šķiņķi, priekšējās daļas, pleči un to izcirtņi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem:

| – | cūkgaļa: |
| --- | --- |

–

cūkgaļa:

ex 0210 11

| – – | šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |
| --- | --- |

– –

šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

| – – – – | sālīti vai sālījumā: |
| --- | --- |

– – – –

sālīti vai sālījumā:

ex 0210 11 11

| – – – – – | šķiņķi un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – – –

šķiņķi un to izcirtņi:

| – – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0210 11 11 9100

| – – – – | žāvēti vai kūpināti |
| --- | --- |

– – – –

žāvēti vai kūpināti

ex 0210 11 31

| – – – – – | šķiņķi un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – – –

šķiņķi un to izcirtņi:

| – – – – – – | Prosciutto di Parma, Prosciutto di San Daniele
   (18) |
| --- | --- |

– – – – – –

| – – – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0210 11 31 9110

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

| – – – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0210 11 31 9910

ex 0210 12

| – – | vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– –

vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

ex 0210 12 11

| – – – – | sālīti vai sālījumā: |
| --- | --- |

– – – –

sālīti vai sālījumā:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

| – – – – | žāvēti vai kūpināti: |
| --- | --- |

– – – –

žāvēti vai kūpināti:

| – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara

0210 12 19 9100

ex 0210 19

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

| – – – – | sālīti vai sālījumā: |
| --- | --- |

– – – –

sālīti vai sālījumā:

ex 0210 19 40

| – – – – – | muguras gabali un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– – – – –

muguras gabali un to izcirtņi:

| – – – – – – | ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk par 25 % no svara

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

| – – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – – –

citādi:

| – – – – – – | bezkaula: |
| --- | --- |

– – – – – –

bezkaula:

| – – – – – – – | šķiņķis, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

šķiņķis, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17)

0210 19 50 9100

| – – – – – – – | vēderdaļas un to izcirtņi, bez ādas (17): |
| --- | --- |

– – – – – – –

vēderdaļas un to izcirtņi, bez ādas (17):

| – – – – – – – – | ar kopējo skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – –

ar kopējo skrimšļu saturu mazāk par 15 % no svara

0210 19 50 9310

| – – – – | žāvēti vai kūpināti: |
| --- | --- |

– – – –

žāvēti vai kūpināti:

| – – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – – –

citādi:

ex 0210 19 81

| – – – – – – | bezkaula: |
| --- | --- |

– – – – – –

bezkaula:

| – – – – – – – | Prosciutto di Parma, Prosciutto di San Daniele un to izcirtņi (18) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Prosciutto di Parma, Prosciutto di San Daniele un to izcirtņi (18)

0210 19 81 9100

| – – – – – – – | šķiņķis, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

šķiņķis, priekšējās daļas, pleči vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes:

| – | citādi (24): |
| --- | --- |

–

citādi (24):

1601 00 91

| – – | termiski neapstrādātas žāvētas vai uzziežamās desas (20)
   (22): |
| --- | --- |

– –

termiski neapstrādātas žāvētas vai uzziežamās desas (20)
   (22):

| – – – | nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus |
| --- | --- |

– – –

nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus

1601 00 91 9120

| – – – | citādas |
| --- | --- |

– – –

citādas

1601 00 91 9190

1601 00 99

| – – | citādas (19)
   (22): |
| --- | --- |

– –

citādas (19)
   (22):

| – – – | nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus |
| --- | --- |

– – –

nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus

1601 00 99 9110

| – – – | citādas |
| --- | --- |

– – –

citādas

1601 00 99 9190

ex 1602

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

| – | cūku: |
| --- | --- |

–

cūku:

ex 1602 41

| – – | šķiņķi un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– –

šķiņķi un to izcirtņi:

ex 1602 41 10

| – – – | mājas cūku (23): |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku (23):

| – – – – | termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (33) |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (33)

1602 41 10 9110

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk par 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk par 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

| – – | pleči un to izcirtņi: |
| --- | --- |

– –

pleči un to izcirtņi:

ex 1602 42 10

| – – – | mājas cūku (23): |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku (23):

| – – – – | termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (34) |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (34)

1602 42 10 9110

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk par 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk par 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

| – – | citādi, ieskaitot maisījumus: |
| --- | --- |

– –

citādi, ieskaitot maisījumus:

| – – – | mājas cūku: |
| --- | --- |

– – –

mājas cūku:

| – – – – | kas satur 80 svara % un vairāk jebkuras gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkāda veida un izcelsmes taukus: |
| --- | --- |

– – – –

kas satur 80 svara % un vairāk jebkuras gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkāda veida un izcelsmes taukus:

ex 1602 49 19

| – – – – – | citādi (23)
   (26): |
| --- | --- |

– – – – –

citādi (23)
   (26):

| – – – – – – | termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – – – –

termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

| – – – – – – – | nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus: |
| --- | --- |

– – – – – – –

nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus:

| – – – – – – – – | satur produktu, kas sastāv no skaidri atpazīstamiem muskuļu gaļas gabaliem, ko to izmēru dēļ nevar identificēt kā iegūtus no šķiņķiem, plečiem, garajiem muguras gabaliem vai kakla gabaliem, kopā ar mazām redzamu tauku daļiņām un nelieliem želejas nogulšņu daudzumiem |
| --- | --- |

– – – – – – – –

satur produktu, kas sastāv no skaidri atpazīstamiem muskuļu gaļas gabaliem, ko to izmēru dēļ nevar identificēt kā iegūtus no šķiņķiem, plečiem, garajiem muguras gabaliem vai kakla gabaliem, kopā ar mazām redzamu tauku daļiņām un nelieliem želejas nogulšņu daudzumiem

1602 49 19 9130

7.   Mājputnu gaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas: | |
| | – | svarā līdz 185 g: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0105

Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas:

–

svarā līdz 185 g:

0105 11

| – – | vistas: |
| --- | --- |

– –

vistas:

| – – – | cilts vistu un vaislas vistu cāļi |
| --- | --- |

– – –

cilts vistu un vaislas vistu cāļi

0105 11 11

| – – – – | dējējvistas |
| --- | --- |

– – – –

dējējvistas

0105 11 11 9000

0105 11 19

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0105 11 19 9000

| – – – | citādas: |
| --- | --- |

– – –

citādas:

0105 11 91

| – – – – | dējējvistas |
| --- | --- |

– – – –

dējējvistas

0105 11 91 9000

0105 11 99

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0105 11 99 9000

0105 12 00

| – – | tītari: |
| --- | --- |

– –

tītari:

0105 12 00 9000

ex 0105 19

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

0105 19 20

| – – – | zosis |
| --- | --- |

– – –

zosis

0105 19 20 9000

ex 0207

Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti:

| – | vistas: |
| --- | --- |

–

vistas:

ex 0207 12

| – – | nesadalītas, saldētas: |
| --- | --- |

– –

nesadalītas, saldētas:

ex 0207 12 10

| – – – | noplūktas un izķidātas, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), t. s. “70 % cāļi” |
| --- | --- |

– – –

noplūktas un izķidātas, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), t. s. “70 % cāļi”

| – – – – | ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – –

ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – –

citādas

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

| – – – | noplūktas un izķidātas, bez galvas un kājām un bez kakla, sirds, aknām un kuņģa (vai guzas), t. s. “65 % cāļi”, vai citādas: |
| --- | --- |

– – –

noplūktas un izķidātas, bez galvas un kājām un bez kakla, sirds, aknām un kuņģa (vai guzas), t. s. “65 % cāļi”, vai citādas:

| – – – – | “65 % cāļi”: |
| --- | --- |

– – – –

“65 % cāļi”:

| – – – – – | ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – – –

ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – –

citādas

0207 12 90 9190

| – – – – | vistas, noplūktas un izķidātas, bez galvām un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), neregulārā sastāvā: |
| --- | --- |

– – – –

vistas, noplūktas un izķidātas, bez galvām un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), neregulārā sastāvā:

| – – – – – | vistas, ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – – –

vistas, ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – –

citādas

0207 12 90 9990

ex 0207 14

| – – | saldēti gabali un subprodukti: |
| --- | --- |

– –

saldēti gabali un subprodukti:

| – – – | gabali: |
| --- | --- |

– – –

gabali:

| – – – – | neatkauloti: |
| --- | --- |

– – – –

neatkauloti:

ex 0207 14 20

| – – – – – | puses vai ceturtdaļas: |
| --- | --- |

– – – – –

puses vai ceturtdaļas:

| – – – – – – | vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – – – –

vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – – –

citādas

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

| – – – – – | kājas un to gabali: |
| --- | --- |

– – – – –

kājas un to gabali:

| – – – – – – | vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – – – –

vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – – –

citādas

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

| – – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – – –

citādi:

| – – – – – – | puses vai ceturtdaļas bez astes gabala: |
| --- | --- |

– – – – – –

puses vai ceturtdaļas bez astes gabala:

| – – – – – – – | vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem |
| --- | --- |

– – – – – – –

vistas ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

| – – – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – – – –

citādas

0207 14 70 9190

| – – – – – – | gabali, kas sastāv no veselas kājas vai kājas daļas un muguras daļas, ja muguras svars nepārsniedz 25 % no kopējā svara |
| --- | --- |

– – – – – –

gabali, kas sastāv no veselas kājas vai kājas daļas un muguras daļas, ja muguras svars nepārsniedz 25 % no kopējā svara

| – – – – – – – | vistas ar pilnībā pārkaulotiem augšstilbiem |
| --- | --- |

– – – – – – –

vistas ar pilnībā pārkaulotiem augšstilbiem

| – – – – – – – | citādas |
| --- | --- |

– – – – – – –

citādas

0207 14 70 9290

| – | tītaru: |
| --- | --- |

–

tītaru:

0207 25

| – – | nesadalīti, saldēti: |
| --- | --- |

– –

nesadalīti, saldēti:

0207 25 10

| – – – | noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), t. s. “80 % tītari” |
| --- | --- |

– – –

noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un kuņģi (vai guzu), t. s. “80 % tītari”

0207 25 10 9000

0207 25 90

| – – – | noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, arī bez kakla, sirds, aknām un kuņģa (vai guzas), t. s. “73 % tītari”, vai citādi: |
| --- | --- |

– – –

noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, arī bez kakla, sirds, aknām un kuņģa (vai guzas), t. s. “73 % tītari”, vai citādi:

0207 25 90 9000

ex 0207 27

| – – | saldēti gabali un subprodukti: |
| --- | --- |

– –

saldēti gabali un subprodukti:

| – – – | gabali: |
| --- | --- |

– – –

gabali:

ex 0207 27 10

| – – – – | bezkaula: |
| --- | --- |

– – – –

bezkaula:

| – – – – – | homogenizēta gaļa, ieskaitot mehāniski atgūtu gaļu |
| --- | --- |

– – – – –

homogenizēta gaļa, ieskaitot mehāniski atgūtu gaļu

| – – – – – | citāda |
| --- | --- |

– – – – –

citāda

| – – – – – – | izņemot astes gabalus |
| --- | --- |

– – – – – –

izņemot astes gabalus

0207 27 10 9990

| – – – – | neatkaulota: |
| --- | --- |

– – – –

neatkaulota:

| – – – – – | kājas un to gabali: |
| --- | --- |

– – – – –

kājas un to gabali:

0207 27 60

| – – – – – – | stilbiņi un to gabali |
| --- | --- |

– – – – – –

stilbiņi un to gabali

0207 27 60 9000

0207 27 70

| – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – –

citādi

0207 27 70 9000

8.   Olas

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas: | |
| | – | mājputnu: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0407 00

Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas:

–

mājputnu:

| – – | inkubējamas olas (35): |
| --- | --- |

– –

inkubējamas olas (35):

0407 00 11

| – – – | tītaru vai zosu |
| --- | --- |

– – –

tītaru vai zosu

0407 00 11 9000

0407 00 19

| – – – | citādas |
| --- | --- |

– – –

citādas

0407 00 19 9000

0407 00 30

| – – | citādas |
| --- | --- |

– –

citādas

0407 00 30 9000

0408

Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

| – | olu dzeltenumi: |
| --- | --- |

–

olu dzeltenumi:

ex 0408 11

| – – | žāvēti: |
| --- | --- |

– –

žāvēti:

ex 0408 11 80

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | derīgi lietošanai pārtikā |
| --- | --- |

– – – –

derīgi lietošanai pārtikā

0408 11 80 9100

ex 0408 19

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

ex 0408 19 81

| – – – – | šķidri: |
| --- | --- |

– – – –

šķidri:

| – – – – – | derīgi lietošanai pārtikā |
| --- | --- |

– – – – –

derīgi lietošanai pārtikā

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

| – – – – | citādi, arī saldēti: |
| --- | --- |

– – – –

citādi, arī saldēti:

| – – – – – | derīgi lietošanai pārtikā |
| --- | --- |

– – – – –

derīgi lietošanai pārtikā

0408 19 89 9100

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

ex 0408 91

| – – | žāvēti: |
| --- | --- |

– –

žāvēti:

ex 0408 91 80

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | derīgi lietošanai pārtikā |
| --- | --- |

– – – –

derīgi lietošanai pārtikā

0408 91 80 9100

ex 0408 99

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

ex 0408 99 80

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | derīgi lietošanai pārtikā |
| --- | --- |

– – – –

derīgi lietošanai pārtikā

0408 99 80 9100

9.   Piens un piena produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas (50): | |
| 0401 10 | – | kura tauku saturs nepārsniedz 1 % no svara: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

0401

Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas (50):

0401 10

–

kura tauku saturs nepārsniedz 1 % no svara:

0401 10 10

| – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem |
| --- | --- |

– –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

0401 10 10 9000

0401 10 90

| – – | citāds |
| --- | --- |

– –

citāds

0401 10 90 9000

0401 20

| – | kura tauku saturs ir lielāks par 1 %, bet nepārsniedz 6 % no svara: |
| --- | --- |

–

kura tauku saturs ir lielāks par 1 %, bet nepārsniedz 6 % no svara:

| – – | nepārsniedz 3 %: |
| --- | --- |

– –

nepārsniedz 3 %:

0401 20 11

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem: |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem:

| – – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 %

0401 20 11 9100

| – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs pārsniedz 1,5 %

0401 20 11 9500

0401 20 19

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 %

0401 20 19 9100

| – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs pārsniedz 1,5 %

0401 20 19 9500

| – – | pārsniedz 3 %: |
| --- | --- |

– –

pārsniedz 3 %:

0401 20 91

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

0401 20 91 9000

0401 20 99

| – – – | citāds |
| --- | --- |

– – –

citāds

0401 20 99 9000

0401 30

| – | kura tauku saturs pārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

–

kura tauku saturs pārsniedz 6 % no svara

| – – | nepārsniedz 21 %: |
| --- | --- |

– –

nepārsniedz 21 %:

0401 30 11

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem: |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem:

| – – – – | kurā tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kurā tauku saturs:

| – – – – – | pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 17 %

0401 30 11 9400

| – – – – – | pārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 17 %

0401 30 11 9700

0401 30 19

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs pārsniedz 17 %

0401 30 19 9700

| – – | pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– –

pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 45 %

0401 30 31

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem: |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem:

| – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – | nepārsniedz 35 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 35 %

0401 30 31 9100

| – – – – – | pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 %

0401 30 31 9400

| – – – – – | pārsniedz 39 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 39 %

0401 30 31 9700

0401 30 39

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – | nepārsniedz 35 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 35 %

0401 30 39 9100

| – – – – – | pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 % no svara

0401 30 39 9400

| – – – – – | pārsniedz 39 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 39 %

0401 30 39 9700

| – – | pārsniedz 45 %: |
| --- | --- |

– –

pārsniedz 45 %:

0401 30 91

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem: |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem:

| – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – | nepārsniedz 68 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 68 %

0401 30 91 9100

| – – – – – | pārsniedz 68 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 68 %

0401 30 91 9500

0401 30 99

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – | nepārsniedz 68 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 68 %

0401 30 99 9100

| – – – – – | pārsniedz 68 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 68 %

0401 30 99 9500

0402

Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu (43):

ex 0402 10

| – | pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara (46): |
| --- | --- |

–

pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara (46):

| – – | bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48): |
| --- | --- |

– –

bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48):

0402 10 11

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

| – – – | citāds |
| --- | --- |

– – –

citāds

0402 10 19 9000

| – – | citāds (49): |
| --- | --- |

– –

citāds (49):

0402 10 91

| – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

| – – – | citāds |
| --- | --- |

– – –

citāds

0402 10 99 9000

| – | pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu par 1,5 % no svara (46): |
| --- | --- |

–

pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu par 1,5 % no svara (46):

ex 0402 21

| – – | bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48): |
| --- | --- |

– –

bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48):

| – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 27 % no svara: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs nepārsniedz 27 % no svara:

0402 21 11

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg:

| – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – | nepārsniedz 11 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 11 %

0402 21 11 9200

| – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0402 21 11 9300

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0402 21 11 9500

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0402 21 11 9900

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

0402 21 17

| – – – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 11 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs nepārsniedz 11 % no svara

0402 21 17 9000

0402 21 19

| – – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 27 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 27 % no svara:

| – – – – – – | nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 17 %

0402 21 19 9300

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0402 21 19 9500

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0402 21 19 9900

| – – – | kura tauku saturs pārsniedz 27 % no svara |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs pārsniedz 27 % no svara

0402 21 91

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg:

| – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – | nepārsniedz 28 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 28 %

0402 21 91 9100

| – – – – – – | pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 %

0402 21 91 9200

| – – – – – – | pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 45 %

0402 21 91 9350

| – – – – – – | pārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 45 %

0402 21 91 9500

0402 21 99

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – | nepārsniedz 28 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 28 %

0402 21 99 9100

| – – – – – – | pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 %

0402 21 99 9200

| – – – – – – | pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 41 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 41 %

0402 21 99 9300

| – – – – – – | pārsniedz 41 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 41 %, bet nepārsniedz 45 %

0402 21 99 9400

| – – – – – – | pārsniedz 45 %, bet nepārsniedz 59 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 45 %, bet nepārsniedz 59 %

0402 21 99 9500

| – – – – – – | pārsniedz 59 %, bet nepārsniedz 69 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 59 %, bet nepārsniedz 69 %

0402 21 99 9600

| – – – – – – | pārsniedz 69 %, bet nepārsniedz 79 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 69 %, bet nepārsniedz 79 %

0402 21 99 9700

| – – – – – – | pārsniedz 79 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 79 %

0402 21 99 9900

ex 0402 29

| – – | citāds (49): |
| --- | --- |

– –

citāds (49):

| – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 27 % no svara: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs nepārsniedz 27 % no svara:

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

0402 29 15

| – – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg:

| – – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – – | nepārsniedz 11 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

nepārsniedz 11 %

0402 29 15 9200

| – – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0402 29 15 9300

| – – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0402 29 15 9500

| – – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 25 %

0402 29 15 9900

0402 29 19

| – – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – – –

citāds:

| – – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0402 29 19 9300

| – – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0402 29 19 9500

| – – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

pārsniedz 25 %

0402 29 19 9900

| – – – | kura tauku saturs pārsniedz 27 % no svara: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs pārsniedz 27 % no svara:

0402 29 91

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg:

0402 29 91 9000

0402 29 99

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | kura tauku saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs:

| – – – – – – | nepārsniedz 41 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 41 %

0402 29 99 9100

| – – – – – – | pārsniedz 41 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 41 %

0402 29 99 9500

| – | citāds: |
| --- | --- |

–

citāds:

0402 91

| – – | bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48): |
| --- | --- |

– –

bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (48):

0402 91 10

| – – – | ar tauku saturu līdz 8 svara %: |
| --- | --- |

– – –

ar tauku saturu līdz 8 svara %:

| – – – – | ar beztauku piena sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 7,4 % |
| --- | --- |

– – – –

ar beztauku piena sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 7,4 %

0402 91 10 9370

0402 91 30

| – – – | ar tauku saturu virs 8 %, bet ne vairāk kā 10 svara %: |
| --- | --- |

– – –

ar tauku saturu virs 8 %, bet ne vairāk kā 10 svara %:

| – – – – | ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk |
| --- | --- |

– – – –

ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk

0402 91 30 9300

| – – – | ar tauku saturu vairāk par 45 % no svara |
| --- | --- |

– – –

ar tauku saturu vairāk par 45 % no svara

0402 91 99

| – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – –

citāds

0402 91 99 9000

0402 99

| – – | citāds (49): |
| --- | --- |

– –

citāds (49):

