# Europos Sąjungos L 35/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.035.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 35 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. vasario 9d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.035.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 35

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. vasario 9d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/65/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 11 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (ECB/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 25 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 13 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl eurų banknotų emisijos (ECB/2010/29) | 26 |
| | | GAIRĖS |
| | | 2011/68/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 11 d. Europos centrinio banko gairės dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2010/20) | 31 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2011/65/ES

*

2010 m. lapkričio 11 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (ECB/2010/21)

(ECB/2010/21)

1

2011/66/ES

*

2010 m. lapkričio 25 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2010/23)

(ECB/2010/23)

17

2011/67/ES

*

2010 m. gruodžio 13 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl eurų banknotų emisijos (ECB/2010/29)

(ECB/2010/29)

26

GAIRĖS

2011/68/ES

*

2010 m. lapkričio 11 d. Europos centrinio banko gairės dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2010/20)

(ECB/2010/20)

31

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 9.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 35/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 11 d.

dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės

(nauja redakcija)

(ECB/2010/21)

(2011/65/ES)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. lapkričio 10 d. Sprendimas ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas. Kadangi reikia padaryti dar keletą dalinių pakeitimų, pirmiausia susijusių su palūkanų normos rizikos valdymu, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. lapkričio 10 d. Sprendimas ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas. Kadangi reikia padaryti dar keletą dalinių pakeitimų, pirmiausia susijusių su palūkanų normos rizikos valdymu, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija.

| (2) | 2006 m. lapkričio 10 d. Gairės ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (2), į kurias Sprendime ECB/2006/17 daromos nuorodos, buvo išdėstytos nauja redakcija ir panaikintos 2010 m. lapkričio 11 d. Gairėmis ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (3), |
| --- | --- |

(2)

2006 m. lapkričio 10 d. Gairės ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (2), į kurias Sprendime ECB/2006/17 daromos nuorodos, buvo išdėstytos nauja redakcija ir panaikintos 2010 m. lapkričio 11 d. Gairėmis ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (3),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Gairių ECB/2010/20 1 straipsnyje apibrėžtos sąvokos turi tokią pat reikšmę, kai yra naudojamos šiame sprendime.

2.   Kiti šiame sprendime naudojami techniniai terminai turi tokią pat reikšmę kaip Gairių ECB/2010/20 II priede.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame sprendime nustatytos taisyklės taikomos Europos centrinio banko (ECB) metinėms finansinėms ataskaitoms, kurias sudaro balansas, ECB nebalansinėse buhalterinėse knygose įrašyti straipsniai, pelno (nuostolio) ataskaita ir ECB metinių finansinių ataskaitų aiškinamieji raštai.

3 straipsnis

Pagrindiniai apskaitos principai

Gairių ECB/2010/20 3 straipsnyje apibrėžti pagrindiniai apskaitos principai taip pat taikomi šiame sprendime.

4 straipsnis

Turto ir įsipareigojimų pripažinimas

Finansinis arba kitas turtas ir (arba) įsipareigojimai ECB balanse pripažįstami tik pagal Gairių ECB/2010/20 4 straipsnį.

5 straipsnis

Ekonominis ir pinigų (atsiskaitymų) metodai

Šiam sprendimui taikomos Gairių ECB/2010/20 5 straipsnyje nustatytos taisyklės.

II   SKYRIUS

BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS

6 straipsnis

Balanso struktūra

Balansas sudaromas pagal I priede nustatytą struktūrą.

7 straipsnis

Atidėjiniai užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms

Tinkamai atsižvelgdama į ECB veiklos pobūdį, Valdančioji taryba ECB balanse gali sudaryti atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms. Remdamasi pagrįstu ECB rizikos tikimybės įvertinimu, Valdančioji taryba sprendžia dėl atidėjinių dydžio ir panaudojimo.

8 straipsnis

Balanso vertinimo taisyklės

1.   Jeigu I priede nenurodyta kitaip, balanso straipsniai vertinami einamaisiais rinkos kursais ir kainomis.

2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus klasifikuojamus kaip laikomus iki išpirkimo termino ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, metų pabaigoje perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas.

3.   Aukso atveju neskiriami kainos ir valiutos perkainojimo skirtumai, tačiau bendras aukso perkainojimo skirtumas apskaitomas remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio kursą ketvirtinio perkainojimo dieną. Užsienio valiutos kurso atveju, įskaitant balansinius ir nebalansinius sandorius, atskirai perkainojama kiekviena užsienio valiuta. Taikant šį straipsnį, turimos SST, įskaitant paskirtąsias individualias užsienio valiutos pozicijas, kurios sudaro SST krepšelį, laikomos viena pozicija. Vertybinių popierių atveju atskirai perkainojama pagal kiekvieną kodą, t. y. tą patį ISIN numerį/rūšį. Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai arba vertybiniai popieriai, įtraukti į straipsnius „Kitas finansinis turtas“ arba „Kita“, laikomi atskira pozicija.

4.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino, laikomi atskira pozicija, vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino, gali būti parduoti terminui nepasibaigus esant bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; |
| --- | --- |

a)

jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu;

| b) | jei vertybiniai popieriai parduodami termino suėjimo datos mėnesį; |
| --- | --- |

b)

jei vertybiniai popieriai parduodami termino suėjimo datos mėnesį;

| c) | išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui, arba laikantis konkretaus Valdančiosios tarybos pinigų politikos sprendimo. |
| --- | --- |

c)

išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui, arba laikantis konkretaus Valdančiosios tarybos pinigų politikos sprendimo.

9 straipsnis

Grįžtamieji sandoriai

Grįžtamieji sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 8 straipsnį.

10 straipsnis

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Apyvartinės nuosavybės priemonės apskaitomos pagal Gairių ECB/2010/20 9 straipsnį.

11 straipsnis

Vertybinių popierių palūkanų normos rizikos valdymas išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

Palūkanų normos rizikos valdymas apskaitomas pagal Gairių ECB/2010/20 10 straipsnį.

12 straipsnis

Sintetinės priemonės

Sintetinės priemonės apskaitomos pagal Gairių ECB/2010/20 11 straipsnį.

III   SKYRIUS

PAJAMŲ PRIPAŽINIMAS

13 straipsnis

Pajamų pripažinimas

1.   Pajamų pripažinimui taikomos Gairių ECB/2010/20 13 straipsnio 1, 2, 3, 5 ir 7 dalys.

2.   Specialiųjų perkainojimo sąskaitų lėšos, atsirandančios iš įnašų pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurioms taikyta išimtis buvo panaikinta, centrinių bankų atžvilgiu, naudojamos nerealizuotiems nuostoliams padengti, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą standartinę perkainojimo sąskaitą, kaip nustatyta Gairių ECB/2010/20 13 straipsnio 1 dalies c punkte, prieš tokių nuostolių kompensavimą pagal ECBS statuto 33 straipsnio 2 dalį. Lėšos, esančios specialiose perkainojimo sąskaitose auksui, valiutoms ir vertybiniams popieriams, proporcingai mažinamos, jei sumažėja atitinkamo turto pozicijos.

14 straipsnis

Sandorių vertė

Šiam sprendimui taikomas Gairių ECB/2010/20 14 straipsnis.

IV   SKYRIUS

NEBALANSINIŲ PRIEMONIŲ APSKAITOS TAISYKLĖS

15 straipsnis

Bendrosios taisyklės

Šiam sprendimui taikomas Gairių ECB/2010/20 15 straipsnis.

16 straipsnis

Išankstiniai valiutos keitimo sandoriai

Išankstiniai valiutos keitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 16 straipsnį.

17 straipsnis

Valiutų apsikeitimo sandoriai

Valiutų apsikeitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 17 straipsnį.

18 straipsnis

Ateities sandoriai

Ateities sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 18 straipsnį.

19 straipsnis

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 19 straipsnį. Nerealizuoti nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, amortizuojami kitais metais, taikant tiesinį metodą. Išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių amortizacija pradedama nuo sandorio vertės dienos.

20 straipsnis

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 20 straipsnį.

21 straipsnis

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 21 straipsnio 1 dalyje nurodytą A metodą.

22 straipsnis

Pasirinkimo sandoriai

Pasirinkimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2010/20 22 straipsnį.

V   SKYRIUS

SKELBIAMI METINIAI BALANSAS IR PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

23 straipsnis

Ataskaitų formos

1.   Skelbiamas ECB metinis balansas rengiamas pagal II priede pateiktą formą.

2.   Skelbiama ECB pelno (nuostolio) ataskaita turi atitikti III priedą.

VI   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

24 straipsnis

Taisyklių kūrimas, taikymas ir aiškinimas

1.   Aiškinant šį sprendimą atsižvelgiama į parengiamąjį darbą, Sąjungos teisės suderintus apskaitos principus ir visuotinai pripažintus tarptautinius apskaitos standartus.

2.   Jei šiame sprendime nenustatyta tam tikra apskaitos tvarka ir jei nėra kitokio Valdančiosios tarybos sprendimo, ECB laikosi vertinimo principų vadovaudamasis Europos Sąjungos priimtais Tarptautiniais apskaitos standartais, kurie yra aktualūs ECB veiklai ir ataskaitoms.

25 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas ECB/2006/17 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos vadovaujantis V priede pateikta atitikties lentele.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. lapkričio 11 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 348, 2006 12 11, p. 38.

1

(2)  OL L 348, 2006 12 11, p. 1.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 31.

3

---

I PRIEDAS

BALANSO SUDARYMO IR VERTINIMO TAISYKLĖS

Pastaba: numeravimas nurodytas pagal II priede pateiktą balanso formą.

TURTAS

| Balanso straipsnis | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Auksas ir gautinas auksas |

Balanso straipsnis

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

1

Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos verte

| 2 | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2

Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus

| 2.1 | Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

| a) | Rezervinė įnašo dalis, neviršijanti skolinimosi teisių (grynąja verte)
  Nacionalinė kvota, atėmus Tarptautinio valiutos fondo disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms) |
| --- | --- |

a)

Nacionalinė kvota, atėmus Tarptautinio valiutos fondo disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms)

| a) | Rezervinė įnašo dalis, neviršijanti skolinimosi teisių (grynąja verte)
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)
  Turimos SST (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos SST (bendrąja verte)

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| c) | Kitos pretenzijos
  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus

| c) | Kitos pretenzijos
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| c) | Išorės paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Išorės paskolos
  Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| d) | Kitas išorės turtas
  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas išorės turtas
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 3 | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Kitos pretenzijos euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Paskolos, indėliai, atpirkimo investavimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atpirkimo investavimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kitos pretenzijos
  Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 4 | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose
  Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina

| c) | Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Ne euro zonos paskolos
  Indėliai – nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai

| d) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte

| 5 | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) I priede

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas mėnesį, paprastai nustatant trijų mėnesių terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Grįžtamieji sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Grįžtamieji sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Vienos nakties likvidumo galimybė už iš anksto numatytas palūkanas, pateikiant tinkamą turtą (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

| 6 | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kitos pretenzijos. Korespondentinės sąskaitos ne vidaus euro zonos kredito įstaigose. Kitos su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusijusios pretenzijos ir operacijos

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

| 7 | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

euro zonoje išleisti vertybiniai popieriai, laikomi pinigų politikos tikslais. Koregavimo tikslais pirkti ECB skolos sertifikatai

| a) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 b) įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 b) įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| c) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, turimi pinigų rinkos vertybiniai popieriai, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki EPS, eurais. Nuosavybės priemonės

| a) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| c) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| d) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

| 8 | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8

Pretenzijos valdžios sektoriui, atsiradusios iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai/paskolos – nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai – įsigijimo verte

| 9 | Vidinės Eurosistemos pretenzijos |
| --- | --- |

9

| 9.1 | Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

9.1

Vidinės Eurosistemos pretenzijos NCB atžvilgiu, atsirandančios dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

| 9.2 | Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

9.2

Pretenzijos, susijusios su ECB banknotų emisija pagal 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimą ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (2)

Nominaliąja verte

| 9.3 | Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte) |
| --- | --- |

9.3

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.2 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.2 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą NCB |
| --- | --- |

b)

kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą NCB

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

| 10 | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

10

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (pretenzijos), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominaliąja verte

| 11 | Kitas turtas |
| --- | --- |

11

| 11.1 | euro zonos monetos |
| --- | --- |

11.1

Eurų monetos

Nominaliąja verte

| 11.2 | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo verte, sumažinta nusidėvėjimu

Nusidėvėjimas yra sistemingas turto nudėvimosios sumos paskirstymas per jo naudingą tarnavimo laiką. Naudingo tarnavimo laikas yra laikotarpis, per kurį subjektas tikisi naudotis ilgalaikiu turtu. Individualaus materialiojo ilgalaikio turto naudingo tarnavimo laikas gali būti sistemingai peržiūrimas, jeigu tikėtina trukmė skiriasi nuo numatytos. Stambų turtą gali sudaryti sudedamosios dalys, kurių naudingo tarnavimo laikas skiriasi. Tokių sudedamųjų dalių naudingo tarnavimo laikas turėtų būti vertinamas individualiai

Nematerialiojo turto įsigijimo vertę sudaro nematerialiojo turto įsigijimo kaina. Kitos tiesioginės ar netiesioginės sąnaudos pripažįstamos išlaidomis

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

| 11.3 | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3

| — | Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomi kaip atskirtas portfelis |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomi kaip atskirtas portfelis

| — | Atpirkimo investavimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu |
| --- | --- |

—

Atpirkimo investavimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

| b) | Dalyvavimas kapitale ir neapyvartinės nuosavybės akcijos, taip pat bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas
  Grynąja turto verte |
| --- | --- |

c)

Grynąja turto verte

| d) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| e) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| f) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

f)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis

| 11.4 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumo tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

| 11.5 | Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos |
| --- | --- |

11.5

Ataskaitiniu laikotarpiu negautos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos, t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

| 11.6 | Kita |
| --- | --- |

11.6

| a) | Avansai, paskolos ir kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu |
| --- | --- |

a)

Avansai, paskolos ir kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu

| a) | Nominaliąja verte arba įsigijimo verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

| b) | Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais |
| --- | --- |

b)

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

| b) | Rinkos kaina |
| --- | --- |

b)

Rinkos kaina

| c) | Grynasis pensijų turtas |
| --- | --- |

c)

Grynasis pensijų turtas

| c) | Kaip 24 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 24 straipsnio 2 dalyje

| d) | Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste |
| --- | --- |

d)

Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste

| d) | Nominaliąja/atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą/po nuostolių padengimo) |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja/atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą/po nuostolių padengimo)

| e) | Turtas arba pretezijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorių šalių |
| --- | --- |

e)

Turtas arba pretezijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorių šalių

| e) | Įsigijimo verte (jei finansinis turtas išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu) |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte (jei finansinis turtas išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu)

| 12 | Metų nuostolis |
| --- | --- |

12

Nominaliąja verte

ĮSIPAREIGOJIMAI

| Balanso straipsnis | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Banknotai apyvartoje |

Balanso straipsnis

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

1

Pagal Sprendimą ECB/2010/29 ECB išleisti eurų banknotai

Nominaliąja verte

| 2 | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2

2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsniai: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti

Nominaliąja verte

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis

Nominaliąja verte

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo

Nominaliąja verte

| 3 | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3

Atpirkimo skolinimosi sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 4 | Išleisti ECB skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4

Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede. Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą

Įsigijimo verte

Visos nuolaidos amortizuojamos

| 5 | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines institucijas, atleistas nuo privalomųjų atsargų reikalavimų, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

| 6 | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių/viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo skolinimosi sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais. Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

| 7 | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo skolinimosi sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

| 8 | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo skolinimosi sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Skolinimasis pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

| 9 | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9

SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

| 10 | Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai |
| --- | --- |

10

| 10.1 | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

10.1

ECB balanso straipsnis eurais

Nominaliąja verte

| 10.2 | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte) |
| --- | --- |

10.2

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir NCB korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 9.3 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir NCB korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 9.3 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą NCB |
| --- | --- |

b)

kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą NCB

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

| 11 | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

11

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus

Nominaliąja verte

| 12 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

12.1

Išankstinių valiutos keitimo sandorių, valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumo tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

| 12.2 | Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos |
| --- | --- |

12.2

Išlaidos, kurios turės būti sumokėtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 12.3 | Kita |
| --- | --- |

12.3

| a) | Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo skolinimosi sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Įsipareigojimai patikos pagrindu. |
| --- | --- |

a)

Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo skolinimosi sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Įsipareigojimai patikos pagrindu.

| a) | Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio) verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio) verte

| b) | Klientų indėliai auksu. |
| --- | --- |

b)

Klientų indėliai auksu.

| b) | Rinkos kaina |
| --- | --- |

b)

Rinkos kaina

| c) | Grynieji pensijų įsipareigojimai |
| --- | --- |

c)

Grynieji pensijų įsipareigojimai

| c) | Kaip 24 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 24 straipsnio 2 dalyje

| 13 | Atidėjiniai |
| --- | --- |

13

| a) | Užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje ir įnašams pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu |
| --- | --- |

a)

Užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje ir įnašams pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu

| a) | Įsigijimo verte/nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Įsigijimo verte/nominaliąja verte

| b) | Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikoms |
| --- | --- |

b)

Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikoms

| b) | Nominaliąja verte (paremta metų pabaigoje ECB valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu) |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte (paremta metų pabaigoje ECB valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu)

| 14 | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

14

| a) | Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo/išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu |
| --- | --- |

a)

Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo/išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu

| b) | Specialiosios perkainojimo sąskaitos, atsirandančios dėl įnašų pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu. Žr. 13 straipsnio 2 dalį |
| --- | --- |

b)

Specialiosios perkainojimo sąskaitos, atsirandančios dėl įnašų pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu. Žr. 13 straipsnio 2 dalį

Perkainojimo skirtumu tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiutą perskaičiavus pagal rinkos kursą

| 15 | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

15

| 15.1 | Kapitalas |
| --- | --- |

15.1

Apmokėtas kapitalas

Nominaliąja verte

| 15.2 | Rezervai |
| --- | --- |

15.2

Įstatyminiai rezervai pagal ECBS statuto 33 straipsnį ir įnašai pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu

Nominaliąja verte

| 16 | Metų pelnas |
| --- | --- |

16

Nominaliąja verte

---

(1)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

(2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26. Sprendimas ECB/2010/29 buvo priimtas prieš paskelbiant Sprendimą ECB/2010/21.

---

II PRIEDAS

ECB METINIS BALANSAS

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (2) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (2)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 2.1 | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos |
| --- | --- |

9.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos

| 9.1 | Su ECB skolos sertifikatų išleidimu susijusios pretenzijos |
| --- | --- |

9.1

Su ECB skolos sertifikatų išleidimu susijusios pretenzijos

| 9.2 | Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

9.2

Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

| 9.3 | Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte) |
| --- | --- |

9.3

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)

| 10. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

10.

Nebaigti atsiskaitymai

| 11. | Kitas turtas |
| --- | --- |

11.

Kitas turtas

| 11.1 | euro zonos monetos |
| --- | --- |

11.1

euro zonos monetos

| 11.2 | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

| 11.3 | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3

Kitas finansinis turtas

| 11.4 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 11.5 | Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos |
| --- | --- |

11.5

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

| 11.6 | Kita |
| --- | --- |

11.6

Kita

| 12. | Metų nuostolis |
| --- | --- |

12.

Metų nuostolis

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Indėlių galimybė

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Terminuotieji indėliai

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti ECB skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti ECB skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Valdžios sektorius

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

| 10.1 | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

10.1

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas

| 10.2 | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte) |
| --- | --- |

10.2

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)

| 11. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

11.

Nebaigti atsiskaitymai

| 12. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

12.