0402 99 10

| – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 9,5 % no svara: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs nepārsniedz 9,5 % no svara:

| – – – – | ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara |
| --- | --- |

– – – –

ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara

0402 99 10 9350

| – – – | kura tauku saturs pārsniedz 9,5 %, bet nepārsniedz 45 % no svara: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs pārsniedz 9,5 %, bet nepārsniedz 45 % no svara:

0402 99 31

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2,5 kg:

| – – – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 21 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs nepārsniedz 21 % no svara:

| – – – – – – | kura saharozes saturs ir 40 % no svara vai vairāk un piena beztauku sausnas saturs ir 15 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

kura saharozes saturs ir 40 % no svara vai vairāk un piena beztauku sausnas saturs ir 15 % no svara vai vairāk

0402 99 31 9150

| – – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 39 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 39 % no svara:

0402 99 31 9300

| – – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 39 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pārsniedz 39 % no svara

0402 99 31 9500

0402 99 39

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | ar tauku saturu vairāk par 21 % no svara, saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk un piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu vairāk par 21 % no svara, saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk un piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk

0402 99 39 9150

ex 0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

ex 0403 90

| – | citāds: |
| --- | --- |

–

citāds:

| – – | nearomatizēts, bez augļiem, riekstiem un kakao: |
| --- | --- |

– –

nearomatizēts, bez augļiem, riekstiem un kakao:

| – – – | pulverī, granulās vai citādā cietā veidā (43)
   (47): |
| --- | --- |

– – –

pulverī, granulās vai citādā cietā veidā (43)
   (47):

| – – – – | kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara (36): |
| --- | --- |

– – – –

kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara (36):

0403 90 11

| – – – – – | nepārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 1,5 %

0403 90 11 9000

0403 90 13

| – – – – – | pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %: |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %:

| – – – – – – | nepārsniedz 11 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 11 %

0403 90 13 9200

| – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0403 90 13 9300

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0403 90 13 9500

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0403 90 13 9900

0403 90 19

| – – – – – | pārsniedz 27 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 27 %

0403 90 19 9000

| – – – – | citāds, kura tauku saturs pēc svara (39): |
| --- | --- |

– – – –

citāds, kura tauku saturs pēc svara (39):

0403 90 33

| – – – – – | pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %: |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %:

| – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 25 %

0403 90 33 9400

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0403 90 33 9900

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara (36): |
| --- | --- |

– – – –

kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara (36):

0403 90 51

| – – – – – | nepārsniedz 3 %: |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 3 %:

| – – – – – – | nepārsniedz 1,5 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 1,5 %

0403 90 51 9100

0403 90 59

| – – – – – | pārsniedz 6 %: |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 6 %:

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 21 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 21 %

0403 90 59 9170

| – – – – – – | pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 35 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 21 %, bet nepārsniedz 35 %

0403 90 59 9310

| – – – – – – | pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 39 %

0403 90 59 9340

| – – – – – – | pārsniedz 39 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 39 %, bet nepārsniedz 45 %

0403 90 59 9370

| – – – – – – | pārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 45 %

0403 90 59 9510

ex 0404

Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukura vai cita saldinātāja piedevu; produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kuri nav minēti vai iekļauti citur:

0404 90

| – | citādas: |
| --- | --- |

–

citādas:

| – – | bez cukura vai cita saldinātāja piedevas, kuru tauku saturs pēc svara (36): |
| --- | --- |

– –

bez cukura vai cita saldinātāja piedevas, kuru tauku saturs pēc svara (36):

ex 0404 90 21

| – – – | nepārsniedz 1,5 %: |
| --- | --- |

– – –

nepārsniedz 1,5 %:

| – – – – | pulverī vai granulās, kuru ūdens saturs nepārsniedz 5 % un piena proteīnu saturs piena beztauku cietvielā: |
| --- | --- |

– – – –

pulverī vai granulās, kuru ūdens saturs nepārsniedz 5 % un piena proteīnu saturs piena beztauku cietvielā:

| – – – – – | 29 % vai vairāk, bet nepārsniedz 34 % |
| --- | --- |

– – – – –

29 % vai vairāk, bet nepārsniedz 34 %

0404 90 21 9120

| – – – – – | 34 % vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – –

34 % vai vairāk

0404 90 21 9120

0404 90 23

| – – – | pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 % (43): |
| --- | --- |

– – –

pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 % (43):

| – – – – | pulverī vai granulās: |
| --- | --- |

– – – –

pulverī vai granulās:

| – – – – – | kura tauku saturs pēc svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pēc svara:

| – – – – – – | nepārsniedz 11 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 11 %

0404 90 23 9120

| – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0404 90 23 9130

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0404 90 23 9140

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

| – – – | pārsniedz 27 % (43): |
| --- | --- |

– – –

pārsniedz 27 % (43):

| – – – – | pulverī vai granulās, kura tauku saturs pēc svara: |
| --- | --- |

– – – –

pulverī vai granulās, kura tauku saturs pēc svara:

| – – – – – | nepārsniedz 28 % |
| --- | --- |

– – – – –

nepārsniedz 28 %

0404 90 29 9110

| – – – – – | pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 28 %, bet nepārsniedz 29 %

0404 90 29 9115

| – – – – – | pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 29 %, bet nepārsniedz 45 %

0404 90 29 9125

| – – – – – | pārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – –

pārsniedz 45 %

0404 90 29 9140

| – – | citādas, kura tauku saturs pēc svara (39)
   (43): |
| --- | --- |

– –

citādas, kura tauku saturs pēc svara (39)
   (43):

0404 90 81

| – – – | nepārsniedz 1,5 %: |
| --- | --- |

– – –

nepārsniedz 1,5 %:

| – – – – | pulverī vai granulās |
| --- | --- |

– – – –

pulverī vai granulās

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

| – – – | pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %: |
| --- | --- |

– – –

pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 27 %:

| – – – – | pulverī vai granulās: |
| --- | --- |

– – – –

pulverī vai granulās:

| – – – – – | kura tauku saturs pēc svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pēc svara:

| – – – – – – | nepārsniedz 11 % |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 11 %

0404 90 83 9110

| – – – – – – | pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 11 %, bet nepārsniedz 17 %

0404 90 83 9130

| – – – – – – | pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 17 %, bet nepārsniedz 25 %

0404 90 83 9150

| – – – – – – | pārsniedz 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 25 %

0404 90 83 9170

| – – – – | izņemot pulveri un granulas: |
| --- | --- |

– – – –

izņemot pulveri un granulas:

| – – – – – | ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, piena beztauku sausnas saturu mazāk par 15 % no svara un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, piena beztauku sausnas saturu mazāk par 15 % no svara un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara

0404 90 83 9936

ex 0405

Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas:

0405 10

| – | sviests: |
| --- | --- |

–

sviests:

| – – | ar tauku saturu līdz 85 svara %: |
| --- | --- |

– –

ar tauku saturu līdz 85 svara %:

| – – – | dabisks sviests: |
| --- | --- |

– – –

dabisks sviests:

0405 10 11

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg:

| – – – – – | kura tauku saturs pēc svara: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs pēc svara:

| – – – – – – | 80 % vai vairāk, bet mazāk par 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % vai vairāk, bet mazāk par 82 %

0405 10 11 9500

| – – – – – – | 82 % vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % vai vairāk

0405 10 11 9700

0405 10 19

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | ar tauku saturu: |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu:

| – – – – – – | 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 19 9500

| – – – – – – | 82 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % no svara vai vairāk

0405 10 19 9700

0405 10 30

| – – – | atjaunotais sviests: |
| --- | --- |

– – –

atjaunotais sviests:

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg:

| – – – – – | ar tauku saturu: |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu:

| – – – – – – | 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 82 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 82 % no svara

0405 10 30 9100

| – – – – – – | 82 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % no svara vai vairāk

0405 10 30 9300

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | ar tauku saturu: |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu:

| – – – – – – | 82 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % no svara vai vairāk

0405 10 30 9700

0405 10 50

| – – – | sūkalu sviests: |
| --- | --- |

– – –

sūkalu sviests:

| – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg:

| – – – – – | ar tauku saturu: |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu:

| – – – – – – | 82 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % no svara vai vairāk

0405 10 50 9300

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | ar tauku saturu: |
| --- | --- |

– – – – –

ar tauku saturu:

| – – – – – – | 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 50 9500

| – – – – – – | 82 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % no svara vai vairāk

0405 10 50 9700

0405 10 90

| – – | citāds |
| --- | --- |

– –

citāds

0405 10 90 9000

ex 0405 20

| – | piena tauku pastas: |
| --- | --- |

–

piena tauku pastas:

0405 20 90

| – – | ar tauku saturu pēc svara vairāk par 75 %, bet mazāk par 80 %: |
| --- | --- |

– –

ar tauku saturu pēc svara vairāk par 75 %, bet mazāk par 80 %:

| – – – | kuru tauku saturs: |
| --- | --- |

– – –

kuru tauku saturs:

| – – – – | pārsniedz 75 %, bet nepārsniedz 78 % |
| --- | --- |

– – – –

pārsniedz 75 %, bet nepārsniedz 78 %

0405 20 90 9500

| – – – – | 78 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – –

78 % no svara vai vairāk

0405 20 90 9700

0405 90

| – | citāds: |
| --- | --- |

–

citāds:

0405 90 10

| – – | ar tauku saturu pēc svara 99,3 % vai vairāk un ūdens saturu pēc svara līdz 0,5 % |
| --- | --- |

– –

ar tauku saturu pēc svara 99,3 % vai vairāk un ūdens saturu pēc svara līdz 0,5 %

0405 90 10 9000

0405 90 90

| – – | citāds |
| --- | --- |

– –

citāds

0405 90 90 9000

KN kods

Preču apraksts

Papildu prasības, lai izmantotu produkta kodu

Produkta kods

Maksimālais ūdens saturs produkta svarā

(%)

Minimālais tauku saturs sausnā

(%)

ex 0406

Siers un biezpiens (42)
   (45):

ex 0406 10

| – | svaigs (nenogatavināts un nesālīts) siers, arī sūkalu siers un biezpiens: |
| --- | --- |

–

svaigs (nenogatavināts un nesālīts) siers, arī sūkalu siers un biezpiens:

ex 0406 10 20

| – – | kura tauku saturs nepārsniedz 40 %: |
| --- | --- |

– –

kura tauku saturs nepārsniedz 40 %:

| – – – | sūkalu siers, izņemot sālīto Ricotta |
| --- | --- |

– – –

sūkalu siers, izņemot sālīto Ricotta

0406 10 20 9100

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 72 %: |
| --- | --- |

– – – –

kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 72 %:

| – – – – – | Ricotta, sālīts: |
| --- | --- |

– – – – –

Ricotta, sālīts:

| – – – – – – | izgatavots tikai no aitas piena |
| --- | --- |

– – – – – –

izgatavots tikai no aitas piena

55

45

0406 10 20 9230

| – – – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – – – –

citāds

55

39

0406 10 20 9290

| – – – – – | biezpiens |
| --- | --- |

– – – – –

biezpiens

60

0406 10 20 9300

| – – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – – –

citāds:

| – – – – – – | kura tauku saturs sausnā pēc svara: |
| --- | --- |

– – – – – –

kura tauku saturs sausnā pēc svara:

| – – – – – – – | nepārsniedz 5 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

nepārsniedz 5 %

60

0406 10 20 9610

| – – – – – – – | 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – –

5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara

60

5

0406 10 20 9620

| – – – – – – – | 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 39 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – –

19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 39 % no svara

57

19

0406 10 20 9630

| – – – – – – – | citāds, kura ūdens saturs beztauku vielā pēc svara: |
| --- | --- |

– – – – – – –

citāds, kura ūdens saturs beztauku vielā pēc svara:

| – – – – – – – – | pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 52 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 52 %

40

39

0406 10 20 9640

| – – – – – – – – | pārsniedz 52 %, bet pārsniedz 62 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 52 %, bet pārsniedz 62 %

50

39

0406 10 20 9650

| – – – – – – – – | pārsniedz 62 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 62 %

0406 10 20 9660

| – – – – | kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 72 % |
| --- | --- |

– – – –

kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 72 %

| – – – – – | krējuma siers, kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 77 %, bet nepārsniedz 83%, un kura tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – – – –

krējuma siers, kura ūdens saturs beztauku vielā pārsniedz 77 %, bet nepārsniedz 83%, un kura tauku saturs sausnā:

| – – – – – – | 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 69 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

60 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 69 % no svara

60

60

0406 10 20 9830

| – – – – – – | 69 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – –

69 % no svara vai vairāk

59

69

0406 10 20 9850

| – – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – – –

citāds

0406 10 20 9870

| – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – –

citāds

0406 10 20 9900

ex 0406 20

| – | visu veidu rīvēts siers vai siera pulveris: |
| --- | --- |

–

visu veidu rīvēts siers vai siera pulveris:

ex 0406 20 90

| – – | citāds: |
| --- | --- |

– –

citāds:

| – – – | no sūkalām izgatavots siers |
| --- | --- |

– – –

no sūkalām izgatavots siers

0406 20 90 9100

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | kura tauku saturs pārsniedz 20 % no svara, laktozes saturs nepārsniedz 5 % no svara un sausnas saturs: |
| --- | --- |

– – – –

kura tauku saturs pārsniedz 20 % no svara, laktozes saturs nepārsniedz 5 % no svara un sausnas saturs:

| – – – – – | 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 80 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

60 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 80 % no svara

40

34

0406 20 90 9913

| – – – – – | 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 85 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

80 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 85 % no svara

20

30

0406 20 90 9915

| – – – – – | 85 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 95 % no svara |
| --- | --- |

– – – – –

85 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 95 % no svara

15

30

0406 20 90 9917

| – – – – – | 95 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – –

95 % no svara vai vairāk

5

30

0406 20 90 9919

| – – – – | citi |
| --- | --- |

– – – –

citi

0406 20 90 9990

ex 0406 30

| – | kausētais siers, nerīvēts un neberzts: |
| --- | --- |

–

kausētais siers, nerīvēts un neberzts:

| – – | citāds: |
| --- | --- |

– –

citāds:

| – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 36 % un tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs nepārsniedz 36 % un tauku saturs sausnā:

ex 0406 30 31

| – – – – | nepārsniedz 48 %: |
| --- | --- |

– – – –

nepārsniedz 48 %:

| – – – – – | kura sausnas saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura sausnas saturs:

| – – – – – – | 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 43 % no svara, un tauku saturu sausnā: |
| --- | --- |

– – – – – –

40 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 43 % no svara, un tauku saturu sausnā:

| – – – – – – – | nepārsniedz 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

nepārsniedz 20 %

60

0406 30 31 9710

| – – – – – – – | 20 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 % no svara vai vairāk

60

20

0406 30 31 9730

| – – – – – – | 43 % no svara vai vairāk, un kura tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – – – – –

43 % no svara vai vairāk, un kura tauku saturs sausnā:

| – – – – – – – | nepārsniedz 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

nepārsniedz 20 %

57

0406 30 31 9910

| – – – – – – – | 20 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 40 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 40 % no svara

57

20

0406 30 31 9930

| – – – – – – – | 40 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – –

40 % no svara vai vairāk

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

| – – – – | pārsniedz 48 %: |
| --- | --- |

– – – –

pārsniedz 48 %:

| – – – – – | kura sausnas saturs: |
| --- | --- |

– – – – –

kura sausnas saturs:

| – – – – – – | 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 43 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

40 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 43 % no svara

60

48

0406 30 39 9500

| – – – – – – | 43 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 46 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – –

43 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 46 % no svara

57

48

0406 30 39 9700

| – – – – – – | 46 % no svara vai vairāk, un kura tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – – – – –

46 % no svara vai vairāk, un kura tauku saturs sausnā:

| – – – – – – – | nepārsniedz 55 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

nepārsniedz 55 %

54

48

0406 30 39 9930

| – – – – – – – | 55 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – –

55 % no svara vai vairāk

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

| – – – | kura tauku saturs pārsniedz 36 % |
| --- | --- |

– – –

kura tauku saturs pārsniedz 36 %

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

| – | zilie sieri un citādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti dzīslas: |
| --- | --- |

–

zilie sieri un citādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti dzīslas:

ex 0406 40 50

| – – | Gorgonzola |
| --- | --- |

– –

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

| – – | citāds |
| --- | --- |

– –

citāds

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

| – | citādi sieri: |
| --- | --- |

–

citādi sieri:

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

ex 0406 90 13

| – – – | Ementāles siers |
| --- | --- |

– – –

Ementāles siers

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

| – – – | Grijēras siers, Sbrinz: |
| --- | --- |

– – –

Grijēras siers, Sbrinz:

| – – – – | Grijēras siers |
| --- | --- |

– – – –

Grijēras siers

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

| – – – | Bergkäse un Apencelleres siers: |
| --- | --- |

– – –

Bergkäse un Apencelleres siers:

| – – – – | Bergkäse |
| --- | --- |

– – – –

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

| – – – | Čedaras siers |
| --- | --- |

– – –

Čedaras siers

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

| – – – | Edamas siers |
| --- | --- |

– – –

Edamas siers

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

| – – – | Tilzītes siers |
| --- | --- |

– – –

Tilzītes siers

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

| – – – | Butterkäse |
| --- | --- |

– – –

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 29

| – – – | kaškavals: |
| --- | --- |

– – –

kaškavals:

| – – – – | izgatavots no aitas un/vai kazas piena |
| --- | --- |

– – – –

izgatavots no aitas un/vai kazas piena

42

50

0406 90 29 9100

| – – – – | izgatavots tikai no govs piena |
| --- | --- |

– – – –

izgatavots tikai no govs piena

44

45

0406 90 29 9300

Ex04069032

| – – – | Feta
   (38): |
| --- | --- |

– – –

Feta
   (38):

| – – – – | izgatavots tikai no aitas vai aitas un kazas piena: |
| --- | --- |

– – – –

izgatavots tikai no aitas vai aitas un kazas piena:

| – – – – – | kura ūdens saturs beztauku vielā nepārsniedz 72 % |
| --- | --- |

– – – – –

kura ūdens saturs beztauku vielā nepārsniedz 72 %

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

| – – – | Kefalo-Tyri: |
| --- | --- |

– – –

Kefalo-Tyri:

| – – – – | izgatavots tikai no aitas un/vai kazas piena |
| --- | --- |

– – – –

izgatavots tikai no aitas un/vai kazas piena

38

40

0406 90 35 9190

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

| – – – | Finlandia |
| --- | --- |

– – –

40

45

0406 90 37 9000

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – –

citāds:

| – – – – – | kura tauku saturs nepārsniedz 40 % no svara un ūdens saturs beztauku vielā: |
| --- | --- |

– – – – –

kura tauku saturs nepārsniedz 40 % no svara un ūdens saturs beztauku vielā:

| – – – – – – | nepārsniedz 47 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

nepārsniedz 47 %:

ex 0406 90 61

| – – – – – – – | Grana Padano, Parmigiano Reggiano |
| --- | --- |

– – – – – – –

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

| – – – – – – – | Fiore Sardo, Pecorino: |
| --- | --- |

– – – – – – –

| – – – – – – – – | izgatavots tikai no aitas piena |
| --- | --- |

– – – – – – – –

izgatavots tikai no aitas piena

35

36

0406 90 63 9100

| – – – – – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – – – – – –

citāds

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

| – – – – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – – – – –

citāds:

| – – – – – – – – | no sūkalām izgatavots siers |
| --- | --- |

– – – – – – – –

no sūkalām izgatavots siers

0406 90 69 9100

| – – – – – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – – – – – –

citāds

38

30

0406 90 69 9910

| – – – – – – | pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 72 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 72 %:

ex 0406 90 73

| – – – – – – – | Provolone |
| --- | --- |

– – – – – – –

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

| – – – – – – – | Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano |
| --- | --- |

– – – – – – –

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

| – – – – – – – | Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø: |
| --- | --- |

– – – – – – –

| – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā ir 45 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 55 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā ir 45 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 55 % no svara:

| – – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā ir 50 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 56 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā ir 50 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 56 % no svara

50

45

0406 90 76 9300

| – – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā ir 56 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā ir 56 % no svara vai vairāk

44

45

0406 90 76 9400

| – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā ir 55 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā ir 55 % no svara vai vairāk

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

| – – – – – – – | Haudas siers: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Haudas siers:

| – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā nepārsniedz 48 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā nepārsniedz 48 %

50

20

0406 90 78 9100

| – – – – – – – – | kura tauku saturs sausnā ir 48 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 55 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura tauku saturs sausnā ir 48 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 55 % no svara

45

48

0406 90 78 9300

| – – – – – – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

citāds:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

| – – – – – – – | Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio |
| --- | --- |

– – – – – – –

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

| – – – – – – – | Cantal, Čestras siers, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey |
| --- | --- |

– – – – – – –

Cantal, Čestras siers, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

| – – – – – – – | Kefalograviera, Kasseri: |
| --- | --- |

– – – – – – –

| – – – – – – – – | kura ūdens saturs nepārsniedz 40 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura ūdens saturs nepārsniedz 40 %

40

39

0406 90 85 9930

| – – – – – – – – | kura ūdens saturs pārsniedz 40 %, bet nepārsniedz 45 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kura ūdens saturs pārsniedz 40 %, bet nepārsniedz 45 %

45

39

0406 90 85 9970

| – – – – – – – – | citāds |
| --- | --- |

– – – – – – – –

citāds

0406 90 85 9999

| – – – – – – – | citādi sieri, kuru ūdens saturs beztauku vielā: |
| --- | --- |

– – – – – – –

citādi sieri, kuru ūdens saturs beztauku vielā:

ex 0406 90 86

| – – – – – – – – | pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 52 %: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 47 %, bet nepārsniedz 52 %:

| – – – – – – – – – | no sūkalām izgatavots siers |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

no sūkalām izgatavots siers

0406 90 86 9100

| – – – – – – – – – | citādi, kuru tauku saturs sausnā |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

citādi, kuru tauku saturs sausnā

| – – – – – – – – – – | nepārsniedz 5 % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

nepārsniedz 5 %

52

0406 90 86 9200

| – – – – – – – – – – | 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara

51

5

0406 90 86 9300

| – – – – – – – – – – | 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 39 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 39 % no svara

47

19

0406 90 86 9400

| – – – – – – – – – – | 39 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

39 % no svara vai vairāk

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

| – – – – – – – – | pārsniedz 52 % no svara, bet nepārsniedz 62 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 52 % no svara, bet nepārsniedz 62 % no svara:

| – – – – – – – – – | no sūkalām izgatavots siers, izņemot Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

no sūkalām izgatavots siers, izņemot Manouri

0406 90 87 9100

| – – – – – – – – – | citādi, kura tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

citādi, kura tauku saturs sausnā:

| – – – – – – – – – – | nepārsniedz 5 % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

nepārsniedz 5 %

60

0406 90 87 9200

| – – – – – – – – – – | 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara

55

5

0406 90 87 9300

| – – – – – – – – – – | 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 40 % no svara |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 40 % no svara

53

19

0406 90 87 9400

| – – – – – – – – – – | 40 % no svara vai vairāk: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

40 % no svara vai vairāk:

| – – – – – – – – – – – | Idiazabal, Manchego un Roncal, kas izgatavoti tikai no aitas piena |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Idiazabal, Manchego un Roncal, kas izgatavoti tikai no aitas piena

45

45

0406 90 87 9951

| – – – – – – – – – – – | Maasdam |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

45

45

0406 90 87 9971

| – – – – – – – – – – – | Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

43

53

0406 90 87 9972

| – – – – – – – – – – – | Hushallsost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

46

45

0406 90 87 9973

| – – – – – – – – – – – | Murukoloinen |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

41

50

0406 90 87 9974

| – – – – – – – – – – – | Gräddost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

39

60

0406 90 87 9975

| – – – – – – – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

citādi

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

| – – – – – – – – | pārsniedz 62 %, bet nepārsniedz 72 %: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

pārsniedz 62 %, bet nepārsniedz 72 %:

| – – – – – – – – – | no sūkalām izgatavoti sieri |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

no sūkalām izgatavoti sieri

0406 90 88 9100

| – – – – – – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

citādi:

| – – – – – – – – – – | kuru tauku saturs sausnā: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

kuru tauku saturs sausnā:

| – – – – – – – – – – – | 10 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

10 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 19 % no svara:

60

10

0406 90 88 9300

| – – – – – – – – – – – | 40 % no svara vai vairāk: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

40 % no svara vai vairāk:

| – – – – – – – – – – – – | Akawi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – – –

55

40

0406 90 88 9500

10.   Tālāk nepārstrādāts baltais cukurs un jēlcukurs

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| Ex17 01 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā: | |
| | – | jēlcukurs bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

Ex17 01

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā:

–

jēlcukurs bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām:

Ex17 01 11

| – – | niedru cukurs: |
| --- | --- |

– –

niedru cukurs:

Ex17011190

| – – – | citāds: |
| --- | --- |

– – –

citāds:

| – – – – | saldumu cukurs |
| --- | --- |

– – – –

saldumu cukurs

1701 11 90 9100

| – – – – | citādi jēlcukuri: |
| --- | --- |

– – – –

citādi jēlcukuri:

| – – – – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta

1701 11 90 9910

Ex17 01 12

| – – | cukurbiešu cukurs: |
| --- | --- |

– –

cukurbiešu cukurs:

Ex17011290

| – – – | citi: |
| --- | --- |

– – –

citi:

| – – – – | saldumu cukurs |
| --- | --- |

– – – –

saldumu cukurs

1701 12 90 9100

| – – – – | citi jēlcukuri: |
| --- | --- |

– – – –

citi jēlcukuri:

| – – – – – | tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 5 kg

1701 12 90 9910

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

1701 91 00

| – – | ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām |
| --- | --- |

– –

ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

1701 91 00 9000

Ex17 01 99

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

1701 99 10

| – – – | baltais cukurs: |
| --- | --- |

– – –

baltais cukurs:

| – – – – | saldumu cukurs |
| --- | --- |

– – – –

saldumu cukurs

1701 99 10 9100

| – – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – – –

citādi:

| – – – – – | kopējais daudzums līdz 10 tonnām |
| --- | --- |

– – – – –

kopējais daudzums līdz 10 tonnām

1701 99 10 9910

| – – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – – –

citādi

1701 99 10 9950

Ex17019990

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

| – – – – | ar citu vielu piedevām, izņemot aromatizētāju vai krāsvielu piedevas |
| --- | --- |

– – – –

ar citu vielu piedevām, izņemot aromatizētāju vai krāsvielu piedevas

1701 99 90 9100

11.   Sīrupi un citi cukura produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| Ex17 02 | Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: | |
| Ex17 02 40 | – | glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru: |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

Ex17 02

Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

Ex17 02 40

–

glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru:

Ex17024010

| – – | izoglikoze: |
| --- | --- |

– –

izoglikoze:

| – – – | kas sausnā satur 41 % no svara vai vairāk fruktozes |
| --- | --- |

– – –

kas sausnā satur 41 % no svara vai vairāk fruktozes

1702 40 10 9100

1702 60

| – | citāda fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi, izņemot invertcukuru, vairāk par 50 % no svara: |
| --- | --- |

–

citāda fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi, izņemot invertcukuru, vairāk par 50 % no svara:

1702 60 10

| – – | izoglikoze |
| --- | --- |

– –

izoglikoze

1702 60 10 9000

1702 60 95

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

1702 60 95 9000

Ex17 02 90

| – | citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi: |
| --- | --- |

–

citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi:

1702 90 30

| – – | izoglikoze |
| --- | --- |

– –

izoglikoze

1702 90 30 9000

| – – | grauzdētais cukurs: |
| --- | --- |

– –

grauzdētais cukurs:

1702 90 71

| – – – | ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk |
| --- | --- |

– – –

ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk

1702 90 71 9000

Ex17029095

| – – | citādi: |
| --- | --- |

– –

citādi:

| – – – | mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu |
| --- | --- |

– – –

mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu

1702 90 95 9100

| – – – | citādi, izņemot sorbozi |
| --- | --- |

– – –

citādi, izņemot sorbozi

1702 90 95 9900

2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

Ex21 06 90

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | cukura sīrupi ar aromatizētāju vai krāsvielas piedevām: |
| --- | --- |

– –

cukura sīrupi ar aromatizētāju vai krāsvielas piedevām:

2106 90 30

| – – – | izoglikozes sīrupi |
| --- | --- |

– – –

izoglikozes sīrupi

2106 90 30 9000

| – – – | citādi: |
| --- | --- |

– – –

citādi:

2106 90 59

| – – – – | citādi |
| --- | --- |

– – – –

citādi

2106 90 59 9000”

---

(1)  OV L 149, 7.6.2008., 55. lpp.

1

(2)  Analītiskā metode, kas jāizmanto taukvielu satura noteikšanai, ir publicēta Komisijas Direktīvas 84/4/EEK (OV L 15, 18.1.1984.,28. lpp.) I pielikumā (A metode).

2

(3)  Procedūra, kas jāievēro, lai noteiktu taukvielu saturu, ir šāda:

3

| — | paraugs jāsadrupina tā, lai 90 % vai vairāk izietu caur sietu, kam acu lielums ir 500 mikrometru, un 100 % izietu caur sietu, kam acu lielums ir 1 000 mikrometru, |
| --- | --- |

—

paraugs jāsadrupina tā, lai 90 % vai vairāk izietu caur sietu, kam acu lielums ir 500 mikrometru, un 100 % izietu caur sietu, kam acu lielums ir 1 000 mikrometru,

| — | analītiskā metode, kas jāizmanto pēc tam, ir publicēta Direktīvas 84/4/EEK I pielikumā (A metode). |
| --- | --- |

—

analītiskā metode, kas jāizmanto pēc tam, ir publicēta Direktīvas 84/4/EEK I pielikumā (A metode).

(4)  Cietes saturu sausnā nosaka ar metodi, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 687/2008 IV pielikumā (OV L 192, 19.7.2008., 20 lpp.). Cietes tīrību nosaka, izmantojot Eversa polarimetrisko metodi, kas publicēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L daļā.

4

(5)  Par cieti maksājamo eksporta kompensāciju koriģē, izmantojot šādu formulu:

5

| 1) | kartupeļu ciete: ((faktiskie sausnas %)/80) × eksporta kompensācija; |
| --- | --- |

1)

kartupeļu ciete: ((faktiskie sausnas %)/80) × eksporta kompensācija;

| 2) | visi citi cietes veidi: ((faktiskie sausnas %)/87) × eksporta kompensācija. |
| --- | --- |

2)

visi citi cietes veidi: ((faktiskie sausnas %)/87) × eksporta kompensācija.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējs uz attiecīgās deklarācijas norāda produkta saturu sausnā.

(6)  Eksporta kompensācija ir maksājama par produktiem, kam saturs sausnā ir vismaz 78 %. Eksporta kompensāciju par produktiem, kam saturs sausnā ir mazāks par 78 %, koriģē, izmantojot šādu formulu:

6

((faktiskais sausnas saturs)/78) × eksporta kompensācija.

Saturu sausnā nosaka ar 2. metodi, kas noteikta Komisijas Direktīvas 79/796/EEK II pielikumā (OV L 239, 22.9.1979., 24. lpp.), vai ar jebkuru citu piemērotu metodi, kas sniedz vismaz tādas pašas garantijas.

(7)  Uz ko attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 1517/95 (OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.).

7

(8)  Kompensācijas nolūkos ņem vērā tikai to cieti, kas iegūta no labības produktiem. Labības produkti ir produkti, uz ko attiecas Kombinētās Nomenklatūras apakšpozīcijas 0709 90 60 un 0712 90 19, 10. nodaļa un pozīcijas 1101, 1102, 1103 un 1104 (nepārstrādāti un neatjaunoti), izņemot apakšpozīciju 1104 30 un to produktu labības saturu, uz ko attiecas apakšpozīcijas 1904 10 10 un 1904 10 90. Labības saturu produktos, uz ko attiecas Kombinētās Nomenklatūras apakšpozīcijas 1904 10 90 un 1904 10 90, uzskata par vienādu ar šā galaprodukta svaru. Par labību, kurai cietes izcelsmi nevar skaidri noteikt ar analīzi, kompensāciju nemaksā.

8

(9)  Kompensāciju maksās tikai par produktiem, kuri satur 5 % no svara vai vairāk cietes.

9

(10)  Ieraksts šajā apakšpozīcijā ir atkarīgs no tā, vai ir iesniegts sertifikāts, kas norādīts pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 433/2007 (OV L 104, 21.4.2007., 3. lpp.).

10

(11)  Kompensācijas piešķiršana ir atkarīga no to nosacījumu ievērošanas, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1359/2007 (OV L 304, 22.11.2007, 21. lpp.), un attiecīgā gadījumā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1741/2006 (OV L 329, 25.11.2006., 7. lpp.).

11

(12)  OV L 308, 8.11.2006., 7. lpp.

12

(13)  OV L 281, 24.10.2008., 3. lpp.

13

(14)  OV L 325, 24.11.2006., 12. lpp.

14

(15)  Liesās liellopu gaļas saturu, izņemot taukus, nosaka saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta pielikumā Komisijas Regulai (EEK) Nr. 2429/86 (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.). Termins “vidējais saturs” attiecas uz parauga daudzumu, kā noteikts 2. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.). Paraugs jāņem no tās sūtījuma daļas, kas rada lielāko risku.

15

(16)  Kolagēna satura noteikšana:

16

ar kolagēna saturu saprot hidroksiprolīna saturu, kas reizināts ar koeficientu 8. Hidroksiprolīna saturs jānosaka saskaņā ar ISO metodi 3496-1978.

(17)  Produktus un to izcirtņus var klasificēt šajā apakšpozīcijā tikai tad, ja saistītā muskuļauda izmērs un īpašības ļauj tos identificēt kā iegūtus no minētajiem primārajiem izcirtņiem. Vārdkopa “to izcirtņi” attiecas uz produktiem, kam vienības tīrsvars ir vismaz 100 grami, vai uz produktiem, kas sacirsti vienmērīgās šķēlēs, ko var skaidri identificēt kā iegūtas no minētā primārā izcirtņa un kas kopā iesaiņotas ar kopējo tīrsvaru vismaz 100 grami.

17

(18)  Labumu no šīs kompensācijas var gūt tikai par tiem produktiem, kuru nosaukumu ir sertificējušas ražotājas dalībvalsts kompetentās iestādes.

18

(19)  Kompensāciju par desām, ko ir traukos ar konservējošu šķidrumu, piešķir par tīrsvaru pēc minētā šķidruma svara atskaitīšanas.

19

(20)  Parafīna pārklājuma svaru, kas atbilst normālai izmantošanai tirdzniecībā, uzskata par desas tīrsvara daļu.

20

(21)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2333/97 (OV L 323, 26.11.1997., 25. lpp.).

21

(22)  Ja saliktus pārtikas izstrādājumus (ieskaitot gatavas maltītes), kas satur desu, klasificē pozīcijā 1601 to sastāva dēļ, tad kompensāciju piešķir tikai par to desu, gaļas un subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus, tīrsvaru, kas ir minēto izstrādājumu daļa.

22

(23)  Kompensāciju par produktiem, kas satur kaulus, piešķir par produkta tīrsvaru pēc kaulu svara atskaitīšanas.

23

(24)  Kompensācijas piešķiršana ir atkarīga no atbilstības nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 903/2008 (OV L 249, 18.9.2008., 3. lpp.). Muitas eksporta dokumentācijas noslēgumā eksportētājs rakstiski deklarē, ka konkrētie produkti atbilst minētajiem nosacījumiem.

24

(25)  Gaļas un tauku saturs jānosaka saskaņā ar analīzes procedūru, kas minēta pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 2004/2002 (OV L 308, 9.11.2002., 22. lpp.).

25

(26)  Jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus, saturs jānosaka saskaņā ar analīzes procedūru, kas minēta pielikumā Komisijas Regulai (EEK) Nr. 226/89 (OV L 29, 31.1.1989., 11. lpp.).

26

(27)  Produktu sasaldēšana, ievērojot Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 7. panta 3. punkta pirmo daļu, nav atļauta.

27

(28)  Liemeņi vai pusliemeņi var būt ar vai bez vaigiem.

28

(29)  Pleci var būt ar vai bez vaigiem.

29

(30)  Priekšējās daļas var būt ar vai bez vaigiem.

30

(31)  Par žokļiem, vaigiem vai vaigiem un žokļiem kopā, ja tie ir atsevišķi, šo kompensāciju nevar saņemt.

31

(32)  Par kakla gabaliem (neck-ends) bez kauliem, ja tie ir atsevišķi, šo kompensāciju nevar saņemt.

32

neck-ends

(33)  Gadījumā, ja preču klasifikācija par pozīcijas 1602 41 10 9110 šķiņķiem vai šķiņķa izcirtņiem nav pamatota ar KN 16. nodaļas 2. papildpiezīmes noteikumiem, kompensāciju par produktu ar kodu 1602 42 10 9110 vai, atkarībā no situācijas, ar kodu 1602 49 19 9130, var piešķirt, neierobežojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 48. panta piemērošanu.

33

(34)  Gadījumā, ja preču klasifikācija par pozīcijas 1602 42 10 9110 pleciem (priekšējiem šķiņķiem) vai plecu (priekšējo šķiņķu) izcirtņiem nav pamatota ar KN 16. nodaļas 2. papildpiezīmes noteikumiem, kompensāciju par produktu ar kodu 1602 49 19 9130 var piešķirt, neierobežojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 48. panta piemērošanu.

34

(35)  Piemēro tikai mājputnu olām, kuras atbilst nosacījumiem, ko paredzējušas Eiropas Kopienu kompetentās iestādes, un uz kurām uzspiests ražotājuzņēmuma identifikācijas numurs un/vai cita informācija, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 617/2008 3. panta 5. punktā (OV L 168, 28.6.2008., 5. lpp.)

35

(36)  Ja produkts, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, satur sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtu produktu piedevas, tad, aprēķinot kompensāciju, sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtu produktu piedevas neņem vērā.

36

Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošas mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.

Ja produkts, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, sastāv no filtrāta, tad eksporta kompensācija nav maksājama.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad

| — | pievienotās pienskābi nesaturošās vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,
  un jo īpaši, |
| --- | --- |

—

pievienotās pienskābi nesaturošās vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,

un jo īpaši,

| — | pievienoto sūkalu laktozes saturu. |
| --- | --- |

—

pievienoto sūkalu laktozes saturu.

(37)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2287/2000 (OV L 260, 14.10.2000., 22. lpp.).

37

(38)  Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, kas pievienoti pirms pārstrādes vai tās laikā, tad kompensācija nav maksājama. Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir vai nav pievienots kazeīns un/vai kazeināti.

38

(39)  Kompensācija par 100 kilogramiem produkta, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, ir vienāda ar šādu komponentu summu:

39

| a) | anorādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus nelaktiskas pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.
  Ja produktam ir pievienotas sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti, tad norādīto summu par kilogramu pareizina ar pienskābi saturošās vielas, izņemot sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtus produktus, saturu; |
| --- | --- |

a)

anorādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus nelaktiskas pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.

Ja produktam ir pievienotas sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti, tad norādīto summu par kilogramu pareizina ar pienskābi saturošās vielas, izņemot sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtus produktus, saturu;

| b) | komponents aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 14. panta 3. punktu (OV L 318, 4.12.2009, 1. lpp.).
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad






  — | pievienotās saharozes un/vai citas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,
  un jo īpaši, |
| --- | --- | --- |

b)

komponents aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 14. panta 3. punktu (OV L 318, 4.12.2009, 1. lpp.).

Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad

—

pievienotās saharozes un/vai citas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,

un jo īpaši,

| — | pievienoto sūkalu laktozes saturu. |
| --- | --- |

—

pievienoto sūkalu laktozes saturu.

Ja laktiskā viela produktā sastāv no filtrāta, tad eksporta kompensācija nav maksājama.

(40)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/98 (OV L 98, 31.3.1998., 11. lpp.).

40

(41)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 823/96 (OV L 111, 4.5.1996., 9. lpp.).