Kiti įsipareigojimai

| 12.1 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

12.1

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 12.2 | Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos |
| --- | --- |

12.2

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| 12.3 | Kita |
| --- | --- |

12.3

Kita

| 13. | Atidėjiniai |
| --- | --- |

13.

Atidėjiniai

| 14. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

14.

Perkainojimo sąskaitos

| 15. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

15.

Kapitalas ir rezervai

| 15.1 | Kapitalas |
| --- | --- |

15.1

Kapitalas

| 15.2 | Rezervai |
| --- | --- |

15.2

Rezervai

| 16. | Metų pelnas |
| --- | --- |

16.

Metų pelnas

Turtas iš viso

Įsipareigojimai iš viso

---

(1)  ECB gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(2)  Turto lentelė taip pat gali būti pateikiama virš įsipareigojimų lentelės.

---

III PRIEDAS

SKELBIAMA ECB PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

| (milijonais EUR) |
| --- |
| ... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1.1.1. | Palūkanų pajamos iš užsienio atsargų |

(milijonais EUR)

... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.1.1.

| 1.1.2. | Palūkanų pajamos iš eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Kitos palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Atlygis už NCB pretenzijas dėl pervestų užsienio atsargų |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Kitos palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Grynosios palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.

Grynosios palūkanų pajamos

| 2.1. | Realizuotosios pajamos (išlaidos) iš finansinių operacijų |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finansinio turto ir pozicijų nurašymai |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pervedimai į atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir iš jų |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas |
| --- | --- |

2.

Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas

| 3.1. | Komisinių ir kitų atlygių pajamos |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisinių ir kitų atlygių išlaidos |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) (2) |
| --- | --- |

3.

Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) (2)

| 4. | Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse |
| --- | --- |

4.

Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse

| 5. | Kitos pajamos |
| --- | --- |

5.

Kitos pajamos

Grynosios pajamos iš viso

| 6. | Personalo išlaikymo išlaidos (3) |
| --- | --- |

6.

Personalo išlaikymo išlaidos (3)

| 7. | Administracinės išlaidos (3) |
| --- | --- |

7.

Administracinės išlaidos (3)

| 8. | Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos |
| --- | --- |

8.

Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos

| 9. | Banknotų gamybos paslaugos (4) |
| --- | --- |

9.

Banknotų gamybos paslaugos (4)

| 10. | Kitos išlaidos |
| --- | --- |

10.

Kitos išlaidos

Metų pelnas (nuostolis)

---

(1)  ECB gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(2)  Pajamų ir išlaidų paskirstymas gali būti pateiktas metinių finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

(3)  Šis straipsnis apima administracinius atidėjinius.

(4)  Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (už išorinių bendrovių, atsakingų už banknotų gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kainą). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl eurų banknotų emisijos, būtų įtrauktos į pelno (nuostolio) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu; taip pat žr. Gaires ECB/2010/20.

---

IV PRIEDAS

PANAIKINTI DOKUMENTAI: SPRENDIMAS IR VĖLESNI JO PAKEITIMAI

| Sprendimas ECB/2006/17 | OL L 348, 2006 12 11, p. 38. |
| --- | --- |
| Sprendimas ECB/2007/21 | OL L 42, 2008 2 16, p. 83. |
| Sprendimas ECB/2008/22 | OL L 36, 2009 2 5, p. 22. |
| Sprendimas ECB/2009/19 | OL L 202, 2009 8 4, p. 54. |
| Sprendimas ECB/2009/29 | OL L 348, 2009 12 29, p. 57. |

Sprendimas ECB/2006/17

OL L 348, 2006 12 11, p. 38.

Sprendimas ECB/2007/21

OL L 42, 2008 2 16, p. 83.

Sprendimas ECB/2008/22

OL L 36, 2009 2 5, p. 22.

Sprendimas ECB/2009/19

OL L 202, 2009 8 4, p. 54.

Sprendimas ECB/2009/29

OL L 348, 2009 12 29, p. 57.

---

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Sprendimas ECB/2006/17 | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| — | 11 straipsnis |
| 10a straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis |
| 17 straipsnis | 19 straipsnis |
| 18 straipsnis | 20 straipsnis |
| 19 straipsnis | 21 straipsnis |
| 20 straipsnis | 22 straipsnis |
| 21 straipsnis | 23 straipsnis |
| 22 straipsnis | 24 straipsnis |
| 23 straipsnis | 25 straipsnis |
| 24 straipsnis | 26 straipsnis |

Sprendimas ECB/2006/17

Šis sprendimas

—

11 straipsnis

10a straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

17 straipsnis

19 straipsnis

18 straipsnis

20 straipsnis

19 straipsnis

21 straipsnis

20 straipsnis

22 straipsnis

21 straipsnis

23 straipsnis

22 straipsnis

24 straipsnis

23 straipsnis

25 straipsnis

24 straipsnis

26 straipsnis

---

| 9.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 35/17

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 25 d.

dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo

(nauja redakcija)

(ECB/2010/23)

(2011/66/ES)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 32 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimas ECB/2001/16 dėl dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo nuo 2002 finansinių metų (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimas ECB/2001/16 dėl dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo nuo 2002 finansinių metų (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija.

| (2) | Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios NCB atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą NCB turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. NCB turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu bet kokioms palūkanoms, kurias tas NCB sumokėjo kredito įstaigoms pagal indėlių įsipareigojimus, numatytus 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios NCB atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą NCB turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. NCB turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu bet kokioms palūkanoms, kurias tas NCB sumokėjo kredito įstaigoms pagal indėlių įsipareigojimus, numatytus 19 straipsnyje.

| (3) | Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai Europos centrinio banko (ECB) kapitalo daliai. |
| --- | --- |

(3)

Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai Europos centrinio banko (ECB) kapitalo daliai.

| (4) | Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių.

| (5) | Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (3) 10 straipsnį ECB ir NCB išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotams teisėtos mokėjimo priemonės jų teritorijoje statusas paliekamas ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti ženklią apyvartoje esančių banknotų dalį. |
| --- | --- |

(5)

Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (3) 10 straipsnį ECB ir NCB išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotams teisėtos mokėjimo priemonės jų teritorijoje statusas paliekamas ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti ženklią apyvartoje esančių banknotų dalį.

| (6) | 2006 m. liepos 14 d. Gairių ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo ir išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms dalyvaujančioms šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų dalyvaujančių šalių sąskaitose su jų NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiais mokėjimais Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinės refinansavimo operacijos po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dieną. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas. |
| --- | --- |

(6)

2006 m. liepos 14 d. Gairių ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo ir išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms dalyvaujančioms šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų dalyvaujančių šalių sąskaitose su jų NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiais mokėjimais Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinės refinansavimo operacijos po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dieną. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas.

| (7) | Šis sprendimas yra susijęs su 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimu ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (5), kuris numato, kad ECB ir NCB išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas NCB, susijusias su Europos centriniam bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimą ECB/2010/24 dėl Europos centrinio banko apyvartoje esančių eurų banknotų pajamų ir pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkų programą, paskirstymo (6) iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos. |
| --- | --- |

(7)

Šis sprendimas yra susijęs su 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimu ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (5), kuris numato, kad ECB ir NCB išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas NCB, susijusias su Europos centriniam bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimą ECB/2010/24 dėl Europos centrinio banko apyvartoje esančių eurų banknotų pajamų ir pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkų programą, paskirstymo (6) iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos.

| (8) | Už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina. |
| --- | --- |

(8)

Už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina.

| (9) | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant NCB pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje NCB balansus bei pelno ir nuostolių ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB už laikotarpį iki eurų banknotų įvedimo į apyvartą išleistų banknotų vertę. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus. |
| --- | --- |

(9)

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant NCB pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje NCB balansus bei pelno ir nuostolių ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB už laikotarpį iki eurų banknotų įvedimo į apyvartą išleistų banknotų vertę. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus.

| (10) | Vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus NCB pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo. |
| --- | --- |

(10)

Vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus NCB pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo.

| (11) | ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus. |
| --- | --- |

(11)

ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus.

| (12) | ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma NCB proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę. |
| --- | --- |

(12)

ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma NCB proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę.

| (13) | Eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal 2003 m. kovo 20 d. Sprendimo ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (7) 5 straipsnį, |
| --- | --- |

(13)

Eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal 2003 m. kovo 20 d. Sprendimo ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (7) 5 straipsnį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

b)   įsipareigojimų bazė– apibrėžta įsipareigojimų dalis kiekvieno NCB balanse, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo I priedu;

c)   atskirtas turtas– kiekvieno NCB balanse apskaitoma turto dalis, laikoma įsipareigojimų bazei padengti, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo II priedu;

d)   vidiniai Eurosistemos likučiai dėl apyvartoje esančių eurų banknotų– pretenzijos ir įsipareigojimai, susidarantys tarp NCB bei ECB ir tarp NCB tarpusavyje dėl Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnio taikymo;

e)   pasirašyto kapitalo raktas– procentais išreikštos NCB dalys ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus NCB indeksus rakte ir taikomus atitinkamais finansiniais metais;

f)   kredito įstaiga– a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (8) 2 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalies a punkte, kaip įgyvendinta nacionalinėje teisėje, kurią prižiūri kompetentinga institucija; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai;

g)   HBS– suderintas balansas, kaip nurodyta 2010 m. lapkričio 11 d. Gairių ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (9) VIII priede;

h)   orientacinė palūkanų norma– naujausia galima ribinė palūkanų norma, kuri naudojama Eurosistemos pagrindinių refinansavimo sandorių konkursuose, vykdomuose pagal 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (10) I priedo 3.1.2 punktą. Kai tą pačią dieną atsiskaitoma daugiau negu už vieną pagrindinę refinansavimo operaciją, naudojamas lygiagrečiai atliekamų operacijų ribinės normos paprastasis vidurkis;

i)   grynųjų pinigų keitimo diena– diena, kurią eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;

j)   ataskaitinis laikotarpis– 24 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 30 mėnesių prieš grynųjų pinigų keitimo dieną;

k)   grynųjų pinigų keitimo metai– 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis grynųjų pinigų keitimo dieną;

l)   kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas– kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas, kuris remiasi kiekvienos dienos kursų skelbimo tvarka tarp Europos centrinių bankų sistemoje ir už jos ribų esančių centrinių bankų, kuri paprastai vyksta 14:15 val. Centrinės Europos laiku;

m)   iš apyvartos išimti eurų banknotai– bet koks eurų banknoto tipas ar serija, kurie buvo išimti iš apyvartos Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu vadovaujantis Sprendimo ECB/2003/4 5 straipsniu;

n)   emisijos raktas– vidutinis pasirašyto kapitalo raktas iš apyvartos išimtų eurų banknotų tipo ar serijos emisijos etapo metu;

o)   emisijos etapas– eurų banknoto tipo ar serijos atžvilgiu tai laikotarpis, kuris prasideda tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę yra įtraukta pirmoji šio tipo ar serijos eurų banknoto emisija, ir baigiasi tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę yra įtraukta paskutinioji šio tipo ar serijos eurų banknoto emisija;

p)   nurašyti– iš apyvartos išimtus eurų banknotus pašalinti iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“.

2 straipsnis

Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais

1.   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, skaičiuojami kas mėnesį ir įtraukiami į ECB bei NCB apskaitą mėnesio pirmąją darbo dieną ankstesnio mėnesio paskutinės darbo dienos verte.

Kai valstybė narė įsiveda eurą, vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, pagal pirmą pastraipą skaičiuojami įtraukiant į ECB bei NCB apskaitą grynųjų pinigų keitimo dienos verte.

Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, už laikotarpį nuo pirmųjų metų, nuo kurių taikomi pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį kas penkeri metai pakoreguoti dydžiai, apskaičiuojami pagal pakoreguotą kapitalo pasirašymo raktą, taikomą likučiams, susijusiems su visais praėjusių metų gruodžio 31 dieną apyvartoje buvusiais eurų banknotais.

2.   Už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, įskaitant tuos, kurie susidaro taikant šio sprendimo 4 straipsnį, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą.

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyti atlygiai kas ketvirtį sumokami per TARGET2 sistemą.

3 straipsnis

Pinigų politikos pajamų įvertinimo metodas

1.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma nustatoma įvertinant faktines pajamas, kurios gaunamos iš jo apskaitoje parodomo atskirto turto. Kaip išimtys, laikoma, kad auksas pajamų negeneruoja, o pinigų politikos tikslais pagal 2009 m. liepos 2 d. Sprendimą ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (11) laikomi vertybiniai popieriai generuoja pajamas orientacine palūkanų norma.

2.   Kai NCB nustatyto turto vertė viršija jo įsipareigojimų bazę arba yra mažesnė už ją, šis skirtumas kompensuojamas šio skirtumo vertei taikant orientacinę palūkanų normą.

4 straipsnis

Vidinių Eurosistemos likučių tikslinimas

1.   Skaičiuojant pinigų politikos pajamas, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami taikant kompensacinę sumą, nustatytą pagal šią formulę:

C = (K – A) × S

kur:

| C | kompensacinė suma, |
| --- | --- |
| K | kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kur apyvartoje esančių banknotų eurą įsivedančios valstybės narės nacionaline valiuta suma perskaičiuojama į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu, |
| A | vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu, |
| S | toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:






  Finansiniai metai | Koeficientas |
| Grynųjų pinigų keitimo metai | 1 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai | 0,8606735 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai | 0,7013472 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai | 0,5334835 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai | 0,3598237 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai | 0,1817225 |

C

kompensacinė suma,

K

kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kur apyvartoje esančių banknotų eurą įsivedančios valstybės narės nacionaline valiuta suma perskaičiuojama į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu,

A

vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu,

S

toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:

Finansiniai metai

Koeficientas

Grynųjų pinigų keitimo metai

1

Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai

0,8606735

Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai

0,7013472

Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai

0,5334835

Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai

0,3598237

Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai

0,1817225

2.   NCB kompensacinių dydžių suma lygi nuliui.

3.   Kompensacinės sumos skaičiuojamos kiekvieną kartą, kai valstybė narė įsiveda eurą, arba kai keičiamas ECB pasirašyto kapitalo raktas.

4.   Kai prie Eurosistemos prisijungia naujas NCB, jo kompensacinė suma paskirstoma kitiems NCB, proporcingai kitų NCB atitinkamoms dalims pasirašyto kapitalo rakte, su atvirkštiniu ženklu (+/–), ir papildo visas kitiems NCB jau galiojančias kompensacines sumas.

5.   Kompensacinės sumos ir šias kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai kiekvieno NCB apskaitoje parodomi grynųjų pinigų keitimo dienos verte ir ataskaitinio laikotarpio kiekvienų sekančių metų ta pačia verte, apskaitos įrašus darant atskirose sąskaitose, kuriose apskaitomi vidiniai Eurosistemos likučiai. Kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai neatlyginami.

6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, įvykus konkretiems įvykiams, susijusiems su banknotų cirkuliavimo modelių pokyčiais, kaip nurodyta šio sprendimo III priede, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami pagal to priedo nuostatas.

7.   Šiame straipsnyje numatyti vidinių Eurosistemos likučių tikslinimai nebetaikomi nuo pirmos šeštųjų metų po atitinkamų grynųjų pinigų keitimo metų dienos.

5 straipsnis

Pinigų politikos pajamų apskaičiavimas ir paskirstymas

1.   ECB kasdien skaičiuoja kiekvieno NCB pinigų politikos pajamas. Skaičiuojama pagal apskaitos duomenis, kuriuos NCB pateikia Europos centriniam bankui. ECB kas ketvirtį informuoja NCB apie sukauptas sumas.

2.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms sukauptoms arba sumokėtoms palūkanoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus vadovaujantis Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.

3.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma proporcingai pasirašyto kapitalo raktui kiekvienų finansinių metų pabaigoje.

6 straipsnis

Pajamų, atsirandančių dėl iš apyvartos išimtų eurų banknotų nurašymo, apskaičiavimas ir paskirstymas

1.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai lieka įsipareigojimų bazės dalimi, kol jie yra pakeičiami arba nurašomi, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis įvyksta pirmiau.

2.   Valdančioji taryba gali nuspręsti nurašyti iš apyvartos išimtus eurų banknotus; tokiu atveju ji nustato nurašymo dieną ir visą atidėjinių sumą, skirtą tiems iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti.

3.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai nurašomi taip:

| a) | Nurašymo dieną iš ECB ir NCB balanso straipsnių „banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos į jų proporcines sumas, apskaičiuotas atsižvelgiant į emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir NCB. |
| --- | --- |

a)

Nurašymo dieną iš ECB ir NCB balanso straipsnių „banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos į jų proporcines sumas, apskaičiuotas atsižvelgiant į emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir NCB.

| b) | Pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“ į NCB pelno (nuostolio) ataskaitas. |
| --- | --- |

b)

Pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“ į NCB pelno (nuostolio) ataskaitas.

| c) | Kiekvienas NCB nustato atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą. |
| --- | --- |

c)

Kiekvienas NCB nustato atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą.

4.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai, kurie pakeičiami po nurašymo datos, įtraukiami į juos priėmusio NCB apskaitą. Iš apyvartos išimtų eurų banknotų įplaukos bent kartą per metus perskirstomos tarp NCB taikant emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp jų. Kiekvienas NCB atima proporcinę sumą iš savo atidėjinių arba, jei įplaukos viršija atidėjinius – įtraukia atitinkamas išlaidas į savo pelno (nuostolio) ataskaitą.

5.   Valdančioji taryba kasmet peržiūri visą atidėjinių sumą.

7 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas ECB/2001/16 panaikinamas. Nuorodos į panaikintąjį sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos vadovaujantis V priede pateikta koreliacijos lentele.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. lapkričio 25 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 337, 2001 12 20, p. 55.

1

(2)  Žr. IV priedą.

2

(3)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

3

(4)  OL L 207, 2006 7 28, p. 39.

4

(5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26. Sprendimas ECB/2010/29 priimtas prieš paskelbiant Sprendimą ECB/2010/23.

5

(6)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje. Sprendimas ECB/2010/29 priimtas prieš paskelbiant Sprendimą ECB/2010/23.

6

(7)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

7

(8)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

8

(9)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 31.

9

(10)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

10

(11)  OL L 175, 2009 7 4, p. 18.

11

---

I PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMŲ BAZĖS STRUKTŪRA

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:






  1. | Banknotai apyvartoje
  Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio NCB „banknotai apyvartoje“:






  a) | apima NCB išleistus banknotus nacionaline valiuta; ir |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:

1.

Banknotai apyvartoje

Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio NCB „banknotai apyvartoje“:

a)

apima NCB išleistus banknotus nacionaline valiuta; ir

| b) | turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (HBS turto skilties 6 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

b)

turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (HBS turto skilties 6 straipsnio dalis).

Po grynųjų pinigų keitimo metų kiekvieno NCB „banknotai apyvartoje“ reiškia tik eurais išreikštus banknotus ir neapima jokių kitų banknotų.

Jei grynųjų pinigų keitimo diena yra diena, kurią TARGET2 nedirba, NCB įsipareigojimas, atsirandantis iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos, yra įsipareigojimų bazės dalis (kaip korespondentinių sąskaitų dalis HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnyje), kol įsipareigojimas tampa vidinių Eurosistemos įsipareigojimų, atsirandančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 2. | Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:






  a) | einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnis); |
| --- | --- | --- |

2.

Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:

a)

einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnis);

| b) | indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (HBS įsipareigojimų 2.2 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (HBS įsipareigojimų 2.2 straipsnis);

| c) | terminuotuosius indėlius (HBS įsipareigojimų 2.3 straipsnis); |
| --- | --- |

c)

terminuotuosius indėlius (HBS įsipareigojimų 2.3 straipsnis);

| d) | įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų atvirkštinių operacijų (HBS įsipareigojimų 2.4 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų atvirkštinių operacijų (HBS įsipareigojimų 2.4 straipsnis);

| e) | indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (HBS įsipareigojimų 2.5 straipsnis). |
| --- | --- |

e)

indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (HBS įsipareigojimų 2.5 straipsnis).

| 3. | Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnio. |
| --- | --- |

3.

Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnio.

| 4. | NCB vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, kylantys iš ECB skolinių įsipareigojimų išleidimo pagal Gairių ECB/2000/7 I priedo 3.3 poskyrį (HBS įsipareigojimų 10.2 straipsnis). |
| --- | --- |

4.

NCB vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, kylantys iš ECB skolinių įsipareigojimų išleidimo pagal Gairių ECB/2000/7 I priedo 3.3 poskyrį (HBS įsipareigojimų 10.2 straipsnis).

| 5. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis).

| 6. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

6.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnio dalis).

| B. | Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.

---

II PRIEDAS

ATSKIRTAS TURTAS

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:






  1. | Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (HBS turto 5 straipsnis). |
| --- | --- | --- |

A.

Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:

1.

Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (HBS turto 5 straipsnis).

| 2. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (HBS turto 7.1 straipsnis). |
| --- | --- |

2.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (HBS turto 7.1 straipsnis).

| 3. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (HBS turto 9.2 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

3.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (HBS turto 9.2 straipsnio dalis).

| 4. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS turto 9.4 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

4.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS turto 9.4 straipsnio dalis).

| 5. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (HBS turto 9.5 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (HBS turto 9.5 straipsnio dalis).

| 6. | Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų nustatyti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų NCB nustatyto aukso sumai (HBS turto 1 straipsnis ir turto 9.2 straipsnio dalis).
  Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

6.

Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų nustatyti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų NCB nustatyto aukso sumai (HBS turto 1 straipsnis ir turto 9.2 straipsnio dalis).

Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d.

| 7. | Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – HBS turto 4.1 straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis HBS turto 9.5 straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi. |
| --- | --- |

7.

Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – HBS turto 4.1 straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis HBS turto 9.5 straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 8. | Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš HBS turto 5 straipsnio (HBS turto 11.6 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

8.

Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš HBS turto 5 straipsnio (HBS turto 11.6 straipsnio dalis).

| B. | Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.

---

III PRIEDAS

A.   Pirmasis nenumatytas patikslinimas

Jei bendras grynųjų pinigų keitimo metais apyvartoje esančių banknotų vertės vidurkis yra mažesnis negu bendras ataskaitiniu laikotarpiu apyvartoje esančių banknotų (įskaitant eurą įsivedusios valstybės narės nacionaline valiuta ir perskaičiuotus į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu) vertės vidurkis eurais, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, atgaline tvarka mažinamas proporcingai, kiek sumažėja bendras apyvartoje esančių banknotų vidurkis.

Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, ketvirtadalis NCB sumažintos kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

B.   Antrasis nenumatytas patikslinimas

Jei 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos NCB kompensacinės sumos sudaro teigiamą skaičių, į pelno (nuostolio) ataskaitos pajamų straipsnį „Pinigų politikos pajamų grynasis rezultatas“ metų gale įtraukus sumokėtą grynąjį atlygį už vidinės Eurosistemos tarpusavio likučius, susijusius su apyvartoje esančiais banknotais, ir pagal šį straipsnį susidaro grynosios išlaidos, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, mažinamas iki tiek, kad būtų išvengta tokios padėties.

Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, ketvirtadalis NCB sumažintos kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

---

IV PRIEDAS

PANAIKINTASIS SPRENDIMAS IR VĖLESNI DALINIAI PAKEITIMAI

| Sprendimas ECB/2001/16 | OL L 337, 2001 12 20, p. 55. |
| --- | --- |
| Sprendimas ECB/2003/22 | OL L 9, 2004 1 15, p. 39. |
| Sprendimas ECB/2006/7 | OL L 148, 2006 6 2, p. 56. |
| Sprendimas ECB/2007/15 | OL L 333, 2007 12 19, p. 86. |
| Sprendimas ECB/2009/27 | OL L 339, 2009 12 22, p. 55. |

Sprendimas ECB/2001/16

OL L 337, 2001 12 20, p. 55.

Sprendimas ECB/2003/22

OL L 9, 2004 1 15, p. 39.

Sprendimas ECB/2006/7

OL L 148, 2006 6 2, p. 56.

Sprendimas ECB/2007/15

OL L 333, 2007 12 19, p. 86.

Sprendimas ECB/2009/27

OL L 339, 2009 12 22, p. 55.

---

V PRIEDAS

KORELIACIJOS LENTELĖ

| Sprendimas ECB/2001/16 | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| 5a straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |

Sprendimas ECB/2001/16

Šis sprendimas

5a straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

---

| 9.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 35/26

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 13 d.

dėl eurų banknotų emisijos

(nauja redakcija)

(ECB/2010/29)

(2011/67/ES)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 128 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 16 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje ir ECBS statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos centrinio banko (ECB) Valdančioji taryba turi išimtinę teisę duoti leidimą Sąjungoje išleisti eurų banknotus. Pagal šias nuostatas, ECB ir NCB gali išleisti eurų banknotus, kurie yra vieninteliai banknotai, turintys teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Sąjungos teisėje numatyta daugelio banknotų emitentų sistema. Eurų banknotus leidžia ECB ir NCB. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje ir ECBS statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos centrinio banko (ECB) Valdančioji taryba turi išimtinę teisę duoti leidimą Sąjungoje išleisti eurų banknotus. Pagal šias nuostatas, ECB ir NCB gali išleisti eurų banknotus, kurie yra vieninteliai banknotai, turintys teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Sąjungos teisėje numatyta daugelio banknotų emitentų sistema. Eurų banknotus leidžia ECB ir NCB.

| (2) | Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (1) 10 straipsnį nuo 2002 m. sausio 1 d. ECB ir NCB leidžia į apyvartą eurų banknotus. Eurų banknotai yra vienos bendros valiutos išraiška, jiems taikoma viena bendra teisinė tvarka. |
| --- | --- |

(2)

Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (1) 10 straipsnį nuo 2002 m. sausio 1 d. ECB ir NCB leidžia į apyvartą eurų banknotus. Eurų banknotai yra vienos bendros valiutos išraiška, jiems taikoma viena bendra teisinė tvarka.

| (3) | Eurų banknotų emisijai nereikia taikyti jokių kiekybės ar kitų apribojimų, nes banknotų išleidimas į apyvartą priklauso nuo paklausos. |
| --- | --- |

(3)

Eurų banknotų emisijai nereikia taikyti jokių kiekybės ar kitų apribojimų, nes banknotų išleidimas į apyvartą priklauso nuo paklausos.

| (4) | 2003 m. kovo 20 d. Sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (2) nustato bendras taisykles dėl eurų banknotų. ECB nustatė bendras technines eurų banknotų specifikacijas ir kokybės kontrolės priemones, kuriomis turi būti užtikrinama, kad eurų banknotai atitiktų šias specifikacijas. Todėl visi eurų banknotai yra tokios pačios išvaizdos ir kokybės, ir tarp to paties nominalo banknotų nėra skirtumų. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. kovo 20 d. Sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (2) nustato bendras taisykles dėl eurų banknotų. ECB nustatė bendras technines eurų banknotų specifikacijas ir kokybės kontrolės priemones, kuriomis turi būti užtikrinama, kad eurų banknotai atitiktų šias specifikacijas. Todėl visi eurų banknotai yra tokios pačios išvaizdos ir kokybės, ir tarp to paties nominalo banknotų nėra skirtumų.

| (5) | Eurosistemos nariai visiems eurų banknotams turi taikyti vienodus banknotų priėmimo ir tvarkymo reikalavimus, nesvarbu, kuris iš jų išleido juos į apyvartą. Nacionalinės valiutos vienetais išreikštų banknotų repatrijavimo į juos išleidusį centrinį banką tvarka eurų banknotams netaikoma. Eurų banknotų emisijos tvarka pagrįsta eurų banknotų nerepatrijavimo principu. |
| --- | --- |

(5)

Eurosistemos nariai visiems eurų banknotams turi taikyti vienodus banknotų priėmimo ir tvarkymo reikalavimus, nesvarbu, kuris iš jų išleido juos į apyvartą. Nacionalinės valiutos vienetais išreikštų banknotų repatrijavimo į juos išleidusį centrinį banką tvarka eurų banknotams netaikoma. Eurų banknotų emisijos tvarka pagrįsta eurų banknotų nerepatrijavimo principu.

| (6) | Remiantis ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalimi, kiekvienam centriniam bankui, kuris yra Europos centrinių bankų sistemos narys, yra skiriamas indeksas ECB kapitalo pasirašymo rakte, kaip nustatyta 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendime ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (3); šis indeksas nustatomas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičių ir bendrąjį vidaus produktą ir yra taikomas nustatant įnašus į ECB kapitalą, NCB užsienio atsargų pervedimus ECB, NCB pinigų politikos pajamų paskirstymą ir ECB pelno paskirstymą bei nuostolių pasidalijimą. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalimi, kiekvienam centriniam bankui, kuris yra Europos centrinių bankų sistemos narys, yra skiriamas indeksas ECB kapitalo pasirašymo rakte, kaip nustatyta 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendime ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (3); šis indeksas nustatomas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičių ir bendrąjį vidaus produktą ir yra taikomas nustatant įnašus į ECB kapitalą, NCB užsienio atsargų pervedimus ECB, NCB pinigų politikos pajamų paskirstymą ir ECB pelno paskirstymą bei nuostolių pasidalijimą.

| (7) | Visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, eurų banknotai yra teisėta mokėjimo priemonė ir laisvai cirkuliuoja euro zonoje; Eurosistemos nariai juos pakartotinai leidžia, be to, jie gali būti laikomi ar naudojami už euro zonos ribų. Todėl įsipareigojimai dėl visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės emisijos Eurosistemos nariams turėtų būti paskirstyti vadovaujantis objektyviu kriterijumi. Tinkamas kriterijus yra kiekvieno NCB dalis apmokėtame ECB kapitale. Ši dalis gaunama NCB proporcingai pritaikius ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nustatytą kapitalo raktą. Kadangi šis kriterijus nėra taikomas ECB, ECB leidžiamų eurų banknotų procentinę dalį turi nustatyti Valdančioji taryba. |
| --- | --- |

(7)

Visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, eurų banknotai yra teisėta mokėjimo priemonė ir laisvai cirkuliuoja euro zonoje; Eurosistemos nariai juos pakartotinai leidžia, be to, jie gali būti laikomi ar naudojami už euro zonos ribų. Todėl įsipareigojimai dėl visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės emisijos Eurosistemos nariams turėtų būti paskirstyti vadovaujantis objektyviu kriterijumi. Tinkamas kriterijus yra kiekvieno NCB dalis apmokėtame ECB kapitale. Ši dalis gaunama NCB proporcingai pritaikius ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nustatytą kapitalo raktą. Kadangi šis kriterijus nėra taikomas ECB, ECB leidžiamų eurų banknotų procentinę dalį turi nustatyti Valdančioji taryba.

| (8) | Remiantis ECBS statuto 9 straipsnio 2 dalimi ir 12 straipsnio 1 dalimi, kuriose nustatytas Eurosistemos operacijų decentralizavimo principas, NCB pavedama išleisti į apyvartą ir išimti iš apyvartos visus eurų banknotus, įskaitant ir tuos, kuriuos išleido ECB. Laikantis šio principo, NCB taip pat fiziškai tvarko eurų banknotus. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis ECBS statuto 9 straipsnio 2 dalimi ir 12 straipsnio 1 dalimi, kuriose nustatytas Eurosistemos operacijų decentralizavimo principas, NCB pavedama išleisti į apyvartą ir išimti iš apyvartos visus eurų banknotus, įskaitant ir tuos, kuriuos išleido ECB. Laikantis šio principo, NCB taip pat fiziškai tvarko eurų banknotus.

| (9) | Dėl skirtumo tarp eurų banknotų, paskirstytų kiekvienam NCB pagal banknotų paskirstymo raktą, vertės ir to NCB į apyvartą išleistų eurų banknotų vertės turėtų atsirasti vidiniai Eurosistemos likučiai. Kadangi ECB eurų banknotų į apyvartą neleidžia, jis turėtų turėti vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, lygias jo leidžiamų euro banknotų dalies vertei. Šių vidinių Eurosistemos likučių kompensavimas turi įtakos NCB pajamų pozicijoms, todėl, vadovaujantis ECBS statuto 32 straipsniu, jam yra taikomas 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (4). |
| --- | --- |

(9)

Dėl skirtumo tarp eurų banknotų, paskirstytų kiekvienam NCB pagal banknotų paskirstymo raktą, vertės ir to NCB į apyvartą išleistų eurų banknotų vertės turėtų atsirasti vidiniai Eurosistemos likučiai. Kadangi ECB eurų banknotų į apyvartą neleidžia, jis turėtų turėti vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, lygias jo leidžiamų euro banknotų dalies vertei. Šių vidinių Eurosistemos likučių kompensavimas turi įtakos NCB pajamų pozicijoms, todėl, vadovaujantis ECBS statuto 32 straipsniu, jam yra taikomas 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (4).

| (10) | Vadovaujantis 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 2010/416/ES pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (5) 1 straipsniu, Estija atitinka būtinas sąlygas eurui įvesti, ir pagal 2003 m. Stojimo akto (6) 4 straipsnį jai taikyta išimtis nuo 2011 m. sausio 1 d. bus panaikinta. |
| --- | --- |

(10)

Vadovaujantis 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 2010/416/ES pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (5) 1 straipsniu, Estija atitinka būtinas sąlygas eurui įvesti, ir pagal 2003 m. Stojimo akto (6) 4 straipsnį jai taikyta išimtis nuo 2011 m. sausio 1 d. bus panaikinta.

| (11) | Kadangi 2011 m. sausio 1 d. Estija įsives eurą, kad būtų nustatytas nuo 2011 m. sausio 1 d. taikomas banknotų paskirstymo raktas, reikia iš dalies pakeisti 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimą ECB/2001/15 dėl euro banknotų emisijos (7). Kadangi Sprendimas ECB/2001/15 keletą kartų jau buvo iš dalies keistas, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija, |
| --- | --- |

(11)

Kadangi 2011 m. sausio 1 d. Estija įsives eurą, kad būtų nustatytas nuo 2011 m. sausio 1 d. taikomas banknotų paskirstymo raktas, reikia iš dalies pakeisti 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimą ECB/2001/15 dėl euro banknotų emisijos (7). Kadangi Sprendimas ECB/2001/15 keletą kartų jau buvo iš dalies keistas, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

b)   eurų banknotai– tie banknotai, kurie atitinka Sprendimo ECB/2003/4 reikalavimus ir Valdančiosios tarybos nustatytas technines specifikacijas;

c)   pasirašyto kapitalo raktas– NCB dalys (išreikštos procentinėmis dalimis) ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant nacionaliniams centriniams bankams ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus indeksus rakte ir taikomos atitinkamais finansiniais metais;

d)   banknotų paskirstymo raktas– procentinės dalys, gaunamos atsižvelgiant į ECB dalį visoje eurų banknotų emisijoje ir taikant pasirašyto kapitalo raktą (suapvalinant iki artimiausio 0,0005 procentinio punkto kartotinio) NCB daliai šioje visoje eurų banknotų emisijoje. Jei gautos procentinės dalys nesudaro 100 %, skirtumas išlyginamas i) jei visa suma yra mažesnė už 100 %, prie mažiausios dalies (-ių) didėjančia tvarka pridedant 0,0005 procentinio punkto, kol gaunama tiksliai 100 %, arba ii) jei visa suma yra didesnė už 100 %, iš didžiausios dalies (-ių) mažėjančia tvarka atimant 0,0005 procentinio punkto, kol gaunama tiksliai 100 %. Šio sprendimo I priede nurodytas banknotų paskirstymo raktas, taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.

2 straipsnis

Eurų banknotų emisija

Eurų banknotus leidžia ECB ir NCB.

3 straipsnis

Emitentų pareigos

1.   NCB išleidžia eurų banknotus į apyvartą ir išima juos iš apyvartos bei atlieka bet kokį fizinį visų eurų banknotų, įskaitant tuos, kuriuos išleido ECB, tvarkymą.

2.   Eurų banknotų turėtojų prašymu NCB keičia visus eurų banknotus į kitus tos pačios vertės eurų banknotus, arba, jei to prašo sąskaitos turėtojas, kredituoja juos į sąskaitas, laikomas priimančiame NCB.

3.   Visus priimtus eurų banknotus NCB laiko įsipareigojimais ir tvarko juos identiškai.

4.   NCB neperveda jų priimtų eurų banknotų kitiems NCB ir saugo tuos eurų banknotus kitai emisijai. Išimties tvarka, ir vadovaudamiesi bet kokiomis ECB valdančiosios tarybos nustatytomis taisyklėmis:

| a) | priimantis NCB gali sunaikinti deformuotus, sugadintus, susidėvėjusius arba iš apyvartos išimtus eurų banknotus; ir |
| --- | --- |

a)

priimantis NCB gali sunaikinti deformuotus, sugadintus, susidėvėjusius arba iš apyvartos išimtus eurų banknotus; ir

| b) | NCB laikomi eurų banknotai dėl logistinių priežasčių gali būti urmu perskirstyti Eurosistemoje. |
| --- | --- |

b)

NCB laikomi eurų banknotai dėl logistinių priežasčių gali būti urmu perskirstyti Eurosistemoje.

4 straipsnis

Eurų banknotų paskirstymas Eurosistemoje

1.   Bendra apyvartoje esančių eurų banknotų vertė paskirstoma Eurosistemos nariams taikant banknotų paskirstymo raktą.

2.   Dėl skirtumo tarp eurų banknotų, paskirstytų kiekvienam NCB pagal banknotų paskirstymo raktą, vertės ir to NCB į apyvartą išleistų eurų banknotų vertės atsiranda vidiniai Eurosistemos likučiai. ECB turi vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, proporcingas jų dalims pasirašyto kapitalo rakte, lygias jo leidžiamų euro banknotų dalies vertei.

5 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas ECB/2001/15 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. sausio 1 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. gruodžio 13 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

1

(2)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

2

(3)  OL L 21, 2009 1 24, p. 66.

3

(4)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

4

(5)  OL L 196, 2010 7 28, p. 24.

5

(6)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

6

(7)  OL L 337, 2001 12 20, p. 52.

7

---

I PRIEDAS

BANKNOTŲ PASKIRSTYMO RAKTAS NUO 2011 M. SAUSIO 1 D.

| Europos centrinis bankas | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| IŠ VISO | 100,0000 % |

Europos centrinis bankas

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

IŠ VISO

100,0000 %

---

II PRIEDAS

PANAIKINTAS SPRENDIMAS IR VĖLESNI JO PAKEITIMAI

| Sprendimas ECB/2001/15 | OL L 337, 2001 12 20, p. 52. |
| --- | --- |
| Sprendimas ECB/2003/23 | OL L 9, 2004 1 15, p. 40. |
| Sprendimas ECB/2004/9 | OL L 205, 2004 6 9, p. 17. |
| Sprendimas ECB/2006/25 | OL L 24, 2007 1 31, p. 13. |
| Sprendimas ECB/2007/19 | OL L 1, 2008 1 4, p. 7. |
| Sprendimas ECB/2008/26 | OL L 21, 2009 1 24, p. 75. |

Sprendimas ECB/2001/15

OL L 337, 2001 12 20, p. 52.