41

(42)

42

| a) | Gadījumā, ja sieri ir tiešajā iesaiņojumā, kas ietver arī konservējošu šķīdumu, jo īpaši sālījumu, kompensāciju piešķir, ņemot vērā neto svaru, bez šķīduma svara. |
| --- | --- |

a)

Gadījumā, ja sieri ir tiešajā iesaiņojumā, kas ietver arī konservējošu šķīdumu, jo īpaši sālījumu, kompensāciju piešķir, ņemot vērā neto svaru, bez šķīduma svara.

| b) | Plastmasas plēve, parafīns, pelni un vasks, kas izmantoti iesaiņojumam, netiek uzskatīti par produkta neto svaru veidojošo daļu kompensācijas noteikšanai. |
| --- | --- |

b)

Plastmasas plēve, parafīns, pelni un vasks, kas izmantoti iesaiņojumam, netiek uzskatīti par produkta neto svaru veidojošo daļu kompensācijas noteikšanai.

| c) | Ja siers ir iesaiņots plastmasas plēvē un ja deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru, kompensācijas summu samazina par 0,5 %.
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē, un to, vai deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru. |
| --- | --- |

c)

Ja siers ir iesaiņots plastmasas plēvē un ja deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru, kompensācijas summu samazina par 0,5 %.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē, un to, vai deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru.

| d) | Ja siers ir iesaiņots parafīnā vai pelnos un ja deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru, kompensācijas summu samazina par 2 %.
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē vai pelnos, un arī to, vai deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru. |
| --- | --- |

d)

Ja siers ir iesaiņots parafīnā vai pelnos un ja deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru, kompensācijas summu samazina par 2 %.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē vai pelnos, un arī to, vai deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru.

| e) | Ja siers ir iesaiņots vaskā, aizpildot muitas dokumentāciju pretendentam deklarācijā jānorāda siera neto svars, neietverot vaska svaru. |
| --- | --- |

e)

Ja siers ir iesaiņots vaskā, aizpildot muitas dokumentāciju pretendentam deklarācijā jānorāda siera neto svars, neietverot vaska svaru.

(43)  Ja produktiem, uz ko attiecas šis kods, piena proteīnu saturs (slāpekļa saturs × 6,38) piena beztauku cietvielā ir mazāk nekā 34 %, kompensācija nav maksājama. Ja pulverveida produktiem, uz ko attiecas šis kods, ūdens saturs produktā ir vairāk nekā 5 %, kompensācija nav maksājama.

43

Aizpildot muitas dokumentāciju, ieinteresētajai pusei uz attiecīgās deklarācijas jānorāda minimālais piena proteīnu saturs piena beztauku cietvielā un, par pulverveida produktiem, maksimālais ūdens saturs.

(44)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2287/2000 (OV L 260, 14.10.2000., 22. lpp.).

44

(45)

45

| a) | Ja produkts satur pienskābi nesaturošas sastāvdaļas, kas nav garšvielas vai garšaugi, tādas kā, piemēram, šķiņķis, rieksti, garneles, lasis, olīvas vai rozīnes, kompensācijas summu samazina par 10 %.
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas šādas pienskābi nesaturošas vielas. |
| --- | --- |

a)

Ja produkts satur pienskābi nesaturošas sastāvdaļas, kas nav garšvielas vai garšaugi, tādas kā, piemēram, šķiņķis, rieksti, garneles, lasis, olīvas vai rozīnes, kompensācijas summu samazina par 10 %.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas šādas pienskābi nesaturošas vielas.

| b) | Ja produkts satur garšvielas vai garšaugus, tādus kā, piemēram, sinepes, baziliku, ķiplokus, majorānu, kompensācijas summu samazina par 1 %.
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas garšvielas vai garšaugi. |
| --- | --- |

b)

Ja produkts satur garšvielas vai garšaugus, tādus kā, piemēram, sinepes, baziliku, ķiplokus, majorānu, kompensācijas summu samazina par 1 %.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas garšvielas vai garšaugi.

| c) | Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, un/vai sūkalas, un/vai produktus, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktozi, un/vai filtrātu, un/vai produktus, kas atbilst KN kodam 3504, pievienotais kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām (izņemot sūkalu sviestu, kas atbilst KN kodam 0405 10 50), un/vai laktoze un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, netiek ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju.
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda to, vai kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504 (vajadzības gadījumā norādot sūkalu sviesta saturu), un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, ir vai nav pievienoti uz 100 kilogramiem gatavā produkta. |
| --- | --- |

c)

Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, un/vai sūkalas, un/vai produktus, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktozi, un/vai filtrātu, un/vai produktus, kas atbilst KN kodam 3504, pievienotais kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām (izņemot sūkalu sviestu, kas atbilst KN kodam 0405 10 50), un/vai laktoze un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, netiek ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju.

Aizpildot muitas dokumentāciju, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda to, vai kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504 (vajadzības gadījumā norādot sūkalu sviesta saturu), un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, ir vai nav pievienoti uz 100 kilogramiem gatavā produkta.

| d) | Minētie produkti var saturēt pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, kas vajadzīgas to gatavošanai vai saglabāšanai, piemēram, sāli, renīnu vai pelējuma sēnes. |
| --- | --- |

d)

Minētie produkti var saturēt pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, kas vajadzīgas to gatavošanai vai saglabāšanai, piemēram, sāli, renīnu vai pelējuma sēnes.

(46)  Kompensācija par saldētu kondensētu pienu ir tāda pati kā par produktiem, uz ko attiecas pozīcijas 0402 91 un 0402 99.

46

(47)  Kompensācijas par saldētiem produktiem, uz ko attiecas KN kodi 0403 90 11 līdz 0403 90 39, attiecīgi ir tādas pašas kā par produktiem, uz ko attiecas KN kodi 0403 90 51 līdz 0403 90 69.

47

(48)  Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā. Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais pienskābi nesaturošo vielas saturs pēc svara, kas pievienots uz 100 kilogramiem gatava produkta.

48

(49)  Kompensācija par 100 kilogramiem produkta, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, ir vienāda ar šādu komponentu summu:

49

| a) | norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā; |
| --- | --- |

a)

norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā;

| b) | komponents, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 14. panta 3. punktu (OV L 318, 4.12.2009, 1. lpp.).
  Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda maksimālais saharozes saturs un tas, vai ir vai nav pievienota nelaktiska viela, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais pienskābi nesaturošās vielas saturs pēc svara, kas pievienots uz 100 kilogramiem gatava produkta. |
| --- | --- |

b)

komponents, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 14. panta 3. punktu (OV L 318, 4.12.2009, 1. lpp.).

Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda maksimālais saharozes saturs un tas, vai ir vai nav pievienota nelaktiska viela, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais pienskābi nesaturošās vielas saturs pēc svara, kas pievienots uz 100 kilogramiem gatava produkta.

(50)  Minētie produkti drīkst saturēt mazus piedevu daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā. Aizpildot muitas dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir produktu piedevas, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais piedevu saturs.

50

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

GALAMĒRĶA KODI EKSPORTA KOMPENSĀCIJĀM

| A00 | Visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas). |
| --- | --- |
| A01 | Citi galamērķi. |
| A02 | Visi galamērķi, izņemot Amerikas Savienotās Valstis. |
| A03 | Visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| A04 | Visas trešās valstis. |
| A05 | Citas trešās valstis. |
| A10 | EFTA valstis (Eiropas Brīvās Tirdzniecības Asociācija)

  Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice. |
| A11 | ĀKK valstis (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis-Lomē Konvencijas dalībvalstis)

  Angola, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Kamerūna, Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Komoru salas (izņemot Majotu), Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Džibuti, Dominika, Etiopija, Fidži salas, Gabona, Gambija, Gana, Grenāda, Gvineja, Gvineja-Bisava, Ekvatoriālā Gvineja, Gajāna, Haiti, Jamaika, Kenija, Kiribati, Lesoto, Libērija, Madagaskara, Malāvi, Mali, Maurīcija, Mauritānija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Uganda, Papua-Jaungvineja, Dominikānas Republika, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sentlūsija, Zālamana salas, Samoa, Santome un Prinsipi, Senegāla, Seišelu salas, Sjerraleone, Somālija, Sudāna, Surinama, Svazilenda, Tanzānija, Čada, Togo, Tonga, Trinidada un Tobāgo, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve. |
| A12 | Vidusjūras baseina valstis vai teritorijas

  Seūta un Meliļa, Gibraltārs, Turcija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte, Libāna, Sīrija, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija. |
| A13 | OPEC valstis (Naftas eksportētājvalstu organizācija)

  Alžīrija, Lībija, Nigērija, Gabona, Venecuēla, Irāka, Irāna, Saūda Arābija, Kuveita, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Indonēzija. |
| A14 | ASEAN valstis (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija)

  Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas. |
| A15 | Latīņamerikas valstis

  Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikānas Republika, Kolumbija, Venecuēla, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna. |
| A16 | SAARC valstis (Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācija)

  Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvas, Šrilanka, Nepāla, Butāna. |
| A17 | EEZ (Eiropas Ekonomiskās Zonas) valstis, kas nav Eiropas Savienībā

  Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina. |
| A18 | CEEC valstis vai teritorijas (Centrālās un Austrumeiropas valstis vai teritorijas)

  Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija. |
| A19 | NAFTA valstis (Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības līgums)

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika. |
| A20 | Mercosur valstis (Dienvidu konusa kopējais tirgus)

  Brazīlija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna. |
| A21 | Āzijas jaunās industrializētās valstis

  Singapūra, Dienvidkoreja, Taivāna, Honkonga. |
| A22 | Āzijas dinamiskās ekonomikas

  Taizeme, Malaizija, Singapūra, Dienvidkoreja, Taizeme, Honkonga. |
| A23 | APEC valstis (Āzijas-Klusā okeāna valstu ekonomiskā sadarbība)

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Čīle, Taizeme, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Ķīna, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Austrālija, Papua Jaungvineja, Jaunzēlande. |
| A24 | Neatkarīgo Valstu Savienība

  Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna. |
| A25 | ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas) valstis, kas nav ES

  Īslande, Norvēģija, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Dienvidkoreja, Japāna, Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas. |
| A26 | Eiropas valstis vai teritorijas ārpus Eiropas Savienības

  Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice, Faro salas, Andora, Gibraltārs, Vatikāns, Turcija, Albānija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Horvātija, Bosina un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija. |
| A27 | Āfrika (A28) (A29)

  Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas, citas Āfrikas valstis. |
| A28 | Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas

  Seūta un Meliļa, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte. |
| A29 | Citas Āfrikas valstis

  Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somālija, Kenija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un atkarīgās teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorijas, Mozambika, Madagaskara, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Zimbabve, Malāvi, Dienvidāfrika, Namībija, Botsvāna, Svazilenda, Lesoto. |
| A30 | Amerika (A31) (A32) (A33)

  Ziemeļamerika, Centrālamerika un Antiļas, Dienvidamerika. |
| A31 | Ziemeļamerika

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Grenlande, Senpjēra un Mikelona. |
| A32 | Centrālamerika un Antiļas

  Meksika, Bermudu salas, Gvatemala, Beliza, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angilja, Kuba, Sentkitsa un Nevisa, Haiti, Bahamu salas, Tērksas un Kaikosas salas, Dominikānas Republika, Virdžīnu salas (ASV), Antigva un Barbuda, Dominika, Kaimanu salas, Jamaika, Sentlūsija, Sentvinsenta, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Barbadosa, Montserrata, Trinidada un Tobago, Grenada, Aruba, Nīderlandes Antiļas. |
| A33 | Dienvidamerika

  Kolumbija, Venecuēla, Gajana, Surinama, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna, Folklenda salas. |
| A34 | Āzija (A35) (A36)

  Tuvie un Vidējie Austrumi, citas Āzijas valstis. |
| A35 | Tuvie un Vidējie Austrumi

  Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena. |
| A36 | Citas Āzijas valstis

  Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Afganistāna, Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvu salas, Šrilanka, Nepāla, Butāna, Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Kambodža, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Mongolija, Ķīna, Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Makao. |
| A37 | Okeānija un polārie reģioni (A38) (A39)

  Austrālija un Jaunzēlande, citas Okeānijas valstis un polārie reģioni. |
| A38 | Austrālija un Jaunzēlande

  Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas. |
| A39 | Citas Okeānijas valstis un polārie reģioni

  Papua-Jaungvineja, Nauru, Zālamana salas, Tuvalu, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Amerikas Klusā okeāna teritorijas, Volisa salas and Futuna, Kiribati, Pitkērna, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Ziemeļu Marianas salas, Franču Polinēzija, Mikronēzijas Federatīvās Valstis (Japa, Kosrae, Čanka, Ponpeja), Māršala salas, Palau, polārie reģioni. |
| A40 | Aizjūras teritorijas (AZT)

  Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Volisa salas un Futuna, Franču Dienvidu un Antarktikas zemes, Senpjēra un Mikelona, Majota, Nīderlandes Antiļas, Aruba, Grenlande, Angilja, Kaimanu salas, Folklenda salas, Dienvidu Sendviča salas un atkarīgās teritorijas, Tērksas un Kaikosas salas, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Montserrata, Pitkērna, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Britu Antarktikas teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorija. |
| A96 | Itālijas Livinjo un Kamiones komūnas, Heligolande. |
| A97 | Pārtikas piegāde un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas

  Galamērķi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 612/2009 33., 41 un 42. pantā (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.).” |

A00

Visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas).

A01

Citi galamērķi.

A02

Visi galamērķi, izņemot Amerikas Savienotās Valstis.

A03

Visi galamērķi, izņemot Šveici.

A04

Visas trešās valstis.

A05

Citas trešās valstis.

A10

EFTA valstis (Eiropas Brīvās Tirdzniecības Asociācija)

Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice.

A11

ĀKK valstis (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis-Lomē Konvencijas dalībvalstis)

Angola, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Kamerūna, Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Komoru salas (izņemot Majotu), Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Džibuti, Dominika, Etiopija, Fidži salas, Gabona, Gambija, Gana, Grenāda, Gvineja, Gvineja-Bisava, Ekvatoriālā Gvineja, Gajāna, Haiti, Jamaika, Kenija, Kiribati, Lesoto, Libērija, Madagaskara, Malāvi, Mali, Maurīcija, Mauritānija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Uganda, Papua-Jaungvineja, Dominikānas Republika, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sentlūsija, Zālamana salas, Samoa, Santome un Prinsipi, Senegāla, Seišelu salas, Sjerraleone, Somālija, Sudāna, Surinama, Svazilenda, Tanzānija, Čada, Togo, Tonga, Trinidada un Tobāgo, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve.

A12

Vidusjūras baseina valstis vai teritorijas

Seūta un Meliļa, Gibraltārs, Turcija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte, Libāna, Sīrija, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija.

A13

OPEC valstis (Naftas eksportētājvalstu organizācija)

Alžīrija, Lībija, Nigērija, Gabona, Venecuēla, Irāka, Irāna, Saūda Arābija, Kuveita, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Indonēzija.

A14

ASEAN valstis (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija)

Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas.

A15

Latīņamerikas valstis

Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikānas Republika, Kolumbija, Venecuēla, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna.

A16

SAARC valstis (Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācija)

Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvas, Šrilanka, Nepāla, Butāna.

A17

EEZ (Eiropas Ekonomiskās Zonas) valstis, kas nav Eiropas Savienībā

Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina.

A18

CEEC valstis vai teritorijas (Centrālās un Austrumeiropas valstis vai teritorijas)

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija.

A19

NAFTA valstis (Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības līgums)

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika.

A20

Mercosur valstis (Dienvidu konusa kopējais tirgus)

Brazīlija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna.

A21

Āzijas jaunās industrializētās valstis

Singapūra, Dienvidkoreja, Taivāna, Honkonga.

A22

Āzijas dinamiskās ekonomikas

Taizeme, Malaizija, Singapūra, Dienvidkoreja, Taizeme, Honkonga.

A23

APEC valstis (Āzijas-Klusā okeāna valstu ekonomiskā sadarbība)

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Čīle, Taizeme, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Ķīna, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Austrālija, Papua Jaungvineja, Jaunzēlande.

A24

Neatkarīgo Valstu Savienība

Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna.

A25

ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas) valstis, kas nav ES

Īslande, Norvēģija, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Dienvidkoreja, Japāna, Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas.

A26

Eiropas valstis vai teritorijas ārpus Eiropas Savienības

Īslande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice, Faro salas, Andora, Gibraltārs, Vatikāns, Turcija, Albānija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Horvātija, Bosina un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija.

A27

Āfrika (A28) (A29)

Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas, citas Āfrikas valstis.

A28

Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas

Seūta un Meliļa, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte.

A29

Citas Āfrikas valstis

Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somālija, Kenija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un atkarīgās teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorijas, Mozambika, Madagaskara, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Zimbabve, Malāvi, Dienvidāfrika, Namībija, Botsvāna, Svazilenda, Lesoto.

A30

Amerika (A31) (A32) (A33)

Ziemeļamerika, Centrālamerika un Antiļas, Dienvidamerika.

A31

Ziemeļamerika

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Grenlande, Senpjēra un Mikelona.

A32

Centrālamerika un Antiļas

Meksika, Bermudu salas, Gvatemala, Beliza, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angilja, Kuba, Sentkitsa un Nevisa, Haiti, Bahamu salas, Tērksas un Kaikosas salas, Dominikānas Republika, Virdžīnu salas (ASV), Antigva un Barbuda, Dominika, Kaimanu salas, Jamaika, Sentlūsija, Sentvinsenta, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Barbadosa, Montserrata, Trinidada un Tobago, Grenada, Aruba, Nīderlandes Antiļas.

A33

Dienvidamerika

Kolumbija, Venecuēla, Gajana, Surinama, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna, Folklenda salas.

A34

Āzija (A35) (A36)

Tuvie un Vidējie Austrumi, citas Āzijas valstis.

A35

Tuvie un Vidējie Austrumi

Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena.

A36

Citas Āzijas valstis

Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Afganistāna, Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvu salas, Šrilanka, Nepāla, Butāna, Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Kambodža, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Mongolija, Ķīna, Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Makao.

A37

Okeānija un polārie reģioni (A38) (A39)

Austrālija un Jaunzēlande, citas Okeānijas valstis un polārie reģioni.

A38

Austrālija un Jaunzēlande

Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas.

A39

Citas Okeānijas valstis un polārie reģioni

Papua-Jaungvineja, Nauru, Zālamana salas, Tuvalu, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Amerikas Klusā okeāna teritorijas, Volisa salas and Futuna, Kiribati, Pitkērna, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Ziemeļu Marianas salas, Franču Polinēzija, Mikronēzijas Federatīvās Valstis (Japa, Kosrae, Čanka, Ponpeja), Māršala salas, Palau, polārie reģioni.

A40

Aizjūras teritorijas (AZT)

Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Volisa salas un Futuna, Franču Dienvidu un Antarktikas zemes, Senpjēra un Mikelona, Majota, Nīderlandes Antiļas, Aruba, Grenlande, Angilja, Kaimanu salas, Folklenda salas, Dienvidu Sendviča salas un atkarīgās teritorijas, Tērksas un Kaikosas salas, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Montserrata, Pitkērna, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Britu Antarktikas teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorija.

A96

Itālijas Livinjo un Kamiones komūnas, Heligolande.

A97

Pārtikas piegāde un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas

Galamērķi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 612/2009 33., 41 un 42. pantā (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.).”

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/57

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1261/2010

(2010. gada 22. decembris),

ar kuru atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2010. gada 1. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“AS procedūra”) attiecībā uz atsevišķu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada 1. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“AS procedūra”) attiecībā uz atsevišķu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).

| (3) | AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības federācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no atsevišķu nerūsējošā tērauda stieņu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un tās dēļ radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības federācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no atsevišķu nerūsējošā tērauda stieņu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un tās dēļ radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu.

| (4) | Komisija pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu imports. Indijas valdība tika aicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu imports. Indijas valdība tika aicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (5) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotājus sūdzības iesniedzējus, citus zināmus Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuru ieinteresētība bija zināma, kā arī Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotājus sūdzības iesniedzējus, citus zināmus Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuru ieinteresētība bija zināma, kā arī Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (6) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.2.1.   Indijas ražotāju eksportētāju atlase

| (7) | Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (8) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi visus ražotājus eksportētājus Indijā lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām attiecīgā ražojuma ražošanas darbībām un visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi visus ražotājus eksportētājus Indijā lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām attiecīgā ražojuma ražošanas darbībām un visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.

| (9) | Ar attiecīgajām Indijas iestādēm arī notika apspriedes par reprezentatīvā parauga atlasi. |
| --- | --- |

(9)

Ar attiecīgajām Indijas iestādēm arī notika apspriedes par reprezentatīvā parauga atlasi.

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju 22 Indijas ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupas. 20 no šiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kas sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi paraugs tika atlasīts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie 20 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju 22 Indijas ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupas. 20 no šiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kas sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi paraugs tika atlasīts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie 20 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas.

| (11) | Ražotājus eksportētājus, kuri nepieteicās minētajā termiņā vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā. Salīdzinājums starp Eurostat datiem par importu un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko par izmeklēšanas periodu ziņoja 20 sadarbībā iesaistītie uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija ļoti intensīva. |
| --- | --- |

(11)

Ražotājus eksportētājus, kuri nepieteicās minētajā termiņā vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā. Salīdzinājums starp Eurostat datiem par importu un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko par izmeklēšanas periodu ziņoja 20 sadarbībā iesaistītie uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija ļoti intensīva.

1.2.2.   Sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu atlase

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija divi individuāli uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuru saražotā produkcija veido vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija divi individuāli uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuru saražotā produkcija veido vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.

1.2.3.   Izlasē neiekļauto uzņēmumu individuāla pārbaude

| (13) | Viens ražotājs eksportētājs, kuru neiekļāva izlasē, jo tas neatbilda pamatregulas 27. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu pieprasīja individuālas subsidēšanas starpības noteikšanu un iesniedza atbildes uz aptaujas anketu. |
| --- | --- |

(13)

Viens ražotājs eksportētājs, kuru neiekļāva izlasē, jo tas neatbilda pamatregulas 27. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu pieprasīja individuālas subsidēšanas starpības noteikšanu un iesniedza atbildes uz aptaujas anketu.

| (14) | Kā minēts 12. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pamatots uzņēmumu skaits, kurus būtu iespējams pārbaudīt noteiktajā laikā. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu subsidēšanu, ir minēti turpmāk 22. apsvērumā. Ņemot vērā pārbaudes apmeklējumu skaitu, kas jāveic minēto uzņēmumu telpās, uzskatīja, ka veikt individuālu pārbaudi būtu pārāk apgrūtinoši un tas būtu kavējis izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu. |
| --- | --- |

(14)

Kā minēts 12. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pamatots uzņēmumu skaits, kurus būtu iespējams pārbaudīt noteiktajā laikā. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu subsidēšanu, ir minēti turpmāk 22. apsvērumā. Ņemot vērā pārbaudes apmeklējumu skaitu, kas jāveic minēto uzņēmumu telpās, uzskatīja, ka veikt individuālu pārbaudi būtu pārāk apgrūtinoši un tas būtu kavējis izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu.

| (15) | Tāpēc provizoriski secināja, ka pieprasījumu par individuālu pārbaudi nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc provizoriski secināja, ka pieprasījumu par individuālu pārbaudi nevar pieņemt.

1.2.4.   Savienības ražotāju izlases veida pārbaude

| (16) | Ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noteiktu kaitējumu. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noteiktu kaitējumu.

| (17) | Astoņi sūdzības iesniedzēji bija vienīgie ražotāji, kuri pieteicās un, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniedza pamatinformāciju par savām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. No minētajiem astoņiem tika veikta četru uzņēmumu izlase, pamatojoties uz to tirdzniecības apjomu pārstāvības pakāpi, to dažādajiem ražojumu veidiem un atrašanās vietu Savienībā. Ar sūdzības iesniedzēju un attiecīgajiem ražotājiem notika apspriedes par parauga atlasi. |
| --- | --- |

(17)

Astoņi sūdzības iesniedzēji bija vienīgie ražotāji, kuri pieteicās un, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniedza pamatinformāciju par savām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. No minētajiem astoņiem tika veikta četru uzņēmumu izlase, pamatojoties uz to tirdzniecības apjomu pārstāvības pakāpi, to dažādajiem ražojumu veidiem un atrašanās vietu Savienībā. Ar sūdzības iesniedzēju un attiecīgajiem ražotājiem notika apspriedes par parauga atlasi.

| (18) | Izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas izmeklēšanas periodā veidoja 62 % Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma. |
| --- | --- |

(18)

Izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas izmeklēšanas periodā veidoja 62 % Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma.

1.2.5.   Importētāju izlases veida pārbaude

| (19) | Ņemot vērā importētāju lielo skaitu, kuri minēti sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā četri importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka viņus iekļauj atlasē. Ņemot vērā pieteikušos importētāju nelielo skaitu, nolēma atlasi neveikt. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā importētāju lielo skaitu, kuri minēti sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā četri importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka viņus iekļauj atlasē. Ņemot vērā pieteikušos importētāju nelielo skaitu, nolēma atlasi neveikt.

| (20) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tāpēc anketas tika nosūtītas Indijas valdībai, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, četriem importētājiem Savienībā, kuri tika noskaidroti atlases procesā, un visiem lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tāpēc anketas tika nosūtītas Indijas valdībai, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, četriem importētājiem Savienībā, kuri tika noskaidroti atlases procesā, un visiem lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.

| (21) | Atbildes tika saņemtas no Indijas valdības, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ražotāja eksportētāja, kurš pieprasīja individuālu pārbaudi, izlasē iekļautajiem ražotājiem Savienībā un no viena importētāja. No lietotājiem un no citām procedūrā ieinteresētajām personām atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas. Turklāt lielākā daļa Savienības ražotāju sniedza pieprasītos vispārējos datus analīzei par kaitējumu. |
| --- | --- |

(21)

Atbildes tika saņemtas no Indijas valdības, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ražotāja eksportētāja, kurš pieprasīja individuālu pārbaudi, izlasē iekļautajiem ražotājiem Savienībā un no viena importētāja. No lietotājiem un no citām procedūrā ieinteresētajām personām atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas. Turklāt lielākā daļa Savienības ražotāju sniedza pieprasītos vispārējos datus analīzei par kaitējumu.

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja ieinteresēto personu visu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli, Mahārāštras štata pašvaldībā Mumbajā, Indijas valdības reģionālajā pārvaldē Mumbajā un šādos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā







  — | Aceros Inoxidables Olarra SA, Spānija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja ieinteresēto personu visu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli, Mahārāštras štata pašvaldībā Mumbajā, Indijas valdības reģionālajā pārvaldē Mumbajā un šādos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Aceros Inoxidables Olarra SA, Spānija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi,

| — | Rodaciai SPA, Itālija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

Rodaciai SPA, Itālija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi,

| — | Roldan SA, Spānija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

Roldan SA, Spānija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi,

| — | Ugitech France SA, Francija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Ugitech France SA, Francija, un saistītie tirdzniecības uzņēmumi.

| | Ražotāji eksportētāji Indijā







  — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thāne, Mahārāštra, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thāne, Mahārāštra,

| — | Chandan Steel Ltd, Mumbaja, Mahārāštra. |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Ltd, Mumbaja, Mahārāštra.

Venus grupa:

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra, |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra,

| — | Precision Metals, Mumbaja, Mahārāštra, |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbaja, Mahārāštra,

| — | Hindustan Inox Ltd, Mumbaja, Mahārāštra, |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbaja, Mahārāštra,

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra. |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (23) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (24) | Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieņi, pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā (“attiecīgais ražojums”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieņi, pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā (“attiecīgais ražojums”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (25) | Izmeklēšanā konstatēja, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod Indijas iekšējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā ražojumiem, kurus eksportē no Indijas uz Savienības tirgu. Līdzīgi arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajiem ražojumiem, kurus pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no attiecīgās valsts uz Savienību. Tāpēc tie pagaidām ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(25)

Izmeklēšanā konstatēja, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod Indijas iekšējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā ražojumiem, kurus eksportē no Indijas uz Savienības tirgu. Līdzīgi arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajiem ražojumiem, kurus pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no attiecīgās valsts uz Savienību. Tāpēc tie pagaidām ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads

| (26) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas šādas shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana:






  a) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; |
| --- | --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas šādas shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana:

a)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

| b) | iepriekšēju atļauju shēma; |
| --- | --- |

b)

iepriekšēju atļauju shēma;

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| d) | uz eksportu orientētu struktūru shēma; |
| --- | --- |

d)

uz eksportu orientētu struktūru shēma;

| e) | eksporta kredītu shēma. |
| --- | --- |

e)

eksporta kredītu shēma.

| (27) | Iepriekš a) līdz d) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” (ĀTP) dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ārējās tirdzniecības politikas dokumenti ir būtiski šajā gadījumā minētajam izmeklēšanas periodam, t. i., ĀT politika 04-09 un ĀT politika 09-14. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ĀT politiku 04-09 un ĀT politiku 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš a) līdz d) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” (ĀTP) dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ārējās tirdzniecības politikas dokumenti ir būtiski šajā gadījumā minētajam izmeklēšanas periodam, t. i., ĀT politika 04-09 un ĀT politika 09-14. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ĀT politiku 04-09 un ĀT politiku 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.

| (28) | Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš e) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(28)

Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš e) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

3.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (29) | Sīks DEPBS apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-144.3. nodaļā, kā arī HOP I04–09 un HOP I09–144. nodaļā. |
| --- | --- |

(29)

Sīks DEPBS apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-144.3. nodaļā, kā arī HOP I04–09 un HOP I09–144. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (30) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot. |
| --- | --- |

(30)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.

c)   DEPBS īstenošana praksē

| (31) | Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir maksāts, vai ne. |
| --- | --- |

(31)

Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir maksāts, vai ne.

| (32) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. |
| --- | --- |

(32)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu.

| (33) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādus kredītus var izmantot ievedmuitas nodokļa samaksai par turpmāku jebkuru preču importu – izņemot ražošanas līdzekļus un preces, attiecībā uz kurām pastāv importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(33)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādus kredītus var izmantot ievedmuitas nodokļa samaksai par turpmāku jebkuru preču importu – izņemot ražošanas līdzekļus un preces, attiecībā uz kurām pastāv importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.

| (34) | Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-144.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-149.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (t. i., 10 % no summas, uz ko ir tiesības). |
| --- | --- |

(34)

Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-144.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-149.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (t. i., 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

| (35) | Tika konstatēts, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem – Chandan Steel un uzņēmumi, kas ietilpst Venus grupā, izmantoja šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(35)

Tika konstatēts, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem – Chandan Steel un uzņēmumi, kas ietilpst Venus grupā, izmantoja šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājumi attiecībā uz DEPBS

| (36) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(36)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

| (37) | Turklāt DEPBS juridisks nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tāpēc to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt DEPBS juridisks nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tāpēc to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (38) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa importētās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocību, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. |
| --- | --- |

(38)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa importētās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocību, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā priekšrocību, ko guva saņēmējs un kas konstatēts IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst priekšrocību tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt subsīdiju, vai ne. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar DEPBS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā priekšrocību, ko guva saņēmējs un kas konstatēts IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst priekšrocību tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt subsīdiju, vai ne. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar DEPBS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā.

| (40) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(40)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (41) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija intervālā no 1,5 % līdz 3,4 %. |
| --- | --- |

(41)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija intervālā no 1,5 % līdz 3,4 %.

3.3.   Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)

a)   Juridiskais pamats

| (42) | Sīks shēmas apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-144.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 04-09 un HOP I 09-144.1.līdz 4.30. nodaļā. |
| --- | --- |

(42)

Sīks shēmas apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-144.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 04-09 un HOP I 09-144.1.līdz 4.30. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (43) | IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk 44. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un IAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes tādām “nosacītā eksporta” kategorijām, kas minētas ĀT politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punktā, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz IAS nosacītā eksporta apakšshēmu. Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus. |
| --- | --- |

(43)

IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk 44. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un IAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes tādām “nosacītā eksporta” kategorijām, kas minētas ĀT politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punktā, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz IAS nosacītā eksporta apakšshēmu. Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus.

c)   Īstenošana praksē

| (44) | IAS var tikt izdota šādiem mērķiem:


  i) | ii) | iii) | iv) | v) | vi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(44)

IAS var tikt izdota šādiem mērķiem:

i)

ii)

iii)

iv)

v)

vi)

| (45) | Divi uzņēmumi IP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Minētie uzņēmumi izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., IAS fiziskais eksports. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

(45)

Divi uzņēmumi IP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Minētie uzņēmumi izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., IAS fiziskais eksports. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (46) | Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04-09 un HOP I 09-144.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. |
| --- | --- |

(46)

Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04-09 un HOP I 09-144.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

| (47) | Attiecībā uz apakšshēmu, ko IP laikā izmantoja attiecīgie uzņēmumi, t. i., fiziskā eksporta shēmai, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Saskaņā ar IAS shēmu atļauto importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), kas pastāv attiecībā uz lielāko daļu ražojumu, tostarp attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz apakšshēmu, ko IP laikā izmantoja attiecīgie uzņēmumi, t. i., fiziskā eksporta shēmai, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Saskaņā ar IAS shēmu atļauto importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), kas pastāv attiecībā uz lielāko daļu ražojumu, tostarp attiecīgo ražojumu.

| (48) | Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz 6 mēnešiem). |
| --- | --- |

(48)

Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz 6 mēnešiem).

| (49) | Izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. |
| --- | --- |

(49)

Izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē.

| (50) | Vienam no izmeklētajiem uzņēmumiem nebija sistēmas, kas ļauj pārbaudīt, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā paredzēts ĀT politikā (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Faktiski nebija uzskaites par faktisko patēriņu. ĀT politikas 2004. līdz 2009. gadam pārvaldības pārmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), šā uzņēmuma gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu. |
| --- | --- |

(50)

Vienam no izmeklētajiem uzņēmumiem nebija sistēmas, kas ļauj pārbaudīt, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā paredzēts ĀT politikā (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Faktiski nebija uzskaites par faktisko patēriņu. ĀT politikas 2004. līdz 2009. gadam pārvaldības pārmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), šā uzņēmuma gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu.

| (51) | Otram uzņēmumam bija ražošanas un patēriņa reģistrs. Tomēr patēriņa reģistrs par IP nebija pieejams, un līdz ar to nebija iespējams pārbaudīt cita starpā patēriņa uzskaiti, lai konstatētu, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā noteikts ĀT politikā (23. papildinājums). Attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas minētas iepriekš 46. apsvērumā, uzņēmums neveica uzskaiti par to, kā notika minētā sertifikācija. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju (piemēram, revīzijas ziņojuma), ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu. Kopumā jāuzskata, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo ĀT politikas noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(51)

Otram uzņēmumam bija ražošanas un patēriņa reģistrs. Tomēr patēriņa reģistrs par IP nebija pieejams, un līdz ar to nebija iespējams pārbaudīt cita starpā patēriņa uzskaiti, lai konstatētu, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā noteikts ĀT politikā (23. papildinājums). Attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas minētas iepriekš 46. apsvērumā, uzņēmums neveica uzskaiti par to, kā notika minētā sertifikācija. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju (piemēram, revīzijas ziņojuma), ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu. Kopumā jāuzskata, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo ĀT politikas noteikumu ievērošanu.

d)   Secinājums par IAS

| (52) | Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(52)

Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (53) | Turklāt IAS fiziskā eksporta nosacījums konkrēti pēc likuma ir eksporta saistību izpilde, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šo shēmu piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt IAS fiziskā eksporta nosacījums konkrēti pēc likuma ir eksporta saistību izpilde, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šo shēmu piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (54) | Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Uzskatīja arī, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi tika patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(54)

Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Uzskatīja arī, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi tika patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (55) | Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (56) | Ja nav atļautas nodokļa atmaksāšanas sistēmas vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļa atmaksāšanas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(56)

Ja nav atļautas nodokļa atmaksāšanas sistēmas vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļa atmaksāšanas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (57) | Subsīdijas summu uzņēmumiem, kuri izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(57)

Subsīdijas summu uzņēmumiem, kuri izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (58) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,8 % un 1,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,8 % un 1,5 %.

3.4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

| (59) | Izmeklēšanā atklājās, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām izmantoja šo shēmu IP laikā. Tomēr konstatēja, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi. Tāpēc uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā nav jāturpina novērtēt šīs shēmas kompensējamība. |
| --- | --- |

(59)

Izmeklēšanā atklājās, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām izmantoja šo shēmu IP laikā. Tomēr konstatēja, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi. Tāpēc uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā nav jāturpina novērtēt šīs shēmas kompensējamība.

3.5.   Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”)

| (60) | Konstatēja, ka vienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija EOU statuss, un tas saņēma subsīdijas IP laikā. |
| --- | --- |

(60)

Konstatēja, ka vienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija EOU statuss, un tas saņēma subsīdijas IP laikā.

a)   Juridiskais pamats

| (61) | Sīks EOU shēmas apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-146. nodaļā un HOP I 04-09 un HOP I 09-146. nodaļā. |
| --- | --- |

(61)

Sīks EOU shēmas apraksts sniegts ĀT politikas 04-09 un ĀT politikas 09-146. nodaļā un HOP I 04-09 un HOP I 09-146. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (62) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Uzņēmumiem rūpniecības nozarē jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos, lai tiem būtu tiesības uz EOUS. |
| --- | --- |

(62)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Uzņēmumiem rūpniecības nozarē jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos, lai tiem būtu tiesības uz EOUS.

c)   Īstenošana praksē

| (63) | Uz eksportu orientētas struktūras var atrasties un tikt nodibinātas jebkur Indijā. |
| --- | --- |

(63)

Uz eksportu orientētas struktūras var atrasties un tikt nodibinātas jebkur Indijā.

| (64) | Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajam darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS. ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem. |
| --- | --- |

(64)

Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajam darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS. ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.

| (65) | Kā izklāstīts ĀT politikā 2004.-2009. gadam un ĀT politikā 2009.-2014. gadam, saistībā ar EOU obligāts pienākums ir gūt neto peļņu no valūtas maiņas (“NFE”), t. i., (5 gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība. |
| --- | --- |

(65)

Kā izklāstīts ĀT politikā 2004.-2009. gadam un ĀT politikā 2009.-2014. gadam, saistībā ar EOU obligāts pienākums ir gūt neto peļņu no valūtas maiņas (“NFE”), t. i., (5 gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.

| (66) | Uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:






  i) | atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kuri vajadzīgi izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar šiem procesiem; |
| --- | --- | --- |

(66)

Uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:

i)

atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kuri vajadzīgi izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar šiem procesiem;

| ii) | atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū;

| iii) | par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa; |
| --- | --- |

iii)

par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa;

| iv) | iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības iekšzemes tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu NFE peļņu pēc koncesiju maksājumu veikšanas, proti, akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem; |
| --- | --- |

iv)

iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības iekšzemes tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu NFE peļņu pēc koncesiju maksājumu veikšanas, proti, akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem;

| v) | nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū; |
| --- | --- |

v)

nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū;

| vi) | atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas 10 gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas. |
| --- | --- |

vi)

atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas 10 gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas.

| (67) | Struktūras, kuras darbojas saskaņā ar šīm shēmām, ir muitas ierēdņu uzraudzībā. |
| --- | --- |

(67)

Struktūras, kuras darbojas saskaņā ar šīm shēmām, ir muitas ierēdņu uzraudzībā.

| (68) | Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar HOP I2009-2014 attiecīgo punktu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm Indijā. |
| --- | --- |

(68)

Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar HOP I2009-2014 attiecīgo punktu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm Indijā.

| (69) | Tomēr, kā noteikts HOP I2009-2014 attiecīgajā iedaļā, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA vai krājumiem”. |
| --- | --- |

(69)

Tomēr, kā noteikts HOP I2009-2014 attiecīgajā iedaļā, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA vai krājumiem”.

| (70) | Pārdevumus iekšzemes tirgū nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu pārrauga muitas/akcīzes ierēdnis. |
| --- | --- |

(70)

Pārdevumus iekšzemes tirgū nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu pārrauga muitas/akcīzes ierēdnis.

| (71) | Pašreizējā lietā viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojas, izmantoja EOUS. Šis sadarbībā iesaistītais eksportētājs izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu, palīgmateriālu un ražošanas līdzekļu beznodokļa importu, iekšzemes tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un iekšzemes tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Tāpēc tas izmantoja visas priekšrocības, kas minētas iepriekš 66. apsvēruma i)–vi) punktā. Tomēr attiecībā uz atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu izmeklēšanā konstatēja, ka no 2010. gada 1. aprīļa uzņēmums vairs nav tiesīgs uz šo atbrīvojumu. Tāpēc noteikumi par EOU atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar šo izmeklēšanu vairs nav jāskata. |
| --- | --- |