Sprendimas ECB/2003/23

OL L 9, 2004 1 15, p. 40.

Sprendimas ECB/2004/9

OL L 205, 2004 6 9, p. 17.

Sprendimas ECB/2006/25

OL L 24, 2007 1 31, p. 13.

Sprendimas ECB/2007/19

OL L 1, 2008 1 4, p. 7.

Sprendimas ECB/2008/26

OL L 21, 2009 1 24, p. 75.

---

GAIRĖS

| 9.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 35/31

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2010 m. lapkričio 11 d.

dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo

(nauja redakcija)

(ECB/2010/20)

(2011/68/ES)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinio banko (ECB) bendrosios tarybos įnašą pagal ECBS statuto 46 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią įtraukas,

kadangi:

| (1) | 2006 m. lapkričio 10 d. Gairės ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikia padaryti dar keletą dalinių pakeitimų, pirmiausia, susijusių su palūkanų normos rizikos valdymu ir turimų SST perkainojimu, siekiant aiškumo jos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. lapkričio 10 d. Gairės ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikia padaryti dar keletą dalinių pakeitimų, pirmiausia, susijusių su palūkanų normos rizikos valdymu ir turimų SST perkainojimu, siekiant aiškumo jos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija.

| (2) | Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) taikomi ECBS statuto 15 straipsnyje numatyti atskaitomybės reikalavimai. |
| --- | --- |

(2)

Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) taikomi ECBS statuto 15 straipsnyje numatyti atskaitomybės reikalavimai.

| (3) | Vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalimi, analizės ir veiklos tikslais Vykdomoji valdyba sudaro ECBS konsoliduotą balansą. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalimi, analizės ir veiklos tikslais Vykdomoji valdyba sudaro ECBS konsoliduotą balansą.

| (4) | Vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 4 dalimi, 26 straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato reikiamas NCB vykdomų operacijų apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartizavimo taisykles. |
| --- | --- |

(4)

Vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 4 dalimi, 26 straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato reikiamas NCB vykdomų operacijų apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartizavimo taisykles.

| (5) | Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, skelbiamose NCB metinėse finansinėse ataskaitose turėtų būti suderinti, |
| --- | --- |

(5)

Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, skelbiamose NCB metinėse finansinėse ataskaitose turėtų būti suderinti,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiose gairėse:

| a) | NCB – valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas; |
| --- | --- |

a)

NCB – valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

| b) | Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tikslai – tikslai, dėl kurių ECB, vadovaudamasis ECBS statuto 15 ir 26 straipsniais, sudaro I priede išvardytas finansines ataskaitas; |
| --- | --- |

b)

Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tikslai – tikslai, dėl kurių ECB, vadovaudamasis ECBS statuto 15 ir 26 straipsniais, sudaro I priede išvardytas finansines ataskaitas;

| c) | atskaitingas subjektas – ECB arba NCB; |
| --- | --- |

c)

atskaitingas subjektas – ECB arba NCB;

| d) | ketvirčio perkainojimo diena – paskutinė kalendorinė ketvirčio diena; |
| --- | --- |

d)

ketvirčio perkainojimo diena – paskutinė kalendorinė ketvirčio diena;

| e) | konsolidavimas – apskaitos procesas, kuriuo įvairių atskirų juridinių asmenų finansiniai duomenys agreguojami tarsi jie būtų vieno asmens; |
| --- | --- |

e)

konsolidavimas – apskaitos procesas, kuriuo įvairių atskirų juridinių asmenų finansiniai duomenys agreguojami tarsi jie būtų vieno asmens;

| f) | grynųjų pinigų keitimo metai – 12 mėnesių laikotarpis nuo datos, kai eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro; |
| --- | --- |

f)

grynųjų pinigų keitimo metai – 12 mėnesių laikotarpis nuo datos, kai eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;

| g) | banknotų paskirstymo raktas – procentiniai santykiai, gaunami atsižvelgiant į ECB dalį visoje eurų banknotų emisijoje ir NCB daliai visoje šioje eurų banknotų emisijoje taikant pasirašyto kapitalo raktą, kaip numatyta 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendime ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (2); |
| --- | --- |

g)

banknotų paskirstymo raktas – procentiniai santykiai, gaunami atsižvelgiant į ECB dalį visoje eurų banknotų emisijoje ir NCB daliai visoje šioje eurų banknotų emisijoje taikant pasirašyto kapitalo raktą, kaip numatyta 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendime ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (2);

| h) | kredito įstaiga: a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (3) 2 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalies a punkte, kaip jie įgyvendinti nacionalinėje teisėje, ir kurią prižiūri kompetentinga institucija; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai. |
| --- | --- |

h)

kredito įstaiga: a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (3) 2 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalies a punkte, kaip jie įgyvendinti nacionalinėje teisėje, ir kurią prižiūri kompetentinga institucija; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai.

2.   Kitų techninių šiose Gairėse vartojamų terminų apibrėžtys pateikiamos II priede.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šios gairės taikomos ECB ir NCB Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tikslais.

2.   Šių gairių taikymo sritis apima tik ECBS statute nustatytą Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės režimą. Todėl jos netaikomos NCB nacionalinei atskaitomybei ir finansinėms ataskaitoms. Siekiant užtikrinti Eurosistemos ir nacionalinių režimų suderinamumą ir palyginamumą, rekomenduojama, kad NCB, sudarydami savo nacionalines ataskaitas ir finansinę atskaitomybę, kiek įmanoma labiau vadovautųsi šiose gairėse nustatytomis taisyklėmis.

3 straipsnis

Pagrindiniai apskaitos principai

Taikomi šie pagrindiniai apskaitos principai:

a)   ekonominė realybė ir skaidrumas: apskaitos metodai ir finansinė atskaitomybė atspindi ekonominę realybę, yra skaidrūs ir atitinka kokybines suprantamumo, tinkamumo, patikimumo ir palyginamumo savybes. Sandoriai įtraukiami į apskaitą ir pateikiami atskaitomybėje atsižvelgiant ne tik į jų teisinę formą, bet ir į jų turinį bei ekonominę realybę;

b)   apdairumas (atsargumas): turtas ir įsipareigojimai vertinami bei pajamos pripažįstamos apdairiai. Šiose gairėse tai reiškia, kad nerealizuotas prieaugis nėra pripažįstamas pajamomis ir parodomas pelno (nuostolio) sąskaitoje, o įrašomas tiesiai į perkainojimo sąskaitą, ir kad nerealizuotas nuostolis metų gale įrašomas į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jis viršija ankstesnį perkainojimo pelną, įrašytą atitinkamoje perkainojimo sąskaitoje. Paslėpti rezervai arba sąmoningai klaidingai rodomi duomenys balanse bei pelno (nuostolio) ataskaitoje yra nesuderinami su apdairumo (atsargumo) principu;

c)   įvykiai po balanso: turtas ir įsipareigojimai tikslinami įvykiais, įvykusiais tarp metinio balanso sudarymo dienos ir dienos, kurią atitinkami organai patvirtina finansines ataskaitas, jeigu šie įvykiai turi įtakos turto arba įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną. Jeigu įvykiai po balanso sudarymo dienos neturi įtakos turto ir įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną, tačiau yra tokie svarbūs, kad jų neatskleidimas turėtų reikšmės finansinių ataskaitų naudotojams jas tinkamai įvertinti ir priimti sprendimus, turtas ir įsipareigojimai nėra tikslinami, bet minėtieji įvykiai yra atskleidžiami;

d)   reikšmingumas: nukrypimai nuo apskaitos taisyklių, įskaitant ir turinčius reikšmės atskirų NCB ir ECB pelno (nuostolio) ataskaitų apskaičiavimui, galimi tik tuomet, jei šiuos nukrypimus galima pagrįstai laikyti nereikšmingais bendrame kontekste ir pateikiant atskaitingo subjekto finansines ataskaitas;

e)   veiklos tęstinumas: apskaita tvarkoma vadovaujantis tuo, kad veikla ateityje nenutrūks;

f)   kaupimo principas: pajamos ir išlaidos pripažįstamos tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo jos buvo uždirbtos arba patirtos, o ne tada, kai jos buvo gautos arba sumokėtos;

g)   nuoseklumas ir palyginamumas: balanso vertinimo ir pajamų pripažinimo kriterijai Eurosistemoje taikomi nuosekliai, vadovaujantis bendrumo ir tęstinumo principais, siekiant užtikrinti finansinės atskaitomybės duomenų palyginamumą.

4 straipsnis

Turto ir įsipareigojimų pripažinimas

Finansinis arba kitas turtas ir (arba) įsipareigojimas atsiskaitančio subjekto balanse pripažįstamas tik tada, jeigu jis atitinka visas šias sąlygas:

| a) | tikėtina, kad su turto arba įsipareigojimo straipsniu susijusią bet kokią būsimą ekonominę naudą ateityje gaus arba perduos atskaitingas subjektas; |
| --- | --- |

a)

tikėtina, kad su turto arba įsipareigojimo straipsniu susijusią bet kokią būsimą ekonominę naudą ateityje gaus arba perduos atskaitingas subjektas;

| b) | iš esmės visos rizikos ir atlygiai, susiję su turtu arba įsipareigojimu, buvo perduoti atskaitingam subjektui; |
| --- | --- |

b)

iš esmės visos rizikos ir atlygiai, susiję su turtu arba įsipareigojimu, buvo perduoti atskaitingam subjektui;

| c) | galima patikimai įvertinti atskaitingo subjekto turto kainą arba vertę, arba įsipareigojimo dydį. |
| --- | --- |

c)

galima patikimai įvertinti atskaitingo subjekto turto kainą arba vertę, arba įsipareigojimo dydį.

5 straipsnis

Ekonominis ir pinigų (atsiskaitymų) metodai

1.   Užsienio valiutų keitimo sandoriai, finansinės priemonės užsienio valiuta ir susijusios sukauptos sumos parodomos taikant ekonominį metodą. Šiam metodui įgyvendinti sukurti du skirtingi būdai:

| a) | „įprastas metodas“, kaip išdėstyta III priedo III ir IV skyriuose; ir |
| --- | --- |

a)

„įprastas metodas“, kaip išdėstyta III priedo III ir IV skyriuose; ir

| b) | „alternatyvusis metodas“, kaip išdėstyta III priede. |
| --- | --- |

b)

„alternatyvusis metodas“, kaip išdėstyta III priede.

2.   Vertybinių popierių, įskaitant nuosavybės priemones, sandoriai užsienio valiuta ir toliau gali būti apskaitomi taikant pinigų (atsiskaitymų) metodą. Susijusios sukauptos palūkanos, įskaitant premijas arba nuolaidas, parodomos kiekvieną dieną nuo neatidėliotino atsiskaitymo datos.

3.   Bet kokiems konkretiems eurais išreikštiems sandoriams, finansinėms priemonėms ir susijusioms sukauptoms sumoms parodyti NCB gali naudoti ekonominį arba pinigų (atsiskaitymų) metodą.

4.   Išskyrus ketvirčio pabaigos ir metų pabaigos ataskaitų patikslinimus ir duomenis, atskleistus straipsniuose „Kitas turtas“ ir „Kiti įsipareigojimai“, kasdieninėje finansinėje atskaitomybėje pateiktos sumos Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais rodo tik grynųjų pinigų judėjimą balanso straipsniuose.

II   SKYRIUS

BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS

6 straipsnis

Balanso struktūra

ECB ir NCB balansai Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais sudaromi pagal IV priede išdėstytą struktūrą.

7 straipsnis

Balanso vertinimo taisyklės

1.   Jeigu IV priede nenurodyta kitaip, balansas vertinamas einamaisiais rinkos kursais ir kainomis.

2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki termino pabaigos, ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas ketvirčio perkainojimo dieną. Tai nekliudo atskaitingiems subjektams vidiniais tikslais savo portfelius perkainoti dažniau su sąlyga, kad ketvirčio bėgyje balansų straipsnius jie parodo tik sandorio verte.

3.   Neskiriami aukso kainos ir valiutos perkainojimo skirtumai, tačiau bendras aukso perkainojimo skirtumas apskaitomas remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio keitimo kursą ketvirčio perkainojimo dieną. Užsienio valiutos kursas, įskaitant balansinius ir nebalansinius sandorius, atskirai perkainojamas kiekvienai užsienio valiutai. Taikant šį straipsnį, turimos SST, įskaitant paskirtąsias individualias užsienio valiutos pozicijas, kurios sudaro SST krepšelį, laikomos viena pozicija. Vertybiniai popieriai atskirai perkainojami pagal kiekvieną kodą, t. y. tą patį ISIN numerį/rūšį. Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai arba vertybiniai popieriai, įtraukti į straipsnius „Kitas finansinis turtas“ arba „Kita“, laikomi atskira pozicija.

4.   Perkainojimo įrašai kito ketvirčio pabaigoje anuliuojami, išskyrus nerealizuotus nuostolius, kurie metų pabaigoje įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą; ketvirčio eigoje visi sandoriai ataskaitose parodomi sandorio kainomis ir kursais.

5.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino, laikomi atskira pozicija, vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino, gali būti parduoti terminui nepasibaigus esant bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; |
| --- | --- |

a)

jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu;

| b) | jei vertybiniai popieriai parduodami termino suėjimo datos mėnesį; |
| --- | --- |

b)

jei vertybiniai popieriai parduodami termino suėjimo datos mėnesį;

| c) | išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui, arba laikantis konkretaus Valdančiosios tarybos pinigų politikos sprendimo. |
| --- | --- |

c)

išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui, arba laikantis konkretaus Valdančiosios tarybos pinigų politikos sprendimo.

8 straipsnis

Grįžtamieji sandoriai

1.   Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atpirkimo sandorį, apskaitoje parodomas kaip gautas įkeitimu užtikrintas kitos sandorio šalies indėlis balanso įsipareigojimų dalyje, o straipsnis, kuris buvo pateiktas kaip įkaitas, ir toliau lieka balanso turto dalyje. Parduotus vertybinius popierius, kurie pagal atpirkimo sandorius turi būti atpirkti atgal, atpirkti turintis atskaitingas subjektas ir toliau laiko turtu, priklausančiu tam pačiam portfeliui, iš kurio jie buvo parduoti.

2.   Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atpirkimo investavimo sutartį, apskaitant paskolos sumą parodomas balanso turto dalyje kaip banko suteikta įkeitimu užtikrinta paskola. Pagal atpirkimo investavimo sandorius įsigyti vertybiniai popieriai nėra perkainojami, o lėšas skolinantis atskaitingas subjektas dėl to susidarančio pelno arba nuostolio negali įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą.

3.   Vertybinių popierių skolinimo sandorių atveju vertybiniai popieriai išlieka skolintojo balanse. Šie sandoriai apskaitomi tokia pat tvarka, kaip ir atpirkimo operacijos. Tačiau, jeigu vertybiniai popieriai, kuriuos pasiskolina atskaitingas subjektas, veikiantis kaip gavėjas, metų pabaigoje nėra laikomi jo pasaugos sąskaitoje, gavėjas sudaro atidėjinius nuostoliams, jeigu nuo skolinimo sandorio sudarymo dienos užtikrinamųjų vertybinių popierių rinkos vertė padidėjo. Gavėjas parodo įsipareigojimą už vertybinių popierių grąžinimą, jeigu per tą laiką vertybiniai popieriai buvo parduoti.

4.   Įkeitimu užtikrinti aukso sandoriai laikomi atpirkimo sandoriais. Su šiais įkeitimu užtikrintais sandoriais susiję aukso srautai finansinėse ataskaitose neparodomi, o skirtumas tarp neatidėliotinos ir išankstinės sandorio kainų į apskaitą įtraukiamas taikant kaupimo principą.

5.   Grįžtamieji sandoriai, įskaitant vertybinių popierių skolinimo sandorius, sudaryti pagal automatizuotą vertybinių popierių skolinimo programą, balanse apskaitomi tik tada, jeigu įkaitas pateikiamas grynaisiais pinigais, esančiais atitinkamo NCB arba ECB sąskaitoje.

9 straipsnis

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

1.   Šis straipsnis taikomas kotiruojamų nuosavybės priemonių, tai yra, nuosavybės akcijų arba nuosavybės fondų, apskaitai, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininkus, išskyrus veiklą dėl pensijų fondų, dalyvavimo teises, investavimą į dukterines ar kontroliuojamas bendroves.

2.   Nuosavybės priemonės užsienio valiuta ir parodytos straipsnyje „Kitas turtas“ neįtraukiamos į bendrąją valiutos poziciją, bet įskaičiuojamos į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos pelnas ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidutinio kurso metodą arba vidutinio kurso metodą.

3.   Nuosavybės portfeliai perkainojami pagal 7 straipsnio 2 dalį. Perkainojimas atliekamas atskirai pagal kiekvieną priemonę. Nuosavybės fondų kainos perkainojamos taikant grynąjį metodą, o ne pagal atskiras akcijas. Negalima atlikti skirtingų nuosavybės akcijų arba skirtingų nuosavybės fondų tarpusavio užskaitos.

4.   Sandoriai balanse parodomi sandorio kaina.

5.   Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į įgyto turto kainą, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje.

6.   Nupirktų dividendų suma įtraukiama į nuosavybės priemonės įsigijimo kainą. Iki dividendų gavimo nupirktų dividendų suma gali būti parodoma kaip atskiras straipsnis.

7.   Su dividendais susijusios sukauptos sumos nėra įtraukiamos į apskaitą periodo pabaigoje, kadangi jos jau yra atspindėtos nuosavybės priemonių rinkos kainoje, išskyrus priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendus.

8.   Teisių į nuosavybės priemones suteikimas parodomas kaip atskiras turtas, jas suteikus. Įsigijimo kaina apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą vidutinę nuosavybės kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva: teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į šios teisės vertę rinkoje, esamą vidutinę nuosavybės priemonės kainą ir nuosavybės priemonės rinkos kainą iki teisės į šią priemonę suteikimo.

10 straipsnis

Vertybinių popierių palūkanų normos rizikos valdymas išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

1.   Vertybinių popierių palūkanų normos rizikos valdymas išvestine finansine priemone atliekamas sukuriant tokią išvestinę finansinę priemonę, kad jos tikrosios vertės pokytis kompensuotų valdomos rizikos vertybinių popierių tikėtiną tikrosios vertės pokytį, atsirandantį dėl besikeičiančių palūkanų normų.

2.   Priemonės su valdoma rizika ir rizikos valdymo priemonės yra pripažįstamos ir traktuojamos pagal šiose gairėse nustatytas bendrąsias nuostatas, vertinimo taisykles, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomus reikalavimus.