(71)

Pašreizējā lietā viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojas, izmantoja EOUS. Šis sadarbībā iesaistītais eksportētājs izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu, palīgmateriālu un ražošanas līdzekļu beznodokļa importu, iekšzemes tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un iekšzemes tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Tāpēc tas izmantoja visas priekšrocības, kas minētas iepriekš 66. apsvēruma i)–vi) punktā. Tomēr attiecībā uz atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu izmeklēšanā konstatēja, ka no 2010. gada 1. aprīļa uzņēmums vairs nav tiesīgs uz šo atbrīvojumu. Tāpēc noteikumi par EOU atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar šo izmeklēšanu vairs nav jāskata.

d)   Secinājumi par EOUS

| (72) | EOU atbrīvojums no trīs veidu ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis”, “muitas nodoklis izglītības vajadzībām” un “augstākā līmeņa vidējās izglītības nodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, tādējādi pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē piešķir priekšrocību EOU. jo, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, tā ir uzlabojusi likviditāti. |
| --- | --- |

(72)

EOU atbrīvojums no trīs veidu ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis”, “muitas nodoklis izglītības vajadzībām” un “augstākā līmeņa vidējās izglītības nodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, tādējādi pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē piešķir priekšrocību EOU. jo, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, tā ir uzlabojusi likviditāti.

| (73) | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“EED”) tomēr nerada negūtus ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Ja akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis tiktu samaksāti, tos varētu izmantot kā kredītu savām nākotnes nodokļu maksājumu saistībām (tā sauktais “CENVAT mehānisms”), kas ir ar PVN salīdzināma sistēma un ļauj Indijas uzņēmumiem kompensēt nodokļus par pirkumiem ar nodokļiem, kas maksājami par pārdevumiem. Tāpēc šie nodokļi nav galīgi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs nodoklis attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(73)

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“EED”) tomēr nerada negūtus ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Ja akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis tiktu samaksāti, tos varētu izmantot kā kredītu savām nākotnes nodokļu maksājumu saistībām (tā sauktais “CENVAT mehānisms”), kas ir ar PVN salīdzināma sistēma un ļauj Indijas uzņēmumiem kompensēt nodokļus par pirkumiem ar nodokļiem, kas maksājami par pārdevumiem. Tāpēc šie nodokļi nav galīgi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs nodoklis attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem.

| (74) | Tāpēc vienīgi atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, no muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa veido subsīdijas pamatregulas 3. panta nozīmē. Pēc likuma to nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tādēļ tās uzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. EOU mērķis produkciju eksportēt, kā paredzēts ĀT politikas 2009.-2014. gadam 6.1. nodaļā, ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non), lai varētu izmantot šādus stimulus. |
| --- | --- |

(74)

Tāpēc vienīgi atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, no muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa veido subsīdijas pamatregulas 3. panta nozīmē. Pēc likuma to nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tādēļ tās uzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. EOU mērķis produkciju eksportēt, kā paredzēts ĀT politikas 2009.-2014. gadam 6.1. nodaļā, ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non), lai varētu izmantot šādus stimulus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (75) | Attiecīgi kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa), kas parasti jāmaksā, importējot preces, kā arī tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa IP laikā. |
| --- | --- |

(75)

Attiecīgi kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa), kas parasti jāmaksā, importējot preces, kā arī tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa IP laikā.

i)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības pamatnodokļa), tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa par izejmateriāliem un palīgmateriāliem.

| (76) | Subsīdijas summa eksportētājam, kas ir uz eksportu orientēta struktūra, tika aprēķināta, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par materiāliem, kas importēti EOU vajadzībām kopumā, un tirdzniecības nodokļa, kas atmaksāts IP laikā. No šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai saņemtu subsīdiju, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdiju summa kā piemērots saucējs ir pieskaitīts attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdiju norma saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam ir 4,3 %. |
| --- | --- |

(76)

Subsīdijas summa eksportētājam, kas ir uz eksportu orientēta struktūra, tika aprēķināta, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par materiāliem, kas importēti EOU vajadzībām kopumā, un tirdzniecības nodokļa, kas atmaksāts IP laikā. No šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai saņemtu subsīdiju, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdiju summa kā piemērots saucējs ir pieskaitīts attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdiju norma saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam ir 4,3 %.

ii)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības pamatnodokļa) par ražošanas līdzekļiem.

| (77) | Ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu priekšrocība, ko gūst attiecīgais uzņēmums, ir aprēķināta, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam vienā no uzņēmumiem, par ko veic izmeklēšanu. Tādējādi aprēķināto summu tad var attiecināt uz IP, un tā ir koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa kā piemērots saucējs ir pieskaitīts attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kas sasniegts IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija nenozīmīga. |
| --- | --- |

(77)

Ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu priekšrocība, ko gūst attiecīgais uzņēmums, ir aprēķināta, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam vienā no uzņēmumiem, par ko veic izmeklēšanu. Tādējādi aprēķināto summu tad var attiecināt uz IP, un tā ir koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa kā piemērots saucējs ir pieskaitīts attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kas sasniegts IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija nenozīmīga.

3.6.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (78) | Šī shēma ir sīkāk izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(78)

Šī shēma ir sīkāk izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstības kritēriji

| (79) | Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(79)

Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (80) | Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmju vērtību, kas piemērojama eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, ko komercbankas var pieprasīt eksportētājam. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta finansēšanai. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmju vērtību, kas piemērojama eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, ko komercbankas var pieprasīt eksportētājam. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta finansēšanai.

| (81) | Kā norādīts IRB galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(81)

Kā norādīts IRB galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.

| (82) | Tika konstatēts, ka viens no uzņēmumiem šo shēmu izmantoja IP laikā. |
| --- | --- |

(82)

Tika konstatēts, ka viens no uzņēmumiem šo shēmu izmantoja IP laikā.

d)   Secinājums par ECS

| (83) | ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 78. apsvērumā minētie IRB galvenie apkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šajā gadījumā ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirts šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. |
| --- | --- |

(83)

ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 78. apsvērumā minētie IRB galvenie apkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šajā gadījumā ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirts šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi.

| (84) | Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz bankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts, ne Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) nenosaka maksu par publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu komercbankām, lai noteiktu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrā ievilkuma nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās pieņemtie nosacījumi, cita starpā, arī par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajos apkārtrakstos un IRB noteikumos par to, ka komercbankām zināma neto kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, šajā gadījumā sniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu konkrētos apstākļos parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ to nosacījums ir eksporta saistību izpilde. |
| --- | --- |

(84)

Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz bankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts, ne Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) nenosaka maksu par publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu komercbankām, lai noteiktu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrā ievilkuma nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās pieņemtie nosacījumi, cita starpā, arī par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajos apkārtrakstos un IRB noteikumos par to, ka komercbankām zināma neto kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, šajā gadījumā sniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu konkrētos apstākļos parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ to nosacījums ir eksporta saistību izpilde.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (85) | Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti IP laikā, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) ir pieskaitīta kopējam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(85)

Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti IP laikā, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) ir pieskaitīta kopējam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (86) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica uzņēmumam, ir 0,4 %. |
| --- | --- |

(86)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica uzņēmumam, ir 0,4 %.

3.7.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (87) | Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti turpmāk tabulā, konstatēja, ka kompensējamo subsīdiju kopējā summa, izteikta ad valorem, ir intervālā no 3,3 % līdz 4,3 %.










  SHĒMA→ | DEPBS
   (4) | AAS
   (4) | EOU
   (4) | ECS
   (4) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UZŅĒMUMS |
| Chandan Steel Ltd | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Venus grupa | no 2,6 % līdz 3,4 % | no 0 līdz 0,8 % | | | 3,3 % (5) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(87)

Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti turpmāk tabulā, konstatēja, ka kompensējamo subsīdiju kopējā summa, izteikta ad valorem, ir intervālā no 3,3 % līdz 4,3 %.

SHĒMA→

DEPBS
   (4)

AAS
   (4)

EOU
   (4)

ECS
   (4)

Kopā

UZŅĒMUMS

Chandan Steel Ltd

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Venus grupa

no 2,6 % līdz 3,4 %

no 0 līdz 0,8 %

3,3 % (5)

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

4,3 %

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, subsīdiju norma, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 4,0 %. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, subsīdiju norma, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 4,0 %.

| (89) | Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbošanās līmeni. Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, salīdzinājums starp Eurostat datiem par importu un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko par izmeklēšanas periodu paziņoja sadarbībā iesaistītie uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija ļoti intensīva, proti, 100 %. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem sadarbībā neiesaistītajiem uzņēmumiem ir noteikta tādā līmenī, kā uzņēmumam ar visaugstāko atsevišķo likmi, t. i., 4,3 %. |
| --- | --- |

(89)

Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbošanās līmeni. Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, salīdzinājums starp Eurostat datiem par importu un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko par izmeklēšanas periodu paziņoja sadarbībā iesaistītie uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija ļoti intensīva, proti, 100 %. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem sadarbībā neiesaistītajiem uzņēmumiem ir noteikta tādā līmenī, kā uzņēmumam ar visaugstāko atsevišķo likmi, t. i., 4,3 %.

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošana

| (90) | Lai noteiktu Savienības saražotās produkcijas apjomu, ņēma vērā šādu Savienības ražotāju produkciju:






  — | astoņi ražotāji, kuru vārdā tika iesniegta sūdzība, |
| --- | --- | --- |

(90)

Lai noteiktu Savienības saražotās produkcijas apjomu, ņēma vērā šādu Savienības ražotāju produkciju:

—

astoņi ražotāji, kuru vārdā tika iesniegta sūdzība,

| — | četri ražotāji, kuri atbalstīja procedūru, |
| --- | --- |

—

četri ražotāji, kuri atbalstīja procedūru,

| — | divpadsmit citi Savienības ražotāji, kas uzskaitīti sūdzībā un kuri neiesniedza sūdzību un neatbalstīja procedūru, bet neiebilda pret šo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

divpadsmit citi Savienības ražotāji, kas uzskaitīti sūdzībā un kuri neiesniedza sūdzību un neatbalstīja procedūru, bet neiebilda pret šo izmeklēšanu.

| (91) | Tādējādi kaitējuma analīzes mērķim kopumā Savienības ražošanas nozari veido minētie 24 uzņēmumi. |
| --- | --- |

(91)

Tādējādi kaitējuma analīzes mērķim kopumā Savienības ražošanas nozari veido minētie 24 uzņēmumi.

4.2.   Savienības ražotāju iekļaušana izlasē

| (92) | Kā minēts iepriekš 17. apsvērumā, no tiem ražotājiem, kuri pieteicās Komisijai un sniedza, kā paredzēts paziņojumā par procedūras sākšanu, pamatinformāciju par savām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas perioda laikā, tika veikta četru uzņēmumu atlase. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts iepriekš 17. apsvērumā, no tiem ražotājiem, kuri pieteicās Komisijai un sniedza, kā paredzēts paziņojumā par procedūras sākšanu, pamatinformāciju par savām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas perioda laikā, tika veikta četru uzņēmumu atlase.

| (93) | Minētie četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 62 % no Savienības ražošanas nozares kopējā saražotā daudzuma IP laikā. |
| --- | --- |

(93)

Minētie četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 62 % no Savienības ražošanas nozares kopējā saražotā daudzuma IP laikā.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Ievada piezīmes

| (94) | Kaitējums tika novērtēts, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdevumiem, tirgus daļu un izaugsmi visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, nodarbinātību, ražīgumu, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(94)

Kaitējums tika novērtēts, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdevumiem, tirgus daļu un izaugsmi visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, nodarbinātību, ražīgumu, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

5.2.   Savienības patēriņš

| (95) | Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumu apjomiem, pārdošanas datiem par citiem Savienības ražotājiem, ko bija norādījis sūdzības iesniedzējs, Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū par laiku no 2007. līdz 2009. gadam un atbildēm uz izlases jautājumiem par IP. | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības patēriņš (tonnās) | 315 143 | 285 548 | 186 198 | 202 019 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 91 | 59 | 64 |

(95)

Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumu apjomiem, pārdošanas datiem par citiem Savienības ražotājiem, ko bija norādījis sūdzības iesniedzējs, Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū par laiku no 2007. līdz 2009. gadam un atbildēm uz izlases jautājumiem par IP.

2007.

2008.

2009.

IP

Savienības patēriņš (tonnās)

315 143

285 548

186 198

202 019

Indekss (2007 = 100)

100

91

59

64

| (96) | Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 36 %. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 41 %, bet nedaudz – par 5 procentu punktiem – palielinājās laikā no 2009. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(96)

Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 36 %. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 41 %, bet nedaudz – par 5 procentu punktiem – palielinājās laikā no 2009. gada līdz IP.

| (97) | Ekonomiskā lejupslīde veicināja patēriņa samazināšanos no 2008. gada, kad attiecīgā ražojuma lietotāji, piemēram, autorūpniecības nozare, mājsaimniecības ierīču ražotāji, ķīmijas un celtniecības nozare, piedzīvoja nopietnu pieprasījuma pēc saviem ražojumiem kritumu. IP otrajā pusē tirgus situācija sāka nedaudz uzlaboties, kā rezultātā nedaudz palielinājās pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma salīdzinājumā ar IP pirmo pusi. |
| --- | --- |

(97)

Ekonomiskā lejupslīde veicināja patēriņa samazināšanos no 2008. gada, kad attiecīgā ražojuma lietotāji, piemēram, autorūpniecības nozare, mājsaimniecības ierīču ražotāji, ķīmijas un celtniecības nozare, piedzīvoja nopietnu pieprasījuma pēc saviem ražojumiem kritumu. IP otrajā pusē tirgus situācija sāka nedaudz uzlaboties, kā rezultātā nedaudz palielinājās pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma salīdzinājumā ar IP pirmo pusi.

5.3.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

5.3.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Indijas (tonnās) | 32 754 | 31 962 | 18 759 | 23 792 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 98 | 57 | 73 |
| Importa tirgus daļa | 10,39 % | 11,19 % | 10,07 % | 11,78 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 108 | 97 | 113 |

2007.

2008.

2009.

IP

Imports no Indijas (tonnās)

32 754

31 962

18 759

23 792

Indekss (2007 = 100)

100

98

57

73

Importa tirgus daļa

10,39 %

11,19 %

10,07 %

11,78 %

Indekss (2007 = 100)

100

108

97

113

| (98) | Pamatojoties uz Eurostat datiem par laikposmu no 2007. līdz 2009. gadam un atbildēm uz izlases jautājumiem par IP, attiecīgā ražojuma imports no Indijas sekoja ES patēriņa lejupslīdošajai tendencei un attiecīgajā periodā samazinājās par 27 %. Lielākais kritums notika laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports saruka par 41 procentu punktu. Tad laikā no 2009. gada līdz IP imports palielinājās par 16 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz Eurostat datiem par laikposmu no 2007. līdz 2009. gadam un atbildēm uz izlases jautājumiem par IP, attiecīgā ražojuma imports no Indijas sekoja ES patēriņa lejupslīdošajai tendencei un attiecīgajā periodā samazinājās par 27 %. Lielākais kritums notika laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports saruka par 41 procentu punktu. Tad laikā no 2009. gada līdz IP imports palielinājās par 16 procentu punktiem.

| (99) | Tā kā šis kritums ir mazāks nekā Savienības patēriņa kritums, Indijas ražotāju tirgus daļa IP laikā nedaudz pieauga no 10,39 % 2007. gadā līdz 11,78 % IP laikā. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā šis kritums ir mazāks nekā Savienības patēriņa kritums, Indijas ražotāju tirgus daļa IP laikā nedaudz pieauga no 10,39 % 2007. gadā līdz 11,78 % IP laikā.

5.3.2.   Importa cena un cenu samazinājums

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No Indijas ievestā importa vidējā cena EUR/tonnā | 3 504 | 2 908 | 2 138 | 1 971 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 83 | 61 | 56 |

2007.

2008.

2009.

IP

No Indijas ievestā importa vidējā cena EUR/tonnā

3 504

2 908

2 138

1 971

Indekss (2007 = 100)

100

83

61

56

| (100) | Vidējās importa cenas par attiecīgo ražojumu no Indijas samazinājās par 44 %, ar lielāko kritumu laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad cenas saruka par 22 procentu punktiem. Lai gan šis kritums sekoja izejmateriālu cenu lejupslīdošajai tendencei, jāatzīmē, ka visā attiecīgajā periodā vidējā importa cena par vienu vienību no Indijas bija ievērojami zemāka nekā vidējā pārdošanas cena par vienu Savienības ražošanas nozares saražotu vienību, kā rezultātā radās spēcīgs cenu spiediens uz Savienības pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(100)

Vidējās importa cenas par attiecīgo ražojumu no Indijas samazinājās par 44 %, ar lielāko kritumu laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad cenas saruka par 22 procentu punktiem. Lai gan šis kritums sekoja izejmateriālu cenu lejupslīdošajai tendencei, jāatzīmē, ka visā attiecīgajā periodā vidējā importa cena par vienu vienību no Indijas bija ievērojami zemāka nekā vidējā pārdošanas cena par vienu Savienības ražošanas nozares saražotu vienību, kā rezultātā radās spēcīgs cenu spiediens uz Savienības pārdošanas cenām.

| (101) | Salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju ražotāju cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, kas attiecīgi koriģētas, ņemot vērā izkraušanas un muitošanas izmaksas, par IP, konstatēja, ka cenu samazinājums ir intervālā no 16,7 % līdz 18,2 %. |
| --- | --- |

(101)

Salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju ražotāju cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, kas attiecīgi koriģētas, ņemot vērā izkraušanas un muitošanas izmaksas, par IP, konstatēja, ka cenu samazinājums ir intervālā no 16,7 % līdz 18,2 %.

5.4.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (102) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, novērtējot Indijas subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ietvēra visu būtisko ekonomisko faktoru analīzi, kas ietekmēja situāciju ražošanas nozarē laikā no 2007. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, novērtējot Indijas subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ietvēra visu būtisko ekonomisko faktoru analīzi, kas ietekmēja situāciju ražošanas nozarē laikā no 2007. gada līdz IP.

5.4.1.   Dati attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 296 576 | 262 882 | 159 397 | 170 557 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 89 | 54 | 58 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 478 174 | 491 016 | 486 755 | 476 764 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 103 | 102 | 100 |
| Jaudas izmantojums | 62 % | 54 % | 33 % | 36 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 86 | 53 | 58 |

2007.

2008.

2009.

IP

Ražošanas apjoms (tonnās)

296 576

262 882

159 397

170 557

Indekss (2007 = 100)

100

89

54

58

Ražošanas jauda (tonnās)

478 174

491 016

486 755

476 764

Indekss (2007 = 100)

100

103

102

100

Jaudas izmantojums

62 %

54 %

33 %

36 %

Indekss (2007 = 100)

100

86

53

58

| (103) | Laikā no 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares kopējais saražotais daudzums saruka par 42 %, ražošanas jaudai paliekot stabilai, kā rezultātā ražošanas jaudas izmantošanas koeficients samazinājās par 26 procentu punktiem. Ražošanas kritums bija lielāks nekā Savienības patēriņa samazinājums, kas attiecīgajā periodā saruka par 36 %. |
| --- | --- |

(103)

Laikā no 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares kopējais saražotais daudzums saruka par 42 %, ražošanas jaudai paliekot stabilai, kā rezultātā ražošanas jaudas izmantošanas koeficients samazinājās par 26 procentu punktiem. Ražošanas kritums bija lielāks nekā Savienības patēriņa samazinājums, kas attiecīgajā periodā saruka par 36 %.

b)   Pārdevumu apjoms, tirgus daļa

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdevumi (tonnās) | 255 300 | 230 344 | 154 602 | 164 191 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 90 | 61 | 64 |
| Tirgus daļa (% no Savienības patēriņa) | 81 % | 81 % | 83 % | 81 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 100 | 102 | 100 |

2007.

2008.

2009.