3.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio b punkto, 7 straipsnio 3 dalies, 13 straipsnio 1 ir 2 dalių, 14 straipsnio 1 dalies b punkto, 14 straipsnio 2 dalies d punkto ir 15 straipsnio 2 dalies, vertinant valdomos rizikos vertybinius popierius ir riziką valdančias išvestines finansines priemones alternatyviai gali būti taikomos šios nuotatos:

| a) | Vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės perkainojami ir įrašomi balanse jų rinkos vertėmis kiekvieno ketvirčio pabaigoje. Priemonių su valdoma rizika ir rizikos valdymo priemonių nerealizuoto pelno (nuotolių) grynoji suma vertinama šiuo asimetrišku būdu:






  i) | grynieji nerealizuoti nuostoliai metų pabaigoje įtraukiami į pelno ir nuostolio ataskaitą, ir likusiam priemonės su valdoma rizika laikotarpiui rekomenduojama juos amortizuoti; ir |
| --- | --- | --- |

a)

Vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės perkainojami ir įrašomi balanse jų rinkos vertėmis kiekvieno ketvirčio pabaigoje. Priemonių su valdoma rizika ir rizikos valdymo priemonių nerealizuoto pelno (nuotolių) grynoji suma vertinama šiuo asimetrišku būdu:

i)

grynieji nerealizuoti nuostoliai metų pabaigoje įtraukiami į pelno ir nuostolio ataskaitą, ir likusiam priemonės su valdoma rizika laikotarpiui rekomenduojama juos amortizuoti; ir

| ii) | grynosios nerealizuotos pajamos įrašomos perkainojimo sąskaitoje ir kitą perkainojimo dieną anuliuojamos. |
| --- | --- |

ii)

grynosios nerealizuotos pajamos įrašomos perkainojimo sąskaitoje ir kitą perkainojimo dieną anuliuojamos.

| b) | Jau turimų vertybinių popierių rizikos valdymas: jei valdomos rizikos vertybinių popierių vidutinė kaina skiriasi nuo vertybinių popierių rinkos kainos tą dieną, kai pradėta valdyti jų rizika, taikomos šios nuostatos:






  i) | nerealizuotos vertybinių popierių pajamos tą dieną įrašomos į perkainavimo ataskaitą, o nerealizuoti nuostoliai apskaitomi pelno (nuostolio) ataskaitoje; ir |
| --- | --- | --- |

b)

Jau turimų vertybinių popierių rizikos valdymas: jei valdomos rizikos vertybinių popierių vidutinė kaina skiriasi nuo vertybinių popierių rinkos kainos tą dieną, kai pradėta valdyti jų rizika, taikomos šios nuostatos:

i)

nerealizuotos vertybinių popierių pajamos tą dieną įrašomos į perkainavimo ataskaitą, o nerealizuoti nuostoliai apskaitomi pelno (nuostolio) ataskaitoje; ir

| ii) | a punkto nuostatos taikomos rinkos verčių pokyčiams, atsiradusiems po dienos, kai buvo pradėta valdyti rizika. |
| --- | --- |

ii)

a punkto nuostatos taikomos rinkos verčių pokyčiams, atsiradusiems po dienos, kai buvo pradėta valdyti rizika.

| c) | Rekomenduojama, kad dieną, kai pradėta valdyti rizika, neamortizuotų premijų ir nuolaidų balansas būtų amortizuojamas likusiam priemonės su valdoma rizika laikotarpiui. |
| --- | --- |

c)

Rekomenduojama, kad dieną, kai pradėta valdyti rizika, neamortizuotų premijų ir nuolaidų balansas būtų amortizuojamas likusiam priemonės su valdoma rizika laikotarpiui.

4.   Kai rizikos valdymo apskaita nutraukiama, nuo nutraukimo dienos atskaitingojo subjekto apskaitoje esantys vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės pagal šių gairių bendrąsias taisykles vertinami kaip atskiros priemonės.

5.   3 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | pradedant valdyti riziką parengiami oficialūs dokumentai, parodantys rizikos valdymo santykį ir rizikos valdymo tikslą bei strategiją. Šie dokumentai apima visą šią informaciją: i) kaip rizikos valdymo priemonė naudojamos išvestinės finansinės priemonės identifikavimas; ii) susijusių valdomos rizikos vertybinių popierių identifikavimas; ir iii) išvestinės finansinės priemonės efektyvumo kompensuojant vertybinių popierių tikrosios vertės pokyčius, atsirandančius dėl palūkanų normų rizikos, įvertinimas; |
| --- | --- |

a)

pradedant valdyti riziką parengiami oficialūs dokumentai, parodantys rizikos valdymo santykį ir rizikos valdymo tikslą bei strategiją. Šie dokumentai apima visą šią informaciją: i) kaip rizikos valdymo priemonė naudojamos išvestinės finansinės priemonės identifikavimas; ii) susijusių valdomos rizikos vertybinių popierių identifikavimas; ir iii) išvestinės finansinės priemonės efektyvumo kompensuojant vertybinių popierių tikrosios vertės pokyčius, atsirandančius dėl palūkanų normų rizikos, įvertinimas;

| b) | tikėtina, kad rizikos valdymas yra labai efektyvus, ir rizikos valdymą galima patikimai išmatuoti. Turi būti įvertintas būsimas ir buvęs efektyvumas. Rekomenduojama, kad:






  i) | būsimas efektyvumas būtų matuojamas lyginant rizikos valdymo vertybinių popierių buvusią tikrąją vertę su riziką valdančios priemonės buvusia tikrąja verte arba parodant didelę statistinę koreliaciją tarp vertybinių popierių, kurių rizika valdoma, tikrosios vertės ir riziką valdančios priemonės tikrosios vertės; ir |
| --- | --- | --- |

b)

tikėtina, kad rizikos valdymas yra labai efektyvus, ir rizikos valdymą galima patikimai išmatuoti. Turi būti įvertintas būsimas ir buvęs efektyvumas. Rekomenduojama, kad:

i)

būsimas efektyvumas būtų matuojamas lyginant rizikos valdymo vertybinių popierių buvusią tikrąją vertę su riziką valdančios priemonės buvusia tikrąja verte arba parodant didelę statistinę koreliaciją tarp vertybinių popierių, kurių rizika valdoma, tikrosios vertės ir riziką valdančios priemonės tikrosios vertės; ir

| ii) | buvęs efektyvumas būtų parodomas, jei santykis tarp vertybinių popierių, kurių rizika valdoma, faktinio pelno (nuostolių) ir riziką valdančių priemonių yra nuo 80 % iki 125 %. |
| --- | --- |

ii)

buvęs efektyvumas būtų parodomas, jei santykis tarp vertybinių popierių, kurių rizika valdoma, faktinio pelno (nuostolių) ir riziką valdančių priemonių yra nuo 80 % iki 125 %.

6.   Valdant vertybinių popierių grupės riziką, taikomos šios nuostatos: vertybiniai popieriai su panašia palūkanų norma gali būti apibendrinti ir jų grupės rizika gali būti valdoma, tik tada, jei jie tenkina visas šias sąlygas:

| a) | tai panašios trukmės vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

a)

tai panašios trukmės vertybiniai popieriai;

| b) | vertybinių popierių grupės būsimo ir buvosio efektyvumo rezultatai yra teigiami; |
| --- | --- |

b)

vertybinių popierių grupės būsimo ir buvosio efektyvumo rezultatai yra teigiami;

| c) | tikėtina, kad kiekvieno grupės vertybinio popierio tikrosios vertės pokytis, atsirandantis dėl valdomos rizikos, yra maždaug proporcingas vertybinių popierių grupės visos tikrosios vertės pokyčiui, atsirandančiam dėl apdraustos rizikos. |
| --- | --- |

c)

tikėtina, kad kiekvieno grupės vertybinio popierio tikrosios vertės pokytis, atsirandantis dėl valdomos rizikos, yra maždaug proporcingas vertybinių popierių grupės visos tikrosios vertės pokyčiui, atsirandančiam dėl apdraustos rizikos.

11 straipsnis

Sintetinės priemonės

1.   Priemonės, sujungtos tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, pripažįstamos ir jų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų priemonių, laikantis šiose gairėse nustatytų bendrųjų nuostatų, vertinimo taisyklių, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomų reikalavimų.

2.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio b punkto, 7 straipsnio 3 dalies, 13 straipsnio 1 dalies ir 15 straipsnio 2 dalies, sintetinių priemonių vertinimui gali būti taikomos šios alternatyvios taisyklės:

| a) | priemonių, sujungtų tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, nerealizuoto pelno ir nuostolių tarpusavio užskaita atliekama metų pabaigoje. Tokiu atveju grynasis nerealizuotas pelnas įrašomas į perkainojimo sąskaitą. Grynieji nerealizuoti nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius grynuosius perkainojimo pelnus, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
| --- | --- |

a)

priemonių, sujungtų tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, nerealizuoto pelno ir nuostolių tarpusavio užskaita atliekama metų pabaigoje. Tokiu atveju grynasis nerealizuotas pelnas įrašomas į perkainojimo sąskaitą. Grynieji nerealizuoti nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius grynuosius perkainojimo pelnus, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą;

| b) | vertybiniai popieriai, laikomi kaip sintetinės priemonės dalis, yra ne viso šių vertybinių popierių paketo dalis, o atskiro paketo dalis; |
| --- | --- |

b)

vertybiniai popieriai, laikomi kaip sintetinės priemonės dalis, yra ne viso šių vertybinių popierių paketo dalis, o atskiro paketo dalis;

| c) | nerealizuoti nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir atitinkamas nerealizuotas vertės prieaugis atskirai amortizuojami paskesniais metais. |
| --- | --- |

c)

nerealizuoti nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir atitinkamas nerealizuotas vertės prieaugis atskirai amortizuojami paskesniais metais.

3.   Jei viena iš sujungtų priemonių baigia galioti, yra parduodama, baigiasi jos trukmė arba ja pasinaudojama, atskaitingas subjektas toliau nebetaiko 2 dalyje nurodytų alternatyvių taisyklių ir bet koks neamortizuotas vertės prieaugis, kredituotas pelno (nuostolio) ataskaitoje ankstesniais metais, nedelsiant anuliuojamas.

4.   2 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | atskiros priemonės yra valdomos kaip viena jungtinė priemonė ir jų pelningumas yra vertinamas kaip vienos jungtinės priemonės, remiantis rizikos valdymo arba investavimo strategija; |
| --- | --- |

a)

atskiros priemonės yra valdomos kaip viena jungtinė priemonė ir jų pelningumas yra vertinamas kaip vienos jungtinės priemonės, remiantis rizikos valdymo arba investavimo strategija;

| b) | pradinio pripažinimo metu atskiros priemonės yra suskirstytos ir pažymėtos kaip sintetinė priemonė; |
| --- | --- |

b)

pradinio pripažinimo metu atskiros priemonės yra suskirstytos ir pažymėtos kaip sintetinė priemonė;

| c) | taikomos alternatyvios taisyklės panaikina arba žymiai sumažina vertinimo nesuderinamumą (vertinimo neatitikimą), kuris atsirastų, jei būtų taikomos šiose gairėse atskiroms priemonėms nustatytos bendrosios taisyklės; |
| --- | --- |

c)

taikomos alternatyvios taisyklės panaikina arba žymiai sumažina vertinimo nesuderinamumą (vertinimo neatitikimą), kuris atsirastų, jei būtų taikomos šiose gairėse atskiroms priemonėms nustatytos bendrosios taisyklės;

| d) | yra oficialūs dokumentai, leidžiantys patikrinti, kad yra tenkinamos a, b ir c punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

d)

yra oficialūs dokumentai, leidžiantys patikrinti, kad yra tenkinamos a, b ir c punktuose nustatytos sąlygos.

12 straipsnis

Banknotai

1.   ECBS statuto 49 straipsniui įgyvendinti, NCB turimi kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotai apskaitomi ne kaip apyvartoje esantys banknotai, bet kaip vidiniai Eurosistemos likučiai. Kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotų tvarkymo procedūra yra tokia:

| a) | NCB, gaunantis kito NCB išleistus euro zonos nacionalinės valiutos vienetais išreikštus banknotus, kiekvieną dieną informuoja emisijos NCB apie keitimui pateiktų banknotų vertę, išskyrus jeigu konkrečios dienos apimtis yra maža. Emisijos NCB išduoda atitinkamą mokėjimą gaunančiam NCB per TARGET2 sistemą; ir |
| --- | --- |

a)

NCB, gaunantis kito NCB išleistus euro zonos nacionalinės valiutos vienetais išreikštus banknotus, kiekvieną dieną informuoja emisijos NCB apie keitimui pateiktų banknotų vertę, išskyrus jeigu konkrečios dienos apimtis yra maža. Emisijos NCB išduoda atitinkamą mokėjimą gaunančiam NCB per TARGET2 sistemą; ir

| b) | gavus pirmiau minėtą pranešimą, emisijos NCB apskaitoje patikslinami straipsnio „Banknotai apyvartoje“ duomenys. |
| --- | --- |

b)

gavus pirmiau minėtą pranešimą, emisijos NCB apskaitoje patikslinami straipsnio „Banknotai apyvartoje“ duomenys.

2.   NCB balansų straipsnio „banknotai apyvartoje“ sumą sudaro trys sudedamosios dalys:

| a) | netikslinta eurų banknotų apyvartoje vertė, įskaitant grynųjų pinigų keitimo metais banknotus nacionalinės euro zonos valiutos vienetais eurą įsivedančiam NCB, kuri apskaičiuojama pagal vieną iš šių dviejų metodų:







  A metodas | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| B metodas | : | B = I – R – N |

a)

netikslinta eurų banknotų apyvartoje vertė, įskaitant grynųjų pinigų keitimo metais banknotus nacionalinės euro zonos valiutos vienetais eurą įsivedančiam NCB, kuri apskaičiuojama pagal vieną iš šių dviejų metodų:

A metodas

:

B = P – D – N – S

B metodas

:

B = I – R – N

Kur:

| B | – netikslinta „Banknotų apyvartoje“ vertė; |
| --- | --- |
| P | – pagamintų arba iš spausdintojo ar kitų NCB gautų banknotų vertė; |
| D | – sunaikintų banknotų vertė; |
| N | – emisijos NCB nacionalinių banknotų, kuriuos turi kitas NCB (apie kuriuos pranešta; bet kurie dar neišsiųsti), vertė; |
| I | – į apyvartą išleistų banknotų vertė; |
| R | – gautų banknotų vertė; |
| S | – atsargose (saugykloje) laikomų banknotų vertė; |

B

– netikslinta „Banknotų apyvartoje“ vertė;

P

– pagamintų arba iš spausdintojo ar kitų NCB gautų banknotų vertė;

D

– sunaikintų banknotų vertė;

N

– emisijos NCB nacionalinių banknotų, kuriuos turi kitas NCB (apie kuriuos pranešta; bet kurie dar neišsiųsti), vertė;

I

– į apyvartą išleistų banknotų vertė;

R

– gautų banknotų vertė;

S

– atsargose (saugykloje) laikomų banknotų vertė;

| b) | atimama su Išplėstinės pasaugos inventorizacijos (IPI) programa susijusi nepatenkintų pretenzijų ECI banko atžvilgiu suma, jei perleidžiama su IPI programa susijusių banknotų nuosavybės teisė; |
| --- | --- |

b)

atimama su Išplėstinės pasaugos inventorizacijos (IPI) programa susijusi nepatenkintų pretenzijų ECI banko atžvilgiu suma, jei perleidžiama su IPI programa susijusių banknotų nuosavybės teisė;

| c) | pridedama arba atimama patikslinimų suma, gauta pritaikius banknotų paskirstymo raktą. |
| --- | --- |

c)

pridedama arba atimama patikslinimų suma, gauta pritaikius banknotų paskirstymo raktą.

III   SKYRIUS

PAJAMŲ PRIPAŽINIMAS

13 straipsnis

Pajamų pripažinimas

1.   Pajamų pripažinimui taikomos šios taisyklės:

| a) | realizuotos pajamos ir išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

realizuotos pajamos ir išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą;

| b) | nerealizuoti prieaugiai nepripažįstami pajamomis ir įrašomi tiesiai į perkainojimo sąskaitas; |
| --- | --- |

b)

nerealizuoti prieaugiai nepripažįstami pajamomis ir įrašomi tiesiai į perkainojimo sąskaitas;

| c) | metų pabaigoje nerealizuoti nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
| --- | --- |

c)

metų pabaigoje nerealizuoti nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą;

| d) | nerealizuotas nuostolis, įtrauktas į pelno (nuostolio) ataskaitą, negali būti kompensuojamas paskesniais metais susidariusiu nauju nerealizuotu prieaugiu; |
| --- | --- |

d)

nerealizuotas nuostolis, įtrauktas į pelno (nuostolio) ataskaitą, negali būti kompensuojamas paskesniais metais susidariusiu nauju nerealizuotu prieaugiu;

| e) | nerealizuotas nuostolis, patirtas dėl vertybinio popieriaus, valiutos ar aukso pozicijos, negali būti padengiamas kitų vertybinių popierių, kitos valiutos ar aukso nerealizuotu prieaugiu; |
| --- | --- |

e)

nerealizuotas nuostolis, patirtas dėl vertybinio popieriaus, valiutos ar aukso pozicijos, negali būti padengiamas kitų vertybinių popierių, kitos valiutos ar aukso nerealizuotu prieaugiu;

| f) | metų pabaigoje nuostoliai dėl vertės sumažėjimo įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą ir neanuliuojami paskesniais metais, nebent vertės sumažėjimas sumažėja ir šis sumažėjimas gali būti susietas su stebimu įvykiu, kuris įvyko po to, kai vertės sumažėjimas buvo apskaitytas pirmą kartą. |
| --- | --- |

f)

metų pabaigoje nuostoliai dėl vertės sumažėjimo įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą ir neanuliuojami paskesniais metais, nebent vertės sumažėjimas sumažėja ir šis sumažėjimas gali būti susietas su stebimu įvykiu, kuris įvyko po to, kai vertės sumažėjimas buvo apskaitytas pirmą kartą.

2.   Išleistų į apyvartą ir įsigytų vertybinių popierių premija arba nuolaida apskaičiuojama ir apskaitoje parodoma kaip palūkanų pajamų dalis bei amortizuojama per likusį laikotarpį iki vertybinių popierių išpirkimo taikant tiesinį–linijinį metodą arba vidaus grąžos (internal rate of return, IRR) metodą. IRR metodas yra privalomas diskontinių vertybinių popierių atžvilgiu, kai nuo šių vertybinių popierių įsigijimo iki jų išpirkimo yra daugiau nei vieneri metai.

3.   Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais, pvz. mokėtinos palūkanos ir amortizuotos premijos ir (arba) nuolaidos užsienio valiuta, apskaičiuojamos ir parodomos ataskaitose kiekvieną dieną, remiantis naujausiais turimais kursais. Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais eurais, apskaičiuojamos ir parodomos ataskaitose ne rečiau kaip kas ketvirtį. Sukauptos sumos kituose straipsniuose apskaičiuojamos ir parodomos ataskaitose ne rečiau kaip kartą per metus.

4.   Nepriklausomai nuo sukauptų sumų apskaičiavimo dažnumo, tačiau atsižvelgiant į išimtis, nustatytas 5 straipsnio 4 dalyje, atskaitingi subjektai per ketvirtį duomenis teikia sandorio verte.

5.   Sukauptos sumos užsienio valiuta perskaičiuojamos valiutų kursu įrašymo dieną ir turi įtakos valiutos pozicijai.

6.   Paprastai per metus sukauptų sumų apskaičiavimui galima taikyti vietos praktiką (t. y. galima skaičiuoti iki ketvirčio paskutinės darbo dienos arba paskutinės kalendorinės dienos). Tačiau metų pabaigoje privaloma diena, iki kurios suskaičiuojamos sukauptos sumos, yra gruodžio 31 d.

7.   Realizuotos užsienio valiutos pajamos ir išlaidos gali susidaryti pagal valiutos išlaidas, dėl kurių pasikeičia atskiros valiutos pozicija.

14 straipsnis

Sandorių kaina

1.   Sandorių kainai nustatyti taikomos šios bendrosios taisyklės:

| a) | vidutinės kainos taikomas aukso, užsienio valiutos priemonių ir vertybinių popierių kasdienėje apskaitoje apskaičiuojant parduotų straipsnių įsigijimo kainą, atsižvelgiant į keitimo kurso ir (arba) kainų svyravimus; |
| --- | --- |

a)

vidutinės kainos taikomas aukso, užsienio valiutos priemonių ir vertybinių popierių kasdienėje apskaitoje apskaičiuojant parduotų straipsnių įsigijimo kainą, atsižvelgiant į keitimo kurso ir (arba) kainų svyravimus;

| b) | turto ir (arba) įsipareigojimų vidutinė kaina ir (arba) kursas sumažinamas arba padidinamas nerealizuoto nuostolio suma, kuri metų pabaigoje įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

turto ir (arba) įsipareigojimų vidutinė kaina ir (arba) kursas sumažinamas arba padidinamas nerealizuoto nuostolio suma, kuri metų pabaigoje įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą;

| c) | įsigyjant vertybinius popierius su atkarpa, nupirktos atkarpos išmokos suma apskaitoje parodoma kaip atskiras straipsnis. Įsigyjant vertybinius popierius užsienio valiuta, nupirkta atkarpos išmokos suma įtraukiama į šios valiutos poziciją, tačiau ši suma neįtakoja nei turto įsigijimo kainos nustatant vertybinio popieriaus vidutinę kainą, nei tos valiutos įsigijimo kainos. |
| --- | --- |

c)

įsigyjant vertybinius popierius su atkarpa, nupirktos atkarpos išmokos suma apskaitoje parodoma kaip atskiras straipsnis. Įsigyjant vertybinius popierius užsienio valiuta, nupirkta atkarpos išmokos suma įtraukiama į šios valiutos poziciją, tačiau ši suma neįtakoja nei turto įsigijimo kainos nustatant vertybinio popieriaus vidutinę kainą, nei tos valiutos įsigijimo kainos.

2.   Vertybiniams popieriams taikomos šios specialios taisyklės:

| a) | sandoriai apskaitoje parodomi sandorio kaina ir į finansines sąskaitas įrašomi „švaria“ kaina (be palūkanų); |
| --- | --- |

a)

sandoriai apskaitoje parodomi sandorio kaina ir į finansines sąskaitas įrašomi „švaria“ kaina (be palūkanų);

| b) | atlygiai už saugojimo ir tvarkymo paslaugas, už einamąsias sąskaitas ir kitos netiesioginės išlaidos neįskaitomos į sandorio kainą ir turi būti parodomos pelno (nuostolio) ataskaitoje. Šios išlaidos neįtraukiamos į atitinkamo turto vidutinę kainą; |
| --- | --- |

b)

atlygiai už saugojimo ir tvarkymo paslaugas, už einamąsias sąskaitas ir kitos netiesioginės išlaidos neįskaitomos į sandorio kainą ir turi būti parodomos pelno (nuostolio) ataskaitoje. Šios išlaidos neįtraukiamos į atitinkamo turto vidutinę kainą;

| c) | pajamos apskaitoje parodomos bendra suma kartu su gražintinomis sumomis ir kitais mokesčiais, kurie parodomi atskirai; |
| --- | --- |

c)

pajamos apskaitoje parodomos bendra suma kartu su gražintinomis sumomis ir kitais mokesčiais, kurie parodomi atskirai;

| d) | skaičiuojant vertybinio popieriaus vidutinę įsigijimo kainą: i) nauja svertinė vidutinė kaina apskaičiuojama prie praėjusios dienos pozicijos pridėjus visus dienos pirkimus pagal jų įsigijimo kainą, po to apskaitoje parodomi tos pačios dienos pardavimai arba ii) vidutinė kaina tikslinama paeiliui pagal kiekvieną per dieną įvykusį vertybinių popierių pirkimo ir pardavimo sandorį. |
| --- | --- |

d)

skaičiuojant vertybinio popieriaus vidutinę įsigijimo kainą: i) nauja svertinė vidutinė kaina apskaičiuojama prie praėjusios dienos pozicijos pridėjus visus dienos pirkimus pagal jų įsigijimo kainą, po to apskaitoje parodomi tos pačios dienos pardavimai arba ii) vidutinė kaina tikslinama paeiliui pagal kiekvieną per dieną įvykusį vertybinių popierių pirkimo ir pardavimo sandorį.

3.   Auksui ir užsienio valiutai taikomos šios specialios taisyklės:

| a) | sandoriai užsienio valiuta, nedarantys poveikio šios valiutos grynajai pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursą ir neįtakoja šios valiutos pozicijos įsigijimo kainos; |
| --- | --- |

a)

sandoriai užsienio valiuta, nedarantys poveikio šios valiutos grynajai pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursą ir neįtakoja šios valiutos pozicijos įsigijimo kainos;

| b) | sandoriai užsienio valiuta, kurie daro poveikį šios valiutos grynajai pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties keitimo kursą; |
| --- | --- |

b)

sandoriai užsienio valiuta, kurie daro poveikį šios valiutos grynajai pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties keitimo kursą;

| c) | laikoma, kad grįžtamųjų sandorių užsienio valiuta arba auksu išreikštais vertybiniais popieriais atsiskaitymai pagrindinėmis sumomis neturi įtakos tos valiutos arba aukso pozicijos pokyčiams; |
| --- | --- |

c)

laikoma, kad grįžtamųjų sandorių užsienio valiuta arba auksu išreikštais vertybiniais popieriais atsiskaitymai pagrindinėmis sumomis neturi įtakos tos valiutos arba aukso pozicijos pokyčiams;

| d) | faktiniai grynųjų pinigų gavimai ir mokėjimai perskaičiuojami atsiskaitymo dienos keitimo kursu; |
| --- | --- |

d)

faktiniai grynųjų pinigų gavimai ir mokėjimai perskaičiuojami atsiskaitymo dienos keitimo kursu;

| e) | ilgosios pozicijos atveju, nustatant naujus svertinius atskiros valiutos grynosios pozicijos vidutinį kursą ir vidutinę aukso kainą, prie praėjusios dienos atitinkamos valiutos ar aukso grynųjų pozicijų pridedami per dieną atliktos tos pačios valiutos ir aukso grynosios įplaukos tos dienos jų vidutine įplaukų verte. Grynųjų išlaidų atveju, realizuotos pajamos arba išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į praėjusios dienos atitinkamos valiutos arba aukso grynosios pozicijos vidutinį kursą arba kainą ir šis vidutinis kursas arba kaina išlieka nepakitę. Dėl vidutinių dienos pirkimų ir pardavimų kursų arba aukso kainų skirtumų taip pat gaunamos realizuotos pajamos arba išlaidos. Jeigu užsienio valiutos arba aukso grynoji pozicija yra neigiama, pirmiau minėtas metodas taikomas atvirkštine tvarka, todėl įsipareigojimų grynosios pozicijos vidutinį kursą arba kainą įtakoja grynosios išlaidos, o grynosios įplaukos sumažina atitinkamą poziciją tuo metu taikomu svertiniu vidutiniu kursu ir (arba) aukso kaina ir tampa realizuotais prieaugiais ar nuostoliais; |
| --- | --- |

e)

ilgosios pozicijos atveju, nustatant naujus svertinius atskiros valiutos grynosios pozicijos vidutinį kursą ir vidutinę aukso kainą, prie praėjusios dienos atitinkamos valiutos ar aukso grynųjų pozicijų pridedami per dieną atliktos tos pačios valiutos ir aukso grynosios įplaukos tos dienos jų vidutine įplaukų verte. Grynųjų išlaidų atveju, realizuotos pajamos arba išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į praėjusios dienos atitinkamos valiutos arba aukso grynosios pozicijos vidutinį kursą arba kainą ir šis vidutinis kursas arba kaina išlieka nepakitę. Dėl vidutinių dienos pirkimų ir pardavimų kursų arba aukso kainų skirtumų taip pat gaunamos realizuotos pajamos arba išlaidos. Jeigu užsienio valiutos arba aukso grynoji pozicija yra neigiama, pirmiau minėtas metodas taikomas atvirkštine tvarka, todėl įsipareigojimų grynosios pozicijos vidutinį kursą arba kainą įtakoja grynosios išlaidos, o grynosios įplaukos sumažina atitinkamą poziciją tuo metu taikomu svertiniu vidutiniu kursu ir (arba) aukso kaina ir tampa realizuotais prieaugiais ar nuostoliais;

| f) | išlaidos, susijusios su užsienio valiutų sandoriais, ir kitos bendrosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. |
| --- | --- |

f)

išlaidos, susijusios su užsienio valiutų sandoriais, ir kitos bendrosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą.

IV   SKYRIUS

NEBALANSINIŲ PRIEMONIŲ APSKAITOS TAISYKLĖS

15 straipsnis

Bendrosios taisyklės

1.   Išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai, valiutos apsikeitimo sandorių išankstinės dalys ir kitos valiutos priemonės, pagal kurias viena valiuta keičiama į kitą tam tikrą ateities dieną, įtraukiami į grynąsias užsienio valiutos pozicijas tikslu apskaičiuoti vidutinius įsigijimo kaštus ir su operacijomis užsienio valiuta susijusias pajamas ir išlaidas.

2.   Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, būsimieji sandoriai, palūkanų normos išankstiniai sandoriai, kitos palūkanų normos priemonės ir pasirinkimo sandoriai apskaitomi ir perkainojami atskirai pagal kiekvieną priemonę. Šios priemonės apskaitomos atskirai nuo balansinių straipsnių.

3.   Iš nebalansinių priemonių gautos pajamos ir išlaidos apskaitoje pripažįstamos ir traktuojamos panašiai kaip ir balansinės priemonės.

16 straipsnis

Išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai

1.   Pagal išankstinius sandorius nupirkta ir parduota valiuta pripažįstama nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos taikant išankstinio sandorio neatidėliotiną kursą. Pagal pardavimo sandorius realizuoti prieaugiai ir nuostoliai apskaičiuojami taikant valiutos grynosios pozicijos vidutinį kursą sandorio dieną laikantis kasdienės pirkimų ir pardavimų tarpusavio užskaitymo procedūros.

2.   Neatidėliotino ir išankstinio kursų skirtumas traktuojamas kaip kaupimo pagrindu gautinos arba mokėtinos palūkanos.

3.   Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.

4.   Valiutos pozicijai daro poveikį išankstiniai sandoriai nuo sandorio sudarymo dienos, taikant neatidėliotiną kursą.

5.   Valiutos pozicijos pagal išankstinius sandorius vertinamos bendrai su tos pačios valiutos neatidėliotina pozicija, tarpusavyje padengiant visus skirtumus, galinčius susidaryti šioje tos pačios valiutos pozicijoje. Grynasis nuostolio likutis, kai jis yra didesnis už ankstesnį perkainojimo sąskaitoje parodomą nerealizuotą prieaugį, debetuojamas į pelno (nuostolio) ataskaitą. Grynasis pelno likutis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

17 straipsnis

Valiutų apsikeitimo sandoriai

1.   Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami balansinėse sąskaitose atitinkamą atsiskaitymo dieną.

2.   Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos, taikant neatidėliotiną sandorių kursą.

3.   Pardavimo sandoriai pripažįstami sandorio neatidėliotinu kursu. Todėl pajamos arba išlaidos iš šių sandorių nesusidaro.

4.   Neatidėliotino ir išankstinio kurso skirtumas traktuojamas kaip mokėtinos arba gautinos palūkanos, kurios kaupiamos tolygiai ir pirkimų, ir pardavimų atvejais.

5.   Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.

6.   Užsienio valiutos pozicija keičiasi tik dėl sukauptų sumų užsienio valiuta.

7.   Išankstinė pozicija vertinama bendrai su susijusia neatidėliotina pozicija.

18 straipsnis

Ateities sandoriai

1.   Ateities sandoriai apskaitomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.

2.   Pinigais sumokėta pirminė marža apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta pirminė marža balanse neparodoma.

3.   Kasdieniai kintamosios maržos vertės pokyčiai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir daro poveikį valiutos pozicijai. Ta pati tvarka taikoma atviros pozicijos uždarymo dieną, nepriklausomai nuo to, ar įvyksta pateikimas pagal šį sandorį. Jei pateikimas įvyksta, pirkimas arba pardavimas apskaitoje parodomas taikant rinkos kainą.

4.   Atlygiai už sandorius parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.

19 straipsnis

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai

1.   Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai parodomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.

2.   Einamuoju laikotarpiu gautos arba sumokėtos palūkanos parodomos vadovaujantis kaupimo principu. Mokėjimai gali būti atliekami palūkanų normos apsikeitimo sandorio būdu, taikant grynąją vertę, bet duomenys apie sukauptas palūkanų pajamas ir išlaidas turi būti pateikiami bruto verte.

3.   Kiekvienas palūkanų normų apsikeitimo sandoris perkainojamas ir, jei reikia, perskaičiuojamas į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Rekomenduojama, kad nerealizuoti nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, būtų amortizuoti paskesniais metais, kad išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju amortizacija prasidėtų nuo sandorio įvertinimo dienos ir kad amortizavimas būtų tiesinis. Nerealizuotas perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

4.   Atlygiai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.

20 straipsnis

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai

1.   Išankstiniai palūkanų normų sandoriai parodomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną.

2.   Vienos sandorio šalies kitai šaliai atsiskaitymo dieną mokamas kompensacinis mokėjimas, kuris įrašomas į pajamų ir išlaidų ataskaitas atsiskaitymo dieną. Šiems mokėjimams netaikomas kaupimo principas.

3.   Jei išankstiniai palūkanų normų sandoriai sudaromi užsienio valiuta, kompensacinis mokėjimas daro įtaką šios valiutos pozicijai. Kompensacinio mokėjimo suma perskaičiuojama į eurus neatidėliotinu kursu atsiskaitymo dieną.

4.   Visi išankstiniai palūkanų normų sandoriai turi būti vertinami individualiai ir, jei reikia, perskaičiuojami į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Metų pabaigoje nerealizuoti nuostoliai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir jie negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotu prieaugiu, nebent priemonė baigiasi. Nerealizuotas perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

5.   Atlygiai parodomi pajamų ir išlaidų sąskaitose.

21 straipsnis

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai apskaitoje parodomi dviem būdais.

| 1. | A būdas:







  a) | išankstiniai vertybinių popierių sandoriai parodomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina; |
| --- | --- | --- |

1.

A būdas:

a)

išankstiniai vertybinių popierių sandoriai parodomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina;

| b) | parduotų vertybinių popierių pozicijos vidutinė kaina iki atsiskaitymo neperskaičiuojama. Pajamos ir išlaidos dėl išankstinio pardavimo apskaičiuojamos atsiskaitymo dieną; |
| --- | --- |

b)

parduotų vertybinių popierių pozicijos vidutinė kaina iki atsiskaitymo neperskaičiuojama. Pajamos ir išlaidos dėl išankstinio pardavimo apskaičiuojamos atsiskaitymo dieną;

| c) | atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami, o likutis, esantis perkainojimo sąskaitoje, parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje. Nupirkti vertybiniai popieriai apskaitoje parodomi sandorio termino pabaigos neatidėliotina kaina (tikrąja rinkos kaina), o skirtumas palyginus ją su pradine išankstine kaina, pripažįstamas realizuotomis pajamomis arba išlaidomis; |
| --- | --- |

c)

atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami, o likutis, esantis perkainojimo sąskaitoje, parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje. Nupirkti vertybiniai popieriai apskaitoje parodomi sandorio termino pabaigos neatidėliotina kaina (tikrąja rinkos kaina), o skirtumas palyginus ją su pradine išankstine kaina, pripažįstamas realizuotomis pajamomis arba išlaidomis;

| d) | įsigijus vertybinių popierių užsienio valiuta, valiutos grynosios pozicijos vidutinis kursas nekinta, jei atskaitingas subjektas jau turi tos valiutos poziciją. Jei pagal išankstinį sandorį nupirkta obligacija yra išreikšta valiuta, kurios pozicijos atskaitingas subjektas neturi, todėl yra būtina šios valiutos nupirkti. Tokie užsienio valiutos pirkimai vykdomi pagal 14 straipsnio 3 dalies e punkte išdėstytas taisykles; |
| --- | --- |

d)

įsigijus vertybinių popierių užsienio valiuta, valiutos grynosios pozicijos vidutinis kursas nekinta, jei atskaitingas subjektas jau turi tos valiutos poziciją. Jei pagal išankstinį sandorį nupirkta obligacija yra išreikšta valiuta, kurios pozicijos atskaitingas subjektas neturi, todėl yra būtina šios valiutos nupirkti. Tokie užsienio valiutos pirkimai vykdomi pagal 14 straipsnio 3 dalies e punkte išdėstytas taisykles;

| e) | kiekviena išankstinė pozicija vertinama atskirai pagal išankstinę rinkos kainą nustatytą likusiam sandorio terminui. Metų pabaigoje perkainojimo nuostolis debetuojamas ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o perkainojimo pelnas kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Metų pabaigoje nerealizuoti nuostoliai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir jie negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotu prieaugiu, nebent priemonė uždaroma arba baigiasi jos trukmė. |
| --- | --- |

e)

kiekviena išankstinė pozicija vertinama atskirai pagal išankstinę rinkos kainą nustatytą likusiam sandorio terminui. Metų pabaigoje perkainojimo nuostolis debetuojamas ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o perkainojimo pelnas kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Metų pabaigoje nerealizuoti nuostoliai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir jie negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotu prieaugiu, nebent priemonė uždaroma arba baigiasi jos trukmė.

| 2. | B būdas:







  a) | išankstiniai vertybinių popierių sandoriai parodomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami; |
| --- | --- | --- |

2.

B būdas:

a)

išankstiniai vertybinių popierių sandoriai parodomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami;

| b) | ketvirčio pabaigoje vertybinio popieriaus perkainojimas atliekamas tos vertybinio popieriaus grynosios pozicijos, kurią sudaro balansinė šių vertybinių popierių pozicija ir nebalansinėse sąskaitose parodyti to paties vertybinio popieriaus pardavimai. Perkainojimo suma lygi skirtumui tarp šios grynos pozicijos vertės perkainojimo kaina ir jos vertės apskaičiuotos taikant balansinės pozicijos vidutinę kainą. Pagal išankstinius sandorius nupirkti vertybiniai popieriai ketvirčio pabaigoje perkainojami taikant 7 straipsnio nuostatas. Perkainojimo rezultatas yra lygus pirkimų įsipareigojimo vertės neatidėliotina kaina ir jo vertės vidutine kaina skirtumui; |
| --- | --- |

b)

ketvirčio pabaigoje vertybinio popieriaus perkainojimas atliekamas tos vertybinio popieriaus grynosios pozicijos, kurią sudaro balansinė šių vertybinių popierių pozicija ir nebalansinėse sąskaitose parodyti to paties vertybinio popieriaus pardavimai. Perkainojimo suma lygi skirtumui tarp šios grynos pozicijos vertės perkainojimo kaina ir jos vertės apskaičiuotos taikant balansinės pozicijos vidutinę kainą. Pagal išankstinius sandorius nupirkti vertybiniai popieriai ketvirčio pabaigoje perkainojami taikant 7 straipsnio nuostatas. Perkainojimo rezultatas yra lygus pirkimų įsipareigojimo vertės neatidėliotina kaina ir jo vertės vidutine kaina skirtumui;

| c) | vertybinių popierių pardavimo pagal išankstinius sandorius rezultatas parodomas tų finansinių metų apskaitoje, kuriais įsipareigojimas buvo prisiimtas. Šis rezultatas yra lygus skirtumui tarp pradinės išankstinės kainos ir balanso pozicijos vidutinės kainos, arba nebalansinėje apskaitoje parodytų pirkimų įsipareigojimų vidutinės kainos, jei pardavimo metu balanso pozicija per maža. |
| --- | --- |

c)

vertybinių popierių pardavimo pagal išankstinius sandorius rezultatas parodomas tų finansinių metų apskaitoje, kuriais įsipareigojimas buvo prisiimtas. Šis rezultatas yra lygus skirtumui tarp pradinės išankstinės kainos ir balanso pozicijos vidutinės kainos, arba nebalansinėje apskaitoje parodytų pirkimų įsipareigojimų vidutinės kainos, jei pardavimo metu balanso pozicija per maža.