IP

ES pārdevumi (tonnās)

255 300

230 344

154 602

164 191

Indekss (2007 = 100)

100

90

61

64

Tirgus daļa (% no Savienības patēriņa)

81 %

81 %

83 %

81 %

Indekss (2007 = 100)

100

100

102

100

| (104) | Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, kad to pārdeva pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %, vislielāko kritumu piedzīvojot laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad pārdošanas apjoms kritās par 29 procentu punktiem. Tad pārdevumu apjoms laikā no 2009. gada līdz IP nedaudz palielinājās par 3 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(104)

Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, kad to pārdeva pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %, vislielāko kritumu piedzīvojot laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad pārdošanas apjoms kritās par 29 procentu punktiem. Tad pārdevumu apjoms laikā no 2009. gada līdz IP nedaudz palielinājās par 3 procentu punktiem.

| (105) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palika stabila – ap 81 %. |
| --- | --- |

(105)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palika stabila – ap 81 %.

c)   Izaugsme

| (106) | Tā kā gan Savienības patēriņš, gan Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palika stabila – 81 % apmērā. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā gan Savienības patēriņš, gan Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palika stabila – 81 % apmērā.

d)   Faktiskās subsīdiju normas lielums

| (107) | Ņemot vērā Indijas izcelsmes subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju normas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā Indijas izcelsmes subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju normas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.4.2.   Dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem

a)   Krājumi

| (108) | Savienības ražošanas nozare ražo galvenokārt pēc pasūtījuma, tāpēc krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu kaitējuma rādītāju. Krājumu tendences norādītas vienīgi informācijai. Turpmāk tabulā redzamie rādītāji attiecas tikai uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un atspoguļo krājumu apjomu katra perioda beigās. | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājums perioda beigās (tonnās)s | 25 315 | 27 736 | 24 032 | 19 730 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 110 | 95 | 78 |

(108)

Savienības ražošanas nozare ražo galvenokārt pēc pasūtījuma, tāpēc krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu kaitējuma rādītāju. Krājumu tendences norādītas vienīgi informācijai. Turpmāk tabulā redzamie rādītāji attiecas tikai uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un atspoguļo krājumu apjomu katra perioda beigās.

2007.

2008.

2009.

IP

Krājums perioda beigās (tonnās)s

25 315

27 736

24 032

19 730

Indekss (2007 = 100)

100

110

95

78

| (109) | Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saruka par 22 %, bet kā ražošanas procentuālā daļa krājumi palielinājās no 16 % līdz 19,5 %. |
| --- | --- |

(109)

Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saruka par 22 %, bet kā ražošanas procentuālā daļa krājumi palielinājās no 16 % līdz 19,5 %.

b)   Vienas vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un ražošanas izmaksas

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē (EUR) | 4 478 | 3 615 | 2 507 | 2 521 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 81 | 56 | 56 |
| Vienas vienības ražošanas izmaksas | 4 003 | 3 408 | 2 900 | 2 773 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 85 | 72 | 69 |

2007.

2008.

2009.

IP

Vidējā pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē (EUR)

4 478

3 615

2 507

2 521

Indekss (2007 = 100)

100

81

56

56

Vienas vienības ražošanas izmaksas

4 003

3 408

2 900

2 773

Indekss (2007 = 100)

100

85

72

69

| (110) | Vidējās pārdošanas cenas par vienu vienību, par kādu izlasē iekļautie Savienības ražošanas nozares pārstāvji pārdeva ražojumu nesaistītajiem klientiem Savienības tirgū, laikā no 2007. gada līdz IP sarūkot par 44 %, vislielāko kritumu piedzīvojot laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad cenas samazinājās par 25 procentu punktiem. Daļu no šā samazinājuma tomēr radīja kritums attiecīgā ražojuma vienas vienības ražošanas izmaksās, kas attiecīgajā periodā saruka par 31 %. Kritumu vienas vienības ražošanas izmaksās radīja galvenokārt izejmateriālu cenu samazinājums. Šo samazinājumu nedaudz koriģēja pastāvīgo izmaksu daļas palielinājums uz vienu saražoto vienību – zemākas ražošanas jaudas izmantošanas dēļ. |
| --- | --- |

(110)

Vidējās pārdošanas cenas par vienu vienību, par kādu izlasē iekļautie Savienības ražošanas nozares pārstāvji pārdeva ražojumu nesaistītajiem klientiem Savienības tirgū, laikā no 2007. gada līdz IP sarūkot par 44 %, vislielāko kritumu piedzīvojot laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad cenas samazinājās par 25 procentu punktiem. Daļu no šā samazinājuma tomēr radīja kritums attiecīgā ražojuma vienas vienības ražošanas izmaksās, kas attiecīgajā periodā saruka par 31 %. Kritumu vienas vienības ražošanas izmaksās radīja galvenokārt izejmateriālu cenu samazinājums. Šo samazinājumu nedaudz koriģēja pastāvīgo izmaksu daļas palielinājums uz vienu saražoto vienību – zemākas ražošanas jaudas izmantošanas dēļ.

c)   Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 044 | 1 007 | 947 | 885 |
| Indekss | 100 | 97 | 91 | 85 |
| Ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 149 | 141 | 97 | 115 |
| Indekss | 100 | 94 | 65 | 77 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku | 47 686 | 48 062 | 47 131 | 49 972 |
| Indekss | 100 | 101 | 99 | 105 |

2007.

2008.

2009.

IP

Darbinieku skaits

1 044

1 007

947

885

Indekss

100

97

91

85

Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

149

141

97

115

Indekss

100

94

65

77

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku

47 686

48 062

47 131

49 972

Indekss

100

101

99

105

| (111) | Darbinieku skaitu attiecīgajā periodā samazināja par 15 % Savienības ražošanas nozares darbību samazinājuma dēļ. |
| --- | --- |

(111)

Darbinieku skaitu attiecīgajā periodā samazināja par 15 % Savienības ražošanas nozares darbību samazinājuma dēļ.

| (112) | Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 5 %. Tas ir dabīgais pieaugums, kas ir mazāks par attiecīgā perioda inflācijas rādītāju. Turklāt jānorāda, ka darbaspēka izmaksas neveido nozīmīgu daļu nerūsējošā tērauda stieņu ražošanas kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(112)

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 5 %. Tas ir dabīgais pieaugums, kas ir mazāks par attiecīgā perioda inflācijas rādītāju. Turklāt jānorāda, ka darbaspēka izmaksas neveido nozīmīgu daļu nerūsējošā tērauda stieņu ražošanas kopējās izmaksās.

d)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdevumu rentabilitāte (% no neto pārdevumiem) | 9,5 % | 3,5 % | –12,8 % | –7,9 % |
| Indekss | 100 | 37 | – 135 | –83 |
| Naudas plūsma (EUR) | 44 464 193 | 13 280 433 | –12 678 708 | –3 063 190 |
| Indekss | 100 | 30 | –29 | –7 |
| Ieguldījumi (1 000 EUR) | 18 085 847 | 15 714 829 | 4 341 909 | 4 198 607 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 87 | 24 | 23 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 101 % | 25 % | –50 % | –33 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 25 | –49 | –32 |

2007.

2008.

2009.

IP

ES pārdevumu rentabilitāte (% no neto pārdevumiem)

9,5 %

3,5 %

–12,8 %

–7,9 %

Indekss

100

37

– 135

–83

Naudas plūsma (EUR)

44 464 193

13 280 433

–12 678 708

–3 063 190

Indekss

100

30

–29

–7

Ieguldījumi (1 000 EUR)

18 085 847

15 714 829

4 341 909

4 198 607

Indekss (2007 = 100)

100

87

24

23

Ienākums no ieguldījumiem

101 %

25 %

–50 %

–33 %

Indekss (2007 = 100)

100

25

–49

–32

| (113) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami kritās un mainījās no vairāk nekā 9 % peļņas 2007. gadā līdz gandrīz 8 % zaudējumiem IP laikā. Lielākais peļņas kritums bija laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam – par vairāk nekā 16 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(113)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami kritās un mainījās no vairāk nekā 9 % peļņas 2007. gadā līdz gandrīz 8 % zaudējumiem IP laikā. Lielākais peļņas kritums bija laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam – par vairāk nekā 16 procentu punktiem.

| (114) | Neto naudas plūsma, ko radīja līdzīgais ražojums, laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 107 %. |
| --- | --- |

(114)

Neto naudas plūsma, ko radīja līdzīgais ražojums, laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 107 %.

| (115) | Attiecīgajā periodā ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā samazinājās par 77 %. |
| --- | --- |

(115)

Attiecīgajā periodā ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā samazinājās par 77 %.

| (116) | Ienākumam no ieguldījumiem, ko nosaka kā peļņas procentu no ieguldījumu neto bilances vērtības, bija raksturīga negatīva rentabilitātes tendence – tas samazinājās par 134 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(116)

Ienākumam no ieguldījumiem, ko nosaka kā peļņas procentu no ieguldījumu neto bilances vērtības, bija raksturīga negatīva rentabilitātes tendence – tas samazinājās par 134 procentu punktiem.

| (117) | Nebija pazīmju, ka ražošanas nozarei būtu bijusi samazināta spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(117)

Nebija pazīmju, ka ražošanas nozarei būtu bijusi samazināta spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.

5.5.   Secinājums par kaitējumu

| (118) | Gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. |
| --- | --- |

(118)

Gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi.

| (119) | Savienības patēriņš samazinājās par 36 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi kritās par 36 %, un ražošanas jaudas izmantojums samazinājās par 42 %. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cena par vienību samazinājās par 44 %, noslīdot zem pašizmaksas. Tie sekoja Indijas importa cenu samazinājumam, lai saglabātu zināmu pārdošanas un ražošanas apjomu, lai segtu savas pastāvīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(119)

Savienības patēriņš samazinājās par 36 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi kritās par 36 %, un ražošanas jaudas izmantojums samazinājās par 42 %. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cena par vienību samazinājās par 44 %, noslīdot zem pašizmaksas. Tie sekoja Indijas importa cenu samazinājumam, lai saglabātu zināmu pārdošanas un ražošanas apjomu, lai segtu savas pastāvīgās izmaksas.

| (120) | Rentabilitāte mainījās no peļņas 9,5 % apmērā 2007. gadā līdz zaudējumiem gandrīz 8 % apmērā IP laikā. Arī ieguldījumu, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem tendences bija negatīvas – attiecīgajā periodā šie rādītāji saruka attiecīgi par 77 %, 107 % un 246 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(120)

Rentabilitāte mainījās no peļņas 9,5 % apmērā 2007. gadā līdz zaudējumiem gandrīz 8 % apmērā IP laikā. Arī ieguldījumu, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem tendences bija negatīvas – attiecīgajā periodā šie rādītāji saruka attiecīgi par 77 %, 107 % un 246 procentu punktiem.

| (121) | Tikai viens rādītājs, t. i., Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, palika stabila 81 % līmenī. |
| --- | --- |

(121)

Tikai viens rādītājs, t. i., Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, palika stabila 81 % līmenī.

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (123) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports no Indijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(123)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports no Indijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.2.   Subsidētā importa ietekme

| (124) | Importa cenu kritums par 44 % attiecīgajā periodā, kā arī lielās cenu samazinājuma starpības, kas tika konstatētas IP laikā – no 16,7 % līdz 18,2 % – sakrita ar ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(124)

Importa cenu kritums par 44 % attiecīgajā periodā, kā arī lielās cenu samazinājuma starpības, kas tika konstatētas IP laikā – no 16,7 % līdz 18,2 % – sakrita ar ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē.

| (125) | Ņemot vērā sadarbībā iesaistīto eksportētāju subsidēšanas līmeni, subsidētā importa zemajam cenu līmenim, dēļ kā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas, tā klātbūtnei Savienības tirgū bija būtiska nozīme negatīvās pārdošanas cenu tendences turpmākā saasināšanā Savienības tirgū. Būtiskais kaitējums, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, ir visskaidrāk redzams no zemā pārdošanas cenu līmeņa un krasā finansiālo zaudējumu līmeņa, kas radušies ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā sadarbībā iesaistīto eksportētāju subsidēšanas līmeni, subsidētā importa zemajam cenu līmenim, dēļ kā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas, tā klātbūtnei Savienības tirgū bija būtiska nozīme negatīvās pārdošanas cenu tendences turpmākā saasināšanā Savienības tirgū. Būtiskais kaitējums, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, ir visskaidrāk redzams no zemā pārdošanas cenu līmeņa un krasā finansiālo zaudējumu līmeņa, kas radušies ražošanas nozarei.

| (126) | No Indijas ievestā importa vidējās cenas būtiski samazinājās, piespiežot Savienības ražošanas nozari samazināt savas cenas, lai saglabātu zināmu apgrozījumu, bet par zaudējumus radošām cenām, lai segtu vismaz pastāvīgās izmaksas. Tādējādi no 2008. gada Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis krasi pasliktinājās |
| --- | --- |

(126)

No Indijas ievestā importa vidējās cenas būtiski samazinājās, piespiežot Savienības ražošanas nozari samazināt savas cenas, lai saglabātu zināmu apgrozījumu, bet par zaudējumus radošām cenām, lai segtu vismaz pastāvīgās izmaksas. Tādējādi no 2008. gada Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis krasi pasliktinājās

| (127) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Indijas subsidētajam importam par cenām, kas IP laikā bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to atspoguļo tās sliktais finanšu stāvoklis un gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(127)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Indijas subsidētajam importam par cenām, kas IP laikā bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to atspoguļo tās sliktais finanšu stāvoklis un gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.

6.3.   Citu faktoru ietekme

| (128) | Pārējie faktori, ko skatīja saistībā ar cēloņsakarību, bija ekonomikas krīze, ES patēriņa attīstība, ražošanas izmaksas, imports no citām trešām valstīm un izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta saistību izpilde. |
| --- | --- |

(128)

Pārējie faktori, ko skatīja saistībā ar cēloņsakarību, bija ekonomikas krīze, ES patēriņa attīstība, ražošanas izmaksas, imports no citām trešām valstīm un izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta saistību izpilde.

6.3.1.   Ekonomikas krīze, ES patēriņa attīstība un ražošanas izmaksas

| (129) | Ekonomikas lejupslīde veicināja patēriņa samazināšanos un cenu spiedienu. Zemais pieprasījuma līmenis pēc atsevišķiem nerūsējošā tērauda stieņiem izraisīja ražošanas samazinājumu Savienības ražošanas nozarē un daļēji veicināja pārdošanas cenu kritumu. |
| --- | --- |

(129)

Ekonomikas lejupslīde veicināja patēriņa samazināšanos un cenu spiedienu. Zemais pieprasījuma līmenis pēc atsevišķiem nerūsējošā tērauda stieņiem izraisīja ražošanas samazinājumu Savienības ražošanas nozarē un daļēji veicināja pārdošanas cenu kritumu.

| (130) | Parastos ekonomikas apstākļos un, ja nebūtu subsidētā importa radītā spēcīgā cenu spiediena, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas grūtības tikt galā ar patēriņa samazinājumu un pastāvīgo ražošanas izmaksu turpmāko palielinājumu, kas radās zemās ražošanas jaudas izmantošanas dēļ laikā no 2007. gada līdz IP. Subsidētais imports tomēr ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi un atņēmis iespēju pārdot ražojumus par pašizmaksas vai augstāku cenu laikā no 2009. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(130)

Parastos ekonomikas apstākļos un, ja nebūtu subsidētā importa radītā spēcīgā cenu spiediena, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas grūtības tikt galā ar patēriņa samazinājumu un pastāvīgo ražošanas izmaksu turpmāko palielinājumu, kas radās zemās ražošanas jaudas izmantošanas dēļ laikā no 2007. gada līdz IP. Subsidētais imports tomēr ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi un atņēmis iespēju pārdot ražojumus par pašizmaksas vai augstāku cenu laikā no 2009. gada līdz IP.

| (131) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka ES pieprasījuma samazinājums kopā ar nozares piedzīvoto ekonomikas krīzi veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr tiek uzskatīts, ka tas nepārrāva cēloņsakarību, kas noteikta saistībā ar Indijas subsidēto importu par zemām cenām. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka ES pieprasījuma samazinājums kopā ar nozares piedzīvoto ekonomikas krīzi veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr tiek uzskatīts, ka tas nepārrāva cēloņsakarību, kas noteikta saistībā ar Indijas subsidēto importu par zemām cenām.

6.3.2.   Imports no citām trešām valstīm

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no citām trešām valstīm (tonnās) | 27 089 | 23 242 | 12 837 | 14 036 |
| Indekss | 100 | 86 | 47 | 52 |
| Citu trešo valstu importa tirgus daļa | 8,60 % | 8,14 % | 6,89 % | 6,95 % |
| Indekss | 100 | 95 | 80 | 81 |
| Importa vidējā cena | 4 820 | 4 487 | 3 756 | 3 501 |
| Indekss | 100 | 93 | 78 | 73 |

2007.

2008.

2009.

IP

Imports no citām trešām valstīm (tonnās)

27 089

23 242

12 837

14 036

Indekss

100

86

47

52

Citu trešo valstu importa tirgus daļa

8,60 %

8,14 %

6,89 %

6,95 %

Indekss

100

95

80

81

Importa vidējā cena

4 820

4 487

3 756

3 501

Indekss

100

93

78

73

| (132) | Pamatojoties uz Eurostat datiem, atsevišķu nerūsējošā tērauda stieņu, kuru izcelsme ir trešās valstīs un par ko neveic šo izmeklēšanu, importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 48 %. Attiecīgā pārējo trešo valstu tirgus daļa samazinājās par 19 %. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz Eurostat datiem, atsevišķu nerūsējošā tērauda stieņu, kuru izcelsme ir trešās valstīs un par ko neveic šo izmeklēšanu, importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 48 %. Attiecīgā pārējo trešo valstu tirgus daļa samazinājās par 19 %.

| (133) | Tomēr šā importa vidējās cenas pārsniedza Indijas ražotāju eksportētāju cenas un Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka imports no pārējām trešām valstīm neveicināja kaitējumu, kas bija nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(133)

Tomēr šā importa vidējās cenas pārsniedza Indijas ražotāju eksportētāju cenas un Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka imports no pārējām trešām valstīm neveicināja kaitējumu, kas bija nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

6.3.3.   Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

| | 2007. | 2008. | 2009. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdevumi (tonnās) | 10 850 | 9 158 | 5 440 | 6 299 |
| Indekss | 100 | 84 | 50 | 58 |
| Vienības pārdošanas cena euro | 4 452 | 3 728 | 2 495 | 2 388 |
| Indekss | 100 | 84 | 56 | 54 |

2007.

2008.

2009.