22 straipsnis

Pasirinkimo sandoriai

1.   Pasirinkimo sandoriai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki pasinaudojimo arba pasibaigimo dienos iš anksto nustatyta pagrindinės priemonės kaina.

2.   Premijos užsienio valiuta perskaičiuojamos į eurus sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursu. Sumokėta premija pripažįstama atskiru turtu, o gauta premija pripažįstama atskiru įsipareigojimu.

3.   Jeigu pasinaudojama pasirinkimo galimybe, pagrindinė priemonė parodoma balanse iš anksto nustatyta kaina, pridėjus arba atėmus pradinę premijos vertę. Pradinė pasirinkimo sandorio premijos suma patikslinama atsižvelgiant į nerealizuotus nuostolius, metų pabaigoje įtrauktus į pelno (nuostolio) ataskaitą.

4.   Jeigu nepasinaudojama pasirinkimo galimybe, pasirinkimo sandorio premijos suma, patikslinta pagal praėjusių metų nerealizuotus nuostolius, įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą, perskaičiavus galutinės dienos keitimo kursu.

5.   Valiutos pozicijai poveikį daro kasdienis ateities tipo pasirinkimo sandorių kintamosios maržos vertės pokytis, metų pabaigos pasirinkimo sandorio premijos nurašymai, pagrindinis pardavimas vykdymo dieną arba, pasibaigimo dieną – pasirinkimo sandorio premija. Kasdienis kintamosios maržos vertės pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą.

6.   Kiekvienas pasirinkimo sandoris perkainojamas atskirai. Nerealizuoti nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, nekompensuojami paskesniais metais susidariusiu nerealizuotu prieaugiu. Nerealizuotas perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Nerealizuotų nuostolių viename pasirinkimo sandoryje ir nerealizuotų prieaugių kitame pasirinkimo sandoryje tarpusavio užskaitymas neleidžiamas.

7.   Taikant 6 dalį, rinkos vertės yra oficialiai kotiruojamos kainos, kai tokias kainas galima gauti iš biržos, prekybos agento, tarpininko ar panašaus subjekto. Kai oficialiai kotiruojamų kainų nėra, rinkos vertė nustatoma naudojant vertinimo metodą. Toks vertinimo metodas laikui bėgant naudojamas nuosekliai ir yra įmanoma parodyti, kad jis teikia patikimus kainų įvertinimus, kurie būtų gaunami realiuose rinkos sandoriuose.

8.   Atlygiai parodomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.

V   SKYRIUS

ATASKAITŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

23 straipsnis

Ataskaitų formos

1.   NCB teikia duomenis ECB Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais vadovaudamiesi šiomis gairėmis.

2.   Eurosistemos ataskaitų formos apima visus IV priede nurodytus balanso straipsnius. IV priede taip pat nurodomas straipsnių, kurie turi būti įtraukiami į skirtingas balanso ataskaitas, turinys.

3.   Kitų skelbiamų finansinių ataskaitų formos atitinka visus šiuos priedus:

a)   V priedas: pasibaigus ketvirčiui skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita;

b)   VI priedas: ketvirčio metu skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita;

c)   VII priedas: konsoliduotas Eurosistemos metinis balansas.

VI   SKYRIUS

SKELBIAMAS METINIS BALANSAS IR PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

24 straipsnis

Skelbiamas metinis balansas ir pelno (nuostolio) ataskaita

Rekomenduojama, kad NCB skelbiamus metinį balansą ir pelno (nuostolio) ataskaitą pritaikytų pagal VIII ir IX priedus.

VII   SKYRIUS

KONSOLIDAVIMO TAISYKLĖS

25 straipsnis

Bendrosios konsolidavimo taisyklės

1.   Eurosistemos konsoliduotame balanse įtraukiami visi ECB ir NCB balansų straipsniai.

2.   Konsoliduojant finansines ataskaitas, laikomasi nuoseklumo principo. Visos Eurosistemos finansinės ataskaitos sudaromos panašiu principu, taikant tuos pačius konsolidavimo metodus ir procesus.

3.   ECB parengia Eurosistemos konsoliduotą balansą, atsižvelgdamas į vienodų apskaitos principų ir metodų bei vienodų finansinių laikotarpių Eurosistemoje poreikį, konsolidavimo patikslinimus, atsirandančius dėl vidinių Eurosistemos operacijų ir pozicijų bei įvertindamas visus Eurosistemos struktūros pokyčius.

4.   Konsolidavimo tikslais visi atskiri balanso straipsniai, išskyrus NCB ir ECB vidinius Eurosistemos likučius, agreguojami.

5.   Vykdant konsolidavimą NCB ir ECB likučiai trečiosiose šalyse parodomi bendrąja verte.

6.   Vidiniai Eurosistemos likučiai parodomi ECB ir NCB balansuose vadovaujantis IV priedu.

VIII   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

26 straipsnis

Taisyklių kūrimas, taikymas ir aiškinimas

1.   ECBS apskaitos ir piniginių pajamų komitetas (AMICO) per Vykdomąją valdybą informuoja Valdančiąją tarybą apie ECBS apskaitos ir finansinės atskaitomybės taisyklių kūrimą, taikymą ir įgyvendinimą.

2.   Aiškinant šias gaires atsižvelgiama į parengiamąjį darbą, pagal Sąjungos teisę suderintus apskaitos principus ir į visuotinai pripažintus tarptautinius apskaitos standartus.

27 straipsnis

Pereinamosios taisyklės

1.   NCB perkainoja visą finansinį turtą ir įsipareigojimus tą dieną, kurią jie tampa Eurosistemos nariais. Nerealizuotas prieaugis, atsiradęs prieš arba tą dieną, atskiriamas nuo bet kokio nerealizuoto vertės prieaugio, kuris gali atsirasti vėliau, ir lieka NCB. Rinkos kainos ir kursai, kuriuos NCB taiko pradiniame balanse dalyvavimo Eurosistemoje pradžioje, laikomi šių NCB turto ir įsipareigojimų vidutine kaina.

2.   Rekomenduojama, kad nerealizuotas prieaugis, susidaręs prieš NCB narystę Eurosistemoje arba jos pradžioje, nebūtų laikomas skirstytinu pereinamojo laikotarpio metu ir kad jis būtų pripažintas realizuotinu ir (ar) skirstytinu tik tų sandorių, kurie įvyko po įstojimo į Eurosistemą, atžvilgiu.

3.   Užsienio valiutos, aukso ir kainų prieaugiai ir nuostoliai, atsirandantys dėl turto pervedimo iš NCB į ECB, laikomi realizuotais.

4.   Šis straipsnis nepažeidžia jokio pagal ECBS statuto 30 straipsnį priimto sprendimo.

28 straipsnis

Panaikinimas

Gairės ECB/2006/16 panaikinamos. Nuorodos į panaikintąsias gaires laikomos nuorodomis į šias gaires ir skaitomos vadovaujantis XI priede pateikta atitikties lentele.

29 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja nuo 2010 m. gruodžio 31 d.

30 straipsnis

Adresatai

Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. lapkričio 11 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 348, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26. Sprendimas ECB/2010/29 buvo priimtas prieš paskelbiant Gaires ECB/2010/20.

2

(3)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

3

---

I PRIEDAS

EUROSISTEMOS FINANSINĖS ATASKAITOS

| Ataskaitos tipas | Vidaus/skelbiama | Ataskaitos teisinis pagrindas | Ataskaitos tikslas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eurosistemos dienos finansinė ataskaita |

Ataskaitos tipas

Vidaus/skelbiama

Ataskaitos teisinis pagrindas

Ataskaitos tikslas

1

Eurosistemos dienos finansinė ataskaita

Vidaus

Nėra

Daugiausia likvidumo valdymo tikslais įgyvendinant ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalį.

Dalis dienos finansinės ataskaitos duomenų naudojami pinigų politikos pajamoms apskaičiuoti.

| 2 | Nekonsoliduota savaitės finansinė ataskaita |
| --- | --- |

2

Nekonsoliduota savaitės finansinė ataskaita

Vidaus

Nėra

Jos pagrindu sudaroma konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita

| 3 | Konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita |
| --- | --- |

3

Konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita

Skelbiama

ECBS statuto 15 straipsnio 2 dalis

Konsoliduota finansinė ataskaita, skirta pinigų ir ekonominei analizei. Konsoliduotai Eurosistemos savaitės finansinei ataskaitai sudaryti naudojama ataskaitinės dienos finansinė ataskaita.

| 4 | Eurosistemos mėnesio ir ketvirčio finansinė informacija |
| --- | --- |

4

Eurosistemos mėnesio ir ketvirčio finansinė informacija

Skelbiama ir vidaus (1)

Statistikos reglamentai, pagal kuriuos PFI turi pateikti duomenis

Statistinė analizė

| 5 | Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas |
| --- | --- |

5

Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas

Skelbiama

ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalis

Konsoliduotas balansas analizės ir veiklos tikslais

---

(1)  Mėnesio duomenys įtraukiami į skelbiamus konsoliduotus statistinius duomenis, reikalaujamus iš ES pinigų finansinių institucijų (PFI). Be to, kaip PFI, centriniai bankai taip pat kas ketvirtį turi teikti detalesnę informaciją, nei nurodoma mėnesio duomenyse.

---

II PRIEDAS

ŽODYNĖLIS

—   Amortizacija (amortisation): sistemingas premijos ir (arba) nuolaidos ar turto vertės sąskaitose mažinimas per tam tikrą laikotarpį.

—   Ateities pasirinkimo sandoris (future-style option): kotiruojami ateities pasirinkimo sandoriai, kurių kintamoji marža apmokama ar gaunama kas dieną.

—   Atidėjiniai (provisions): sumos, kurios atidedamos iki pelno ar nuostolio apskaičiavimo siekiant apsidrausti nuo bet kurių žinomų arba numatomų, įsipareigojimų ar rizikos, kurių kainos negalima tiksliai apskaičiuoti (žr. „Rezervai“). Atidėjinių ateities įsipareigojimams ir rizikoms negalima panaudoti turto vertei tikslinti.

—   Atidėtas portfelis (earmarked portfolio): atidėtos investicijos, laikomos balanso turto pusėje kaip atitinkamos lėšos, susidedančios iš vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, terminuotųjų indėlių ir einamųjų sąskaitų, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse. Jis atitinka tokį pat straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių ar kitokių apribojimų.

—   Atsiskaitymas (settlement): veiksmas, kuriuo įvykdomi įsipareigojimai pervesti lėšas arba turtą tarp dviejų ar daugiau šalių. Atliekant vidines Eurosistemos operacijas, atsiskaitymas reiškia grynųjų likučių, susijusių su Eurosistemos vidaus operacijomis, panaikinimą ir reikalauja turto pervedimo.

—   Atsiskaitymo diena (settlement date): diena, kada atitinkama atsiskaitymo įstaiga savo apskaitoje užregistruoja galutinį ir neatšaukiamą vertės pervedimą. Gali būti atsiskaitoma nedelsiant (realiu laiku), tą pačią dieną (dienos pabaigoje) arba susitartą dieną po įsipareigojimų prisiėmimo dienos.

—   Atvirkštinis pardavimo ir naujo pirkimo sandoris (atvirkštinis atpirkimo sandoris) (reverse sale and repurchase agreement (reverse repo)): sandoris, pagal kurį grynų pinigų turėtojas sutinka pirkti turtą ir tuo pačiu metu sutinka turtą perparduoti už sutartą kainą pareikalavus, arba po tam tikro termino, ar nenumatytų įvykių atveju. Kartais dėl atpirkimo sandorio susitariama per trečiąją šalį (trišalis atpirkimo sandoris).

—   Automatizuota vertybinių popierių skolinimo programa (automated security lending programme, ASLP): atpirkimo ir atpirkimo investavimo sandorius apimanti finansinė operacija, kai tam tikras įkaitas skolinamas naudojantis bendru įkaitų. Pajamos dėl šių abejų skolinimo ir skolinimosi operacijų gaunamos dėl skirtingų atpirkimo palūkanų, t. y. gautos maržos. Operaciją galima atlikti pagal pagrindinę programą, t. y. kuomet programą siūlantis bankas yra galutinė sandorio šalis, arba pagal tarpininko programą - kai programą siūlantis bankas yra tik tarpininkas, o galutinė sandorio šalis yra faktiškas vertybinių popierių skolinimo operacijas atliekanti įstaiga.

—   Diskontuotas vertybinis popierius (discount security): vertybinis popierius, už kurį negaunamos palūkanų atkarpos išmokos ir kurio grąža gaunama padidėjus kapitalo vertei, nes šis turtas išleidžiamas į apyvartą arba perkamas su nuolaida lyginant su jo nominalia verte.

—   Ekonominis metodas (economic approach): apskaitos metodas, pagal kurį sandoriai apskaitoje registruojami sandorio sudarymo dieną.

—   Finansiniai įsipareigojimai (financial liability): institucijos teisinė prievolė pristatyti pinigus ar kitą finansinę priemonę kitai institucijai arba apsikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai nepalankiomis institucijai sąlygomis.

—   Finansinis turtas (financial liability): bet koks turtas, jeigu tai: a) grynieji pinigai; b) sutartinė teisė gauti grynuosius pinigus arba kitą finansinę priemonę iš kitos institucijos; c) sutartinė teisė pasikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai palankiomis sąlygomis; arba d) kitos institucijos nuosavybės priemonė.

—   Atvirkštinė operacija (reverse transaction): operacija, kuria atskaitingas subjektas perka (atpirkimo investavimo sandoris) ar parduoda (atpirkimo skolinimo sandoris) turtą pagal atpirkimo sandorį ar atlieka įkeitimu užtikrintas kredito operacijas.

—   Įsipareigojimas (liability): dabartinė subjekto prievolė, atsiradusi dėl praeities įvykių, už kurią atsiskaičius, ji patiria išteklių nutekėjimą, tačiau tikisi iš to gauti ekonominę naudą ateityje.

—   Iš anksto nustatyta kaina (strike price): pasirinkimo sandoryje nurodyta kaina, kurią taikant sutartis gali būti įvykdyta.

—   Išankstiniai palūkanų normos sandoriai (forward rate agreement): susitarimas, pagal kurį dvi šalys susitaria tam tikrą dieną ateityje mokėti palūkanas už nustatyto termino menamą indėlį. Atsiskaitymo dieną viena susitarimo šalis sumoka kitai šaliai kompensaciją, kurios dydis priklauso nuo skirtumo tarp sutartyje numatytų palūkanų ir rinkos palūkanų atsiskaitymo dieną.

—   Išankstinis užsienio valiutos keitimo sandoris (foreign exchange forward): susitarimas, pagal kurį subjektas įsipareigoja sutartą dieną ateityje (vėliau kaip antrą dieną po sandorio sudarymo dienos) su kita sandorio šalimi apsikeisti valiutomis (kurių viena, kaip įprasta – nacionalinė valiuta) pagal susitarime nustatytą valiutos keitimo kursą. Šis išankstinis valiutos keitimo kursas lygus pagrindiniam neatidėliotinam kursui, prie kurio pridedama ar atimama sutarta numatyta premija arba nuolaida.

—   Išplėstinė pasaugos inventorizacijos (IPI) programa (Extended Custodial Inventory (ECI) programme): programa, kurią sudaro komercinio banko, kuriame Eurosistemos vardu saugomi eurų banknotai, valdoma saugykla už euro zonos ribų, skirta eurų banknotams tiekti ir gauti.

—   Neatidėliotinas kursas (spot rate): kursas, pagal kurį atsiskaitoma už sandorį neatidėliotiną atsiskaitymo dieną. Išankstinių sandorių užsienio valiuta atveju neatidėliotinas kursas yra kursas, kurio atžvilgiu taikomi išankstiniai punktai, siekiant išvesti išankstinį kursą.

—   Neatidėliotino atsiskaitymo diena (spot settlement date): diena, kurią atsiskaitoma pagal finansinės priemonės neatidėliotiną sandorį laikantis rinkoje nusistovėjusios tvarkos tokios finansinės priemonės atžvilgiu.

—   Nerealizuotas prieaugis ar nuostolis (unrealised gains/losses): vertės prieaugis ar nuostolis, atsirandantis dėl turto perkainojimo palyginus su patikslinta įsigijimo verte.

—   Nuolaida (discount): vertybinio popieriaus nominalios vertės ir jo kainos skirtumas, kai ši kaina mažesnė už nominalią.

—   Nuosavybės priemonės (equity instruments): vertybiniai popieriai, už kuriuos gaunamas dividendas, t. y. įmonių akcijos ir vertybiniai popieriai, liudijantys apie investicijas į nuosavybės fondą.

—   Nusavinimas (appropriation): vertybinių popierių, paskolų ar bet kokio turto, kurį atskaitingas subjektas gavo kaip įkaitą, nuosavybės paėmimo veikslas, kuriuo įvykdoma pirminė pretenzija.

—   Palūkanų normų apsikeitimo sandoris (interest rate swap): sutartinė teisė apsikeisti pinigų srautais, atitinkančiais periodines palūkanų išmokas su sandorio šalimi viena arba, dviejų valiutų sandorių atveju – dvejomis skirtingomis valiutomis.

—   Palūkanų normų ateities sandoris (interest rate future): biržoje prekiaujamas ateities sandoris, kuriuo sandorio dieną susitariama pirkti ar parduoti palūkanų normos priemonę (pvz., obligaciją) ateityje už sutartą kainą. Dažniausiai faktinis pirkimas ar pardavimas neįvyksta, ir sandorio galiojimas, kaip taisyklė, baigiasi iki sutarto termino.

—   Pasirinkimo sandoris (option): sutartis, kuri turėtojui suteikia teisę, bet ne pareigą, pirkti ar parduoti konkretų kiekį tam tikrų akcijų, prekių, valiutos, indeksų ar skolų nurodyta kaina per nurodytą laikotarpį arba pasibaigimo dieną.

—   Perkainojimo sąskaitos (revaluation accounts): balansinės sąskaitos, kuriose registruojami finansinio turto arba įsipareigojimų vertės skirtumai tarp patikslintos įsigijimo vertės ir šių finansinių straipsnių vertinimo laikotarpio pabaigos rinkos kainos (kai pastaroji didesnė už pirmąją – turto atveju; bei mažesnė – įsipareigojimų atveju). Jose parodomi kotiruojamų kainų ir (arba) rinkos keitimo kursų skirtumai.

—   Pinigų (atsiskaitymų) metodas (cash/settlement approach): apskaitos metodas, pagal kurį apskaitos įvykiai registruojami apskaitoje atsiskaitymo dieną.

—   Realizuotos pajamos ar išlaidos (realised gains/losses): pajamos ar išlaidos, susidarančios dėl skirtumo tarp balanso straipsnio pardavimo kainos ir jo patikslintos vertės.

—   Rezervai (reserves): iš skirstomo pelno atidėta suma, kuria neketinama padengti balanso sudarymo dieną žinomų konkrečių įsipareigojimų, nenumatytų išlaidų ar turto vertės sumažėjimo.

—   Rinkos kaina (market price): aukso, užsienio valiutos ar vertybinių popierių priemonių kaina, kuri dažniausiai nurodoma be sukauptų ar apmokėtų palūkanų, ir kuri skelbiama organizuotoje rinkoje (pvz., biržoje) ar neorganizuotoje rinkoje (pvz., oficialiai biržoje nekotiruojamų vertybinių popierių rinkoje).

—   Sandorio išlaidos (transaction costs): su konkrečiu sandoriu susijusios išlaidos.

—   Sandorio kaina (transaction price): sandorio metu tarp sandorio šalių sutarta kaina.

—   Sintetinė priemonė (synthetic instrument): finansinė priemonė, dirbtinai sukurta derinant dvi ar daugiau priemonių, siekiant pakartoti kitos priemonės pinigų srautą ir vertinimo modelius. Paprastai tai daroma per finansinį tarpininką.

—   Specialiosios skolinimosi teisės (SST) (Special Drawing Right (SDR)): palūkanas nešantis tarptautinis rezervų turtas, kurį 1969 m. sukūrė TVF kitam šalių narių rezervų turtui papildyti.

—   Švari kaina (clean price): sandorio kaina be sumokėtos premijos ar nuolaidos ir sukauptų palūkanų, tačiau į kainą įskaitant su sandorio išlaidas, kurios yra kainos dalis.

—   TARGET2: Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema, kaip nustatyta 2007 m. balandžio 26 d. Gairėse ECB/2007/2 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (1).

—   Tarptautiniai apskaitos standartai (International Accounting Standards): Tarptautiniai apskaitos standartai (TAS, angl. IAS), Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai ir susiję aiškinimai (angl. SIC-IFRIC interpretations), šių standartų ir susijusių aiškinimų vėlesni pakeitimai, Europos Sąjungos priimti būsimi standartai ir susiję aiškinimai.

—   Tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (International securities identification number, ISIN): numeris, kurį suteikia atitinkama kompetentinga išduodančioji institucija.

—   Termino diena (maturity date): diena, kada sueina laikas ir reikia mokėti visą nominalią arba pagrindinę turto vertę jo turėtojui (savininkui).

—   Tiesinis turto nuvertėjimo (amortizacijos) metodas (straight-line depreciation/amortisation): turto per tam tikrą laikotarpį nuvertėjimas (amortizacija), kuris apskaičiuojamas dalinant turto įsigijimo vertę (atėmus numatomą jo likutinę vertę) iš numatyto šio turto naudingo tarnavimo laiko pro rata temporis.

—   Turtas (asset): atskaitingo subjekto ištekliai, kuriuos jis kontroliuoja dėl praeities įvykių ir iš kurių jis ateityje tikisi gauti ekonominės naudos.

—   Užsienio valiutos pozicija (foreign currency holding): atitinkamos valiutos grynoji pozicija. Taikant šį terminą, specialiosios skolinimo teisės (SST) laikomos atskira valiuta; sandoriai, dėl kurių pasikeičia SST grynoji pozicija, yra SST išreikšti sandoriai arba sandoriai užsienio valiuta, pakartojančia SST krepšelio sudėtį (pagal atitinkamą krepšelio apibrėžimą ir indeksus).

—   Valiutos kursas (exchange rate): vienos valiutos vertė perskaičiavimui į kitą.

—   Valiutų apsikeitimo sandoris (foreign exchange swap): susitarimas, pagal kurį subjektas tuo pačiu metu neatidėliotinai nuperka arba parduoda vieną valiutą (trumpoji sandorio dalis) ir kartu įsipareigoja ateityje tą pačią valiutos sumą parduoti arba nupirkti (ilgoji sandorio dalis).

—   Valiutų kurso mechanizmas II (exchange rate mechanism II (ERM II)), VKM II: valiutų kurso mechanizmo procedūros ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) trečiajame etape.

—   Vertės sumažėjimas (impairment): atgautinos sumos sumažėjimas žemiau nei emisinė vertė.

—   Vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino (held-to-maturity securities): vertybiniai popieriai su apibrėžtais arba galimais nustatyti mokėjimais ir apibrėžtu išpirkimo terminu, kuriuos atskaitingas subjektas ketina laikyti iki išpirkimo termino pabaigos.

—   Vertybiniai popieriai, laikomi kaip atidėtas portfelis (securities held as an earmarked portfolio): atidėtos investicijos, laikomos kaip atitinkamos lėšos, susidedančios iš vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse, atitinkančios tokį patį straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių, statutinių ar kitokių apribojimų, pvz., pensijų fondai, pašalpų fondai, atidėjiniai, kapitalas, rezervai.

—   Vertybinio popieriaus premija (premium): vertybinio popieriaus nominaliosios vertės ir jo kainos, kai kaina didesnė už nominaliąją vertę, skirtumas.

—   Vertybinių popierių išankstiniai sandoriai (forward transactions in securities): biržoje oficialiai neregistruoti sandoriai, pagal kuriuos sandorio dieną susitariama pirkti ar parduoti sutartą palūkanų normos priemonę, paprastai obligaciją ar skolinį įsipareigojimą, ateityje už nustatytą kainą.

—   Vidaus grąžos metodas (internal rate of return, IRR): diskonto norma, pagal kurią apskaičiuota vertybinio popieriaus buhalterinė vertė atitinka dabartinę būsimų pinigų srautų vertę.

—   Vidurkinis kursas/vidurkinė kaina (average cost): slenkančio ar svertinio vidurkio metodas, pagal kurį kiekvieno įsigijimo vertė pridedama prie esamos buhalterinės vertės ir taip gaunama nauja svertinė vidurkinė kaina ir (arba) vidurkinis kursas.

—   Vidutinė rinkos kaina (mid-market price): pirkimo ir pardavimo kainų, skelbiamų visuotinai pripažintose organizuotose rinkose ar rinkos tarpininkų, vidurkis, pagrįstas įprasto dydžio sandorių kotiruotėmis. Šis kainos vidurkis taikomas ketvirčio perkainojimui.

—   Vidutinis rinkos kursas (mid-market rates): orientaciniai euro keitimo į užsienio valiutas kursai, kurie paprastai grindžiami įprastine suderinimo procedūra tarp centrinių bankų ECBS viduje ir už jos ribų, kurie dažniausiai nustatomi 14 val. 15 min. Centrinės Europos laiku ir kurie naudojami ketvirčio perkainojimui.

---

(1)  OL L 237, 2007 9 8, p. 1.

---

III PRIEDAS

EKONOMINIO APSKAITOS METODO APRAŠYMAS

(įskaitant „įprastą“ ir „alternatyvų“ metodą, nurodytus 5 straipsnyje)

1.   Sandorio dienos apskaita

1.1.   Sandorio dienos apskaita gali būti atliekama taikant „įprastą“ metodą arba „alternatyvų metodą“.

1.2.   „Įprastas metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte.

1.2.1.   Operacijos sandorio sudarymo dieną parodomos nebalansinėse sąskaitose. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir operacijos parodomos balansinėse sąskaitose.

1.2.2.   Užsienio valiutos pozicijos kinta sandorio sudarymo dieną. Todėl sandorio sudarymo dieną taip pat apskaičiuojamos realizuotos pajamos ir išlaidos iš grynųjų pardavimų. Sandorio sudarymo dieną grynieji užsienio valiutos pirkimai daro poveikį šios valiutos pozicijos vidurkiniam kursui.

1.3.   „Alternatyvus metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies b punkte.

1.3.1.   Priešingai negu „įprasto metodo“ atveju, sudaryti sandoriai, už kuriuos bus atsiskaitoma vėlesnę dieną nei sandorio sudarymo diena, neįtraukiami į balansines sąskaitas kasdien. Realizuotos pajamos pripažįstamos ir naujas vidurkinis kursas (užsienio valiutos įsigijimo atveju) bei nauja vidurkinė kaina (vertybinių popierių įsigijimo atveju) apskaičiuojami atsiskaitymo dieną (1).

1.3.2.   Pajamų pripažinimas pagal sandorius, kurie sudaromi vienais metais, o jų termino diena yra kitais metais, atliekamas taikant „įprastą metodą“. Tai reiškia, kad į tų metų, kuriais sandoris buvo sudarytas, pajamų ir išlaidų sąskaitas turės būti įrašytas realizuotas pardavimų rezultatas, o įsigijimai darys poveikį tų metų, kuriais buvo sudarytas sandoris, valiutos pozicijos vidurkiniam kursui ir (ar) vertybinių popierių vidurkinei kainai.

1.4.   Toliau pateiktoje lentelėje atskleidžiamos pagrindinės šių dviejų atskiriems užsienio valiutos priemonėms ir vertybiniams popieriams taikytinų būdų savybės.

| SANDORIO DIENOS APSKAITA |
| --- |
| „Įprastas metodas“ | „Alternatyvus metodas“ |
| Valiutų neatidėliotini sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
| Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas
  Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis operacijos vykdymo ar sandorio sudarymo dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai parodomi balansinėse sąskaitose | Valiutos pirkimai parodomi balansinėse sąskaitose atsiskaitymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas
  Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis atsiskaitymo dieną. Sandorio sudarymo dieną apskaitos įrašai balansinėje sąskaitoje nedaromi. |
| Išankstiniai valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
| Parodomi apskaitoje taip pat, kaip ir anksčiau aprašyti neatidėliotini sandoriai – į apskaitą įtraukiami neatidėliotinu sandorio kursu | Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje apskaitoje neatidėliotiną atsiskaitymo pagal sandorį dieną, ir tą pačią dieną taikant neatidėliotiną kursą perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas
  Valiutos pardavimai registruojami nebalansinėje apskaitoje neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną
  Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai parodomi balansinėse sąskaitose
  Apskaitos ypatybės ataskaitinio laikotarpio pabaigoje aprašytos toliau |
| Neatidėliotinų ir išankstinių valiutų sandorių, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus, apskaitos ypatybės |
| Jokie papildomi įrašai nėra reikalingi, nes sandoriai yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną, o pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat tą pačią dieną | Jiems turėtų būti taikomas „įprastas metodas“ (2):






  — | Valiutos pardavimai įrašomi į pirmųjų metų nebalansinę apskaitą, siekiant parodyti realizuotas valiutos pajamas ir (ar) išlaidas tais finansiniais metais, kai buvo sudarytas sandoris. |

SANDORIO DIENOS APSKAITA

„Įprastas metodas“

„Alternatyvus metodas“

Valiutų neatidėliotini sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas

Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis operacijos vykdymo ar sandorio sudarymo dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai parodomi balansinėse sąskaitose

Valiutos pirkimai parodomi balansinėse sąskaitose atsiskaitymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas

Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis atsiskaitymo dieną. Sandorio sudarymo dieną apskaitos įrašai balansinėje sąskaitoje nedaromi.

Išankstiniai valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Parodomi apskaitoje taip pat, kaip ir anksčiau aprašyti neatidėliotini sandoriai – į apskaitą įtraukiami neatidėliotinu sandorio kursu

Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje apskaitoje neatidėliotiną atsiskaitymo pagal sandorį dieną, ir tą pačią dieną taikant neatidėliotiną kursą perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas

Valiutos pardavimai registruojami nebalansinėje apskaitoje neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną

Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai parodomi balansinėse sąskaitose

Apskaitos ypatybės ataskaitinio laikotarpio pabaigoje aprašytos toliau

Neatidėliotinų ir išankstinių valiutų sandorių, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus, apskaitos ypatybės

Jokie papildomi įrašai nėra reikalingi, nes sandoriai yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną, o pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat tą pačią dieną

Jiems turėtų būti taikomas „įprastas metodas“ (2):

—

Valiutos pardavimai įrašomi į pirmųjų metų nebalansinę apskaitą, siekiant parodyti realizuotas valiutos pajamas ir (ar) išlaidas tais finansiniais metais, kai buvo sudarytas sandoris.

| — | Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje pirmųjų metų apskaitoje, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas |
| --- | --- |

—

Valiutos pirkimai parodomi nebalansinėje pirmųjų metų apskaitoje, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas

| — | Metų pabaigoje perkainojant valiutos poziciją, būtina atsižvelgti į grynuosius pardavimus ir (ar) pirkimus, kurių neatidėliotino atsiskaitymo diena yra kitais finansiniais metais |
| --- | --- |

—

Metų pabaigoje perkainojant valiutos poziciją, būtina atsižvelgti į grynuosius pardavimus ir (ar) pirkimus, kurių neatidėliotino atsiskaitymo diena yra kitais finansiniais metais

Operacijos su vertybiniais popieriais – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną. Pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat šią dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai parodomi balansinėse sąskaitose (t. y. elgiamasi taip pat, kaip valiutos neatidėliotinų sandorių atveju)

Visi sandoriai parodomi apskaitoje atsiskaitymo dieną (tačiau atkreiptinas dėmesys į toliau atskleistas apskaitos ypatybes ataskaitinių laikotarpių pabaigoje). Todėl su sandoriais susijęs poveikis vidurinei kainai (pirkimų atveju) bei pajamoms ir (ar) išlaidoms (pardavimų atveju) pripažįstamas atsiskaitymo dieną

Neatidėliotinų vertybinių popierių sandorių, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus, apskaitos ypatybės

Ypatingas elgesys nereikalingas, nes sandoriai jau yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną

Realizuotos pajamos ir išlaidos pripažįstamos pirmais metais laikotarpio pabaigoje (t. y. elgiamasi taip pat, kaip ir UV neatidėliotinų sandorių atveju), o pirkimai įtraukiami į metų pabaigos perkainojimo procesą (3)

2.   Kasdienis sukauptų palūkanų, įskaitant premijas ar nuolaidas, įtraukimas į apskaitą

2.1.   Su finansinėmis priemonėmis užsienio valiuta susijusios palūkanos, premijos ar nuolaidos apskaičiuojamos ir parodomos apskaitoje kiekvieną dieną nepriklausomai nuo faktinio pinigų srauto. Iš to seka, kad užsienio valiutos grynoji pozicija kinta tada, kai šios sukauptos palūkanos įrašomos į sąskaitas, priešingai apskaitos metodui, kai palūkanos turi įtakos pozicijai tik tada, kai jos gaunamos ar sumokamos (4).

2.2.   Per tam tikrą atkarpą sukauptos sumos ir premijos ar nuolaidos amortizacija apskaičiuojamos ir įtraukiamos į apskaitą nuo atsiskaitymo už vertybinio popieriaus pirkimą dienos iki atsiskaitymo už pardavimą dienos arba iki išpirkimo termino dienos.

2.3.   Toliau pateikta lentelė parodo kasdienio sukauptų sumų įtraukimo į apskaitą poveikį užsienio valiutos grynajai pozicijai, pvz., mokėtinoms palūkanoms ir amortizuotoms premijoms ir (ar) nuolaidoms:

Kasdienis sukauptų palūkanų įtraukimas į apskaitą, kaip viena iš ekonominio metodo dalių

Sukauptos palūkanos už priemones užsienio valiuta apskaičiuojamos ir parodomos apskaitoje kiekvieną dieną įrašymo dienos keitimo kursu

Poveikis užsienio valiutos grynajai pozicijai

Sukauptos sumos daro poveikį užsienio valiutos grynajai pozicijai jų įtraukimo į apskaitą dieną ir vėliau jos neatstatomos. Faktiškai gavus ar sumokėjus pinigus, sukauptos sumos padengiamos. Todėl atsiskaitymo dieną užsienio valiutos grynoji pozicija nėra paveikiama, nes sukauptos sumos yra įtrauktos į šią poziciją, kuri periodiškai perkainojama

---

(1)  Jei valiuta perkama ar parduodama pagal išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius, jos pozicija kinta neatidėliotiną atsiskaitymo dieną (t. y. paprastai sandorio sudarymo dieną arba antrą ar trečią dieną po sandorio sudarymo dienos).

(2)  Kaip paprastai, kai šie sandoriai nedaro reikšmingo poveikio užsienio valiutos pozicijai ir (ar) pelno (nuostolio) ataskaitai, gali būti taikomas reikšmingumo principas.

(3)  Kai šie sandoriai nedaro reikšmingo poveikio užsienio valiutos pozicijai ir (ar) pelno (nuostolio) ataskaitai, gali būti taikomas reikšmingumo principas.

(4)  Yra įvardinti du sukauptų sumų pripažinimo metodai. Pirmasis metodas yra „kalendorinės dienos metodas“, t. y. sukauptos sumos yra įrašomos kiekvieną kalendorinę dieną nepriklausomai nuo to, ar ši diena yra savaitgalio diena, banko išeiginė, ar darbo diena. Antrasis metodas yra „darbo dienos metodas“, t. y. sukauptos sąnaudos įrašomos į sąskaitas tik darbo dienomis. Metodo pasirinkimo pirmenybė nėra nustatyta. Tačiau jeigu paskutinė metų diena nėra darbo diena, ji turi būti įtraukta skaičiuojant sukauptas sumas pagal bet kurį iš šių metodų.

---

IV PRIEDAS

BALANSO SUDARYMO IR VERTINIMO TAISYKLĖS
   (1)

TURTAS

| Balanso straipsnis (3) | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas | Taikymas (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Auksas ir gautinas auksas | Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena | Rinkos verte | Privalomas |
| 2 | 2 | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta | Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus | | |
| 2.1 | 2.1 | Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos | a) | Rezervinė įnašo dalis, neviršijanti skolinimosi teisių (grynąja verte)
  Nacionalinė kvota, atėmus Tarptautinio valiutos fondo disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms) |

Balanso straipsnis (3)

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Taikymas (4)

1

1

Auksas ir gautinas auksas

Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos verte

Privalomas

2

2

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus

2.1

2.1

Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos

a)

Nacionalinė kvota, atėmus Tarptautinio valiutos fondo disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms)

| a) | Rezervinė įnašo dalis, neviršijanti skolinimosi teisių (grynąja verte)
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)
  Turimos SST (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos SST (bendrąja verte)

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| c) | Kitos pretenzijos
  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus

| c) | Kitos pretenzijos
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

2.2

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| c) | Išorės paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Išorės paskolos
  Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| d) | Kitas išorės turtas
  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas išorės turtas
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

3

3

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| b) | Kitos pretenzijos euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Paskolos, indėliai, atpirkimo investavimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atpirkimo investavimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kitos pretenzijos
  Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

4

4

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose
  Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomas

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iv) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Kotiruojamos nuosavybės priemonės

Rinkos kaina

Privalomas

| c) | Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Ne euro zonos paskolos
  Indėliai – nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte

Privalomas

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai

| d) | i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

4.2

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte

Privalomas

5

5

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (5) I priede

5.1

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

5.2

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas mėnesį, paprastai nustatant trijų mėnesių terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

5.3

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

5.4

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

5.5

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

Vienos nakties likvidumo galimybė už iš anksto numatytas palūkanas, pateikiant tinkamą turtą (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

5.6

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

Privalomas

6

6

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atpirkimo investavimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kitos pretenzijos. Korespondentinės sąskaitos ne vidaus euro zonos kredito įstaigose. Kitos su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusijusios pretenzijos ir operacijos. Bet kokios pretenzijos, kylančios iš pinigų politikos operacijų, kurias NCB inicijavo iki įstojimo į Eurosistemą

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

Privalomas

7

7

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

euro zonoje išleisti vertybiniai popieriai, laikomi pinigų politikos tikslais. Koregavimo tikslais pirkti ECB skolos sertifikatai

| a) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 b) įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 b) įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| c) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

7.2

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, nulinės atkarpos obligacijos, turimi pinigų rinkos vertybiniai popieriai, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki EPS, eurais. Nuosavybės priemonės

| a) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| c) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| d) | Kotiruojamos nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Privalomas

8

8

Valdžios sektoriaus skola eurais

Pretenzijos valdžios sektoriui, atsiradusios iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai/paskolos – nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai – įsigijimo verte

Privalomas

—

9

Vidinės Eurosistemos pretenzijos+)

—

9.1

Dalyvavimas ECB kapitale+)

Tik NCB balanso straipsnis

Kiekvieno NCB dalis ECB kapitale pagal Sutartį ir atitinkamą kapitalo raktą bei įnašai pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį

Įsigijimo verte

Privalomas

—

9.2

Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas+)

Tik NCB balanso straipsnis

Pretenzijos eurais ECB dėl pradinio ir papildomo užsienio