IP

Eksporta pārdevumi (tonnās)

10 850

9 158

5 440

6 299

Indekss

100

84

50

58

Vienības pārdošanas cena euro

4 452

3 728

2 495

2 388

Indekss

100

84

56

54

| (134) | Attiecīgajā periodā izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms samazinājās par 42 %, un vienas vienības pārdošanas cena – par 46 %. Lai gan minētais eksports veidoja tikai 6 % no nozares kopējā pārdošanas apjoma IP laikā, nevar izslēgt, ka minētie rezultāti ir negatīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. Tomēr tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā mazo eksporta apjomu, ietekme nav pietiekama, lai pārrautu cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Attiecīgajā periodā izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms samazinājās par 42 %, un vienas vienības pārdošanas cena – par 46 %. Lai gan minētais eksports veidoja tikai 6 % no nozares kopējā pārdošanas apjoma IP laikā, nevar izslēgt, ka minētie rezultāti ir negatīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. Tomēr tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā mazo eksporta apjomu, ietekme nav pietiekama, lai pārrautu cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (135) | Izmeklēšana parādīja, ka pārējie zināmie faktori, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares veiktais eksports un patēriņa samazinājums nebija noteicošais iemesls Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam. |
| --- | --- |

(135)

Izmeklēšana parādīja, ka pārējie zināmie faktori, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares veiktais eksports un patēriņa samazinājums nebija noteicošais iemesls Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam.

| (136) | Sakritība laikā, no vienas puses, starp Indijas subsidēto importu un konstatēto cenu samazinājumu, un, no otras puses, starp stāvokļa pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē liek secināt, ka subsidētais imports ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(136)

Sakritība laikā, no vienas puses, starp Indijas subsidēto importu un konstatēto cenu samazinājumu, un, no otras puses, starp stāvokļa pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē liek secināt, ka subsidētais imports ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (137) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko konstatējumu par subsidēšanas radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām, kā arī sekas, kādas būtu, neveicot pasākumus. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko konstatējumu par subsidēšanas radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām, kā arī sekas, kādas būtu, neveicot pasākumus.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (138) | Savienības ražošanas nozarei kaitējumu rada attiecīgā ražojuma subsidēts imports no Indijas. Jāatceras arī, ka vairākumam Savienības ražošanas nozares ekonomisko rādītāju attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences. Ņemot vērā kaitējuma būtību (t. i., ievērojami zaudējumi), pasākumu neieviešana neļautu novērst turpmāku Savienības ražošanas nozares stāvokļa ievērojamu pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(138)

Savienības ražošanas nozarei kaitējumu rada attiecīgā ražojuma subsidēts imports no Indijas. Jāatceras arī, ka vairākumam Savienības ražošanas nozares ekonomisko rādītāju attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences. Ņemot vērā kaitējuma būtību (t. i., ievērojami zaudējumi), pasākumu neieviešana neļautu novērst turpmāku Savienības ražošanas nozares stāvokļa ievērojamu pasliktināšanos.

| (139) | Paredzams, ka pasākumu ieviešana novērsīs turpmākus izkropļojumus un atjaunos godīgu konkurenci tirgū. |
| --- | --- |

(139)

Paredzams, ka pasākumu ieviešana novērsīs turpmākus izkropļojumus un atjaunos godīgu konkurenci tirgū.

| (140) | Ja pasākumi netiktu noteikti, cenas joprojām būtu zemākas par izmaksām un Savienības ražotāju peļņa vēl vairāk saruktu. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un veiktos lielos ieguldījumus ražošanā, paredzams, ka vairākums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti. |
| --- | --- |

(140)

Ja pasākumi netiktu noteikti, cenas joprojām būtu zemākas par izmaksām un Savienības ražotāju peļņa vēl vairāk saruktu. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un veiktos lielos ieguldījumus ražošanā, paredzams, ka vairākums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti.

| (141) | Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozari veido vidējie un lielie uzņēmumi, kas atrodami visā Savienībā, kompensācijas pasākumu ieviešana šajos rajonos palīdzētu saglabāt nodarbinātību. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozari veido vidējie un lielie uzņēmumi, kas atrodami visā Savienībā, kompensācijas pasākumu ieviešana šajos rajonos palīdzētu saglabāt nodarbinātību.

| (142) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(142)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Importētāju intereses

| (143) | Visiem Komisijai zināmajiem importētājiem tika lūgts pieteikties un sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. Četri importētāji atsaucās uz lūgumu veikt atlasi. Visiem četriem tika nosūtītas anketas, un tikai viens importētājs atbildēja. Pārbaudes apmeklējums importētāja telpās, kas atrodas Vācijā, ir plānots vēlākā izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

(143)

Visiem Komisijai zināmajiem importētājiem tika lūgts pieteikties un sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. Četri importētāji atsaucās uz lūgumu veikt atlasi. Visiem četriem tika nosūtītas anketas, un tikai viens importētājs atbildēja. Pārbaudes apmeklējums importētāja telpās, kas atrodas Vācijā, ir plānots vēlākā izmeklēšanas posmā.

| (144) | Ja piemēros kompensācijas maksājumus, nevar izslēgt, ka importa apjoms no attiecīgās valsts varētu samazināties, tādējādi ietekmējot importētāju ekonomisko stāvokli. Tomēr attiecīgā ražojuma importa cenu palielinājuma ietekmei uz importētājiem būtu jāizpaužas tikai kā konkurences atjaunošanās Savienības tirgū, un tai nebūtu jāattur importētāji no attiecīgo ražojumu pārdošanas. Turklāt, tā kā attiecīgā ražojuma izmaksu daļa lietotāja kopējās izmaksās ir neliela, importētājiem varētu būt vieglāk novirzīt cenu pieaugumu uz savu klientu rēķina. Pamatojoties uz minēto, provizoriski ir secināts, ka kompensācijas maksājumu ieviešana, visticamāk, būtiski negatīvi neietekmēs importētāju stāvokli Savienībā. |
| --- | --- |

(144)

Ja piemēros kompensācijas maksājumus, nevar izslēgt, ka importa apjoms no attiecīgās valsts varētu samazināties, tādējādi ietekmējot importētāju ekonomisko stāvokli. Tomēr attiecīgā ražojuma importa cenu palielinājuma ietekmei uz importētājiem būtu jāizpaužas tikai kā konkurences atjaunošanās Savienības tirgū, un tai nebūtu jāattur importētāji no attiecīgo ražojumu pārdošanas. Turklāt, tā kā attiecīgā ražojuma izmaksu daļa lietotāja kopējās izmaksās ir neliela, importētājiem varētu būt vieglāk novirzīt cenu pieaugumu uz savu klientu rēķina. Pamatojoties uz minēto, provizoriski ir secināts, ka kompensācijas maksājumu ieviešana, visticamāk, būtiski negatīvi neietekmēs importētāju stāvokli Savienībā.

7.4.   Lietotāju intereses

| (145) | Visām personām, kas sūdzībā bija norādītas kā lietotāji, tika nosūtītas anketas. Neviens no divdesmit diviem uzņēmumiem neatbildēja. |
| --- | --- |

(145)

Visām personām, kas sūdzībā bija norādītas kā lietotāji, tika nosūtītas anketas. Neviens no divdesmit diviem uzņēmumiem neatbildēja.

| (146) | Jāatceras, ka attiecīgo ražojumu izmanto plašā lietojumu diapazonā, tostarp autorūpniecības nozarē, mājsaimniecības ierīču ražošanā, medicīnas un laboratorijas instrumentos utt. Tomēr šajā procedūrā lietotāji ir starpposma uzņēmumi, kuri ražo un piegādā elementus iepriekš minētajiem lietojumiem. Ņemot to vērā, paredzams, ka minētajiem lietotājiem būtu iespēja novirzīt visu vai gandrīz visu cenu palielinājumu, kas rastos kompensācijas maksājumu ieviešanas dēļ, uz galalietotājiem, paturot prātā, ka minēto pasākumu ietekme uz galalietotājiem būs nenozīmīga. |
| --- | --- |

(146)

Jāatceras, ka attiecīgo ražojumu izmanto plašā lietojumu diapazonā, tostarp autorūpniecības nozarē, mājsaimniecības ierīču ražošanā, medicīnas un laboratorijas instrumentos utt. Tomēr šajā procedūrā lietotāji ir starpposma uzņēmumi, kuri ražo un piegādā elementus iepriekš minētajiem lietojumiem. Ņemot to vērā, paredzams, ka minētajiem lietotājiem būtu iespēja novirzīt visu vai gandrīz visu cenu palielinājumu, kas rastos kompensācijas maksājumu ieviešanas dēļ, uz galalietotājiem, paturot prātā, ka minēto pasākumu ietekme uz galalietotājiem būs nenozīmīga.

| (147) | Tāpēc provizoriski secina, ka kompensācijas maksājumu ieviešanas ietekme uz lietotāju izmaksām nebūs nozīmīga. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc provizoriski secina, ka kompensācijas maksājumu ieviešanas ietekme uz lietotāju izmaksām nebūs nozīmīga.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (148) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nepiemērot kompensācijas maksājumus attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nepiemērot kompensācijas maksājumus attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu.

8.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU PRIEKŠLIKUMS

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (149) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei.

| (150) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemtas vērās konstatētās subsīdijas normas un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas normu. |
| --- | --- |

(150)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemtas vērās konstatētās subsīdijas normas un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas normu.

| (151) | Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa. Uzskata, ka peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu subsidētā importa, jāpamato uz vidējo pirmsnodokļu peļņas normu, kāda izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija 2007. gadā. Tas ir pēdējais gads pirms IP, kad Savienības ražošanas nozare spēja sasniegt normālu peļņas normu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 9,5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(151)

Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa. Uzskata, ka peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu subsidētā importa, jāpamato uz vidējo pirmsnodokļu peļņas normu, kāda izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija 2007. gadā. Tas ir pēdējais gads pirms IP, kad Savienības ražošanas nozare spēja sasniegt normālu peļņas normu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 9,5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas.

| (152) | Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 9,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(152)

Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 9,5 % apmērā.

| (153) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem cenu samazinājuma aprēķiniem (skatīt 101. apsvērumu), salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares pārdoto izstrādājumu cenu, kas nerada kaitējumu, Savienības tirgū IP laikā. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(153)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem cenu samazinājuma aprēķiniem (skatīt 101. apsvērumu), salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares pārdoto izstrādājumu cenu, kas nerada kaitējumu, Savienības tirgū IP laikā. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (154) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – subsīdijas norma un kaitējuma apmērs – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(154)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – subsīdijas norma un kaitējuma apmērs – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (155) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas apmēru ar subsīdiju normām. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.








  Uzņēmums | Subsīdiju norma | Kaitējuma apmērs | Pagaidu kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Venus grupa | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |

(155)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas apmēru ar subsīdiju normām. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.

Uzņēmums

Subsīdiju norma

Kaitējuma apmērs

Pagaidu kompensācijas maksājuma likme

Chandan Steel Ltd

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Venus grupa

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

51,5 %

4,3 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

4,3 %

51,5 %

4,3 %

| (156) | Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas gaitā izdarītajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indijā un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(156)

Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas gaitā izdarītajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indijā un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (157) | Visi lūgumi piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(157)

Visi lūgumi piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

9.   PAZIŅOŠANA

| (158) | Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(158)

Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu kompensācijas maksājums tādu nerūsējošā tērauda stieņu importam, kas pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk nav apstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, uz ko pašlaik attiecas KN kodi 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89 un kuru izcelsme ir Indijā.

2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbaja, Mahārāštra | 3,4 | AXXX |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra | 3,3 | AXXX |
| Precision Metals, Mumbaja, Mahārāštra | 3,3 | AXXX |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbaja, Mahārāštra | 3,3 | AXXX |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbaja. Mahārāštra | 3,3 | AXXX |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thāne, Mahārāštra | 4,3 | AXXX |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 4,0 | AXXX |
| Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 | AXXX |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildu kods

Chandan Steel Ltd, Mumbaja, Mahārāštra

3,4

AXXX

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaja, Mahārāštra

3,3

AXXX

Precision Metals, Mumbaja, Mahārāštra

3,3

AXXX

Hindustan Inox Ltd, Mumbaja, Mahārāštra

3,3

AXXX

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbaja. Mahārāštra

3,3

AXXX

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thāne, Mahārāštra

4,3

AXXX

Pielikumā minētie uzņēmumi

4,0

AXXX

Visi pārējie uzņēmumi

4,3

AXXX

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 87, 1.4.2010., 17. lpp.

2

(3)  OV C 87 A, 1.4.2010., 1. lpp.

3

(4)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.

4

(5)  Vidējais svērtais lielums grupai.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Indijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē

Taric papildu kods AXXX

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | Ņūdeli |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navimumbaja |
| Chase Bright Steel Ltd | Navimumbaja |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbaja |
| Facor Steels Ltd | Nāgpura |
| Global smelters Ltd | Kānpura |
| Indian Steel Works Ltd | Navimumbaja |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbaja |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedābāda |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbaja |
| Mukand Ltd | Thāne |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbaja |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalola |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedābāda |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kānpura |
| Sindia Steels Ltd | Mumbaja |
| SKM Steels Ltd | Mumbaja |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thāne |
| Shah Alloys Ltd | Gāndhīnagara |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Ambica Steel Ltd

Ņūdeli

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navimumbaja

Chase Bright Steel Ltd

Navimumbaja

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbaja

Facor Steels Ltd

Nāgpura

Global smelters Ltd

Kānpura

Indian Steel Works Ltd

Navimumbaja

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbaja

Laxcon Steels Ltd

Ahmedābāda

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbaja

Mukand Ltd

Thāne

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbaja

Panchmahal Steel Ltd

Kalola

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedābāda

Rimjhim Ispat Ltd

Kānpura

Sindia Steels Ltd

Mumbaja

SKM Steels Ltd

Mumbaja

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thāne

Shah Alloys Ltd

Gāndhīnagara

---

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/76

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1262/2010

(2010. gada 22. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010 attiecībā uz termiņu konkursiem par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru 2010. kvotas gadam piemēro Spānijā un Portugālē importētajai kukurūzai un Spānijā importētajam sorgo, kā arī attiecībā uz minēto regulu darbības termiņa beigām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 462/2010 (2), (ES) Nr. 463/2010 (3) un (ES) Nr. 464/2010 (4) tika izsludināti konkursi par Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā minētās ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro attiecīgi Spānijā importētajai kukurūzai, Portugālē importētajai kukurūzai un Spānijā importētajam sorgo. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 462/2010 (2), (ES) Nr. 463/2010 (3) un (ES) Nr. 464/2010 (4) tika izsludināti konkursi par Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā minētās ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro attiecīgi Spānijā importētajai kukurūzai, Portugālē importētajai kukurūzai un Spānijā importētajam sorgo.

| (2) | Laikposmā no minēto konkursu izsludināšanas datuma līdz 2010. gada 28. oktobrim Spānijā importētais kukurūzas daudzums, kuru varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu un no kura atskaitīti to labības aizstājējproduktu daudzumi, kuri minēti 2. panta 1. punktā Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (5), veido tikai 37 % no kvotas. Portugālē importētais kukurūzas daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido 72 % no kvotas. Spānijā importētais sorgo daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido tikai 15 % no kvotas. Ņemot vērā tirgus apstākļus Spānijā un Portugālē, izskatās, ka līdz 2010. gada 16. decembrim nebūs iespējams importēt tādus daudzumus, lai pilnībā izmantotu attiecīgās kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmā no minēto konkursu izsludināšanas datuma līdz 2010. gada 28. oktobrim Spānijā importētais kukurūzas daudzums, kuru varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu un no kura atskaitīti to labības aizstājējproduktu daudzumi, kuri minēti 2. panta 1. punktā Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (5), veido tikai 37 % no kvotas. Portugālē importētais kukurūzas daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido 72 % no kvotas. Spānijā importētais sorgo daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido tikai 15 % no kvotas. Ņemot vērā tirgus apstākļus Spānijā un Portugālē, izskatās, ka līdz 2010. gada 16. decembrim nebūs iespējams importēt tādus daudzumus, lai pilnībā izmantotu attiecīgās kvotas.

| (3) | Tādēļ konkursi par ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro Spānijā importētajai kukurūzai un sorgo un Portugālē importētajai kukurūzai, ir jāpagarina līdz pilnīgai 2010. gada kvotu izmantošanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada maija beigām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1296/2008 2. panta 2. punktam. Tādēļ jāgroza Regulas (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010 darbības termiņa beigas. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ konkursi par ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro Spānijā importētajai kukurūzai un sorgo un Portugālē importētajai kukurūzai, ir jāpagarina līdz pilnīgai 2010. gada kvotu izmantošanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada maija beigām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1296/2008 2. panta 2. punktam. Tādēļ jāgroza Regulas (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010 darbības termiņa beigas.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 462/2010, (ES) Nr. 463/2010 un (ES) Nr. 464/2010.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 462/2010

Regulu (ES) Nr. 462/2010 groza šādi.

| a) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2. pants
  Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.” |
| --- | --- |

a)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“2. pants

Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.”

| b) | Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.” |
| --- | --- |

b)

Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.”

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 463/2010

Regulu (ES) Nr. 463/2010 groza šādi.

| a) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2. pants
  Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.” |
| --- | --- |

a)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“2. pants

Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.”

| b) | Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.” |
| --- | --- |

b)

Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.”

3. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 464/2010

Regulu (ES) Nr. 464/2010 groza šādi.

| a) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2. pants
  Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.” |
| --- | --- |

a)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“2. pants

Konkurss ir spēkā līdz kvotas izsmelšanai un ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. maijam. Konkursa laikā tiek organizētas vairākas konkursa kārtas, kurām piedāvājumu iesniegšanas datumi noteikti konkursa paziņojumā.”

| b) | Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.” |
| --- | --- |

b)

Regulas 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tās darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. maijā.”

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 22. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 129, 28.5.2010., 58. lpp.

2

(3)  OV L 129, 28.5.2010., 60. lpp.

3

(4)  OV L 129, 28.5.2010., 62. lpp.

4

(5)  OV L 340, 19.12.2008., 57. lpp.

5

---

LĒMUMI

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/78

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2010. gada 22. decembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2009/25 par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu

(ECB/2010/32)

(2010/813/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt monētu daudzumu, ko var emitēt dalībvalstis, kuru valūta ir euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”). |
| --- | --- |

(1)

No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt monētu daudzumu, ko var emitēt dalībvalstis, kuru valūta ir euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”).

| (2) | Pamatojoties uz aprēķiniem, ko iesaistītās dalībvalstis iesniegušas ECB, par monētu pieprasījumu 2010. gadā, ECB ar 2009. gada 10. decembra Lēmumu ECB/2009/25 par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (1) ir apstiprinājusi 2010. gada kopējo daudzumu apgrozībai paredzētajām monētām un kolekcijas monētām, kas nav paredzētas apgrozībai. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz aprēķiniem, ko iesaistītās dalībvalstis iesniegušas ECB, par monētu pieprasījumu 2010. gadā, ECB ar 2009. gada 10. decembra Lēmumu ECB/2009/25 par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (1) ir apstiprinājusi 2010. gada kopējo daudzumu apgrozībai paredzētajām monētām un kolekcijas monētām, kas nav paredzētas apgrozībai.

| (3) | Beļģijas Finanšu ministrija 2010. gada 26. novembrī lūdza par 20 milj. euro palielināt euro monētu daudzumu, ko Beļģija var emitēt 2010. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu, un ECB šo lūgumu apstiprināja. Tādēļ ir jāaizstāj tabula Lēmuma ECB/2009/25 1. pantā, |
| --- | --- |

(3)

Beļģijas Finanšu ministrija 2010. gada 26. novembrī lūdza par 20 milj. euro palielināt euro monētu daudzumu, ko Beļģija var emitēt 2010. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu, un ECB šo lūgumu apstiprināja. Tādēļ ir jāaizstāj tabula Lēmuma ECB/2009/25 1. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Tabulu Lēmuma ECB/2009/25 1. pantā aizstāj ar šādu tabulu:

| (milj. euro) |
| --- |
| | Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2010. gadā |
| Beļģija | 125,2 |
| Vācija | 668,0 |
| Īrija | 43,0 |
| Grieķija | 55,0 |
| Spānija | 210,0 |
| Francija | 290,0 |
| Itālija | 283,0 |
| Kipra | 18,1 |
| Luksemburga | 40,0 |
| Malta | 10,5 |
| Nīderlande | 54,0 |
| Austrija | 306,0 |
| Portugāle | 50,0 |
| Slovēnija | 30,0 |
| Slovākija | 62,0 |
| Somija | 60,0” |

(milj. euro)

Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2010. gadā

Beļģija

125,2

Vācija

668,0

Īrija

43,0

Grieķija

55,0

Spānija

210,0

Francija

290,0

Itālija

283,0

Kipra

18,1

Luksemburga

40,0

Malta

10,5

Nīderlande

54,0

Austrija

306,0

Portugāle

50,0

Slovēnija

30,0

Slovākija

62,0

Somija

60,0”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts iesaistītajām dalībvalstīm.

Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 22. decembrī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 7, 12.1.2010., 21. lpp.

1

---

Labojumi

| 29.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/79

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 772/2010 (2010. gada 1. septembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 232, 2010. gada 2. septembris
  )

3. lappusē 1. panta 4. punktā, Regulas (EK) Nr. 555/2008 81. panta 6. punkta trešās daļas jaunajā otrajā teikumā:

tekstu:

“Tomēr, ja dalībvalsts rīcībā ir kartogrāfijas instruments vai līdzīgs instruments, kas saskaņā ar 75. pantu ļauj izmērīt zemes gabalu datorizētajā vīna dārzu reģistrā, un ticama atjaunināta informācija par iestādītajām vīnogulāju šķirnēm, var veikt administratīvu kontroli, un attiecīgi pienākumu veikt pārbaudi uz vietas pirms izaršanas var ierobežot līdz 5 % pieteikumu, lai apstiprinātu administratīvās kontroles sistēmas ticamību.”

lasīt šādi:

“Tomēr, ja dalībvalsts rīcībā ir kartogrāfijas instruments vai līdzīgs instruments, kas saskaņā ar 75. pantu ļauj izmērīt zemes gabalu datorizētajā vīna dārzu reģistrā, un ticama atjaunināta informācija par iestādītajām vīnogulāju šķirnēm, var veikt administratīvu kontroli, un attiecīgi pienākumu veikt pārbaudi uz vietas pirms darbību izpildes var ierobežot līdz 5 % pieteikumu, lai apstiprinātu administratīvās kontroles sistēmas ticamību.”

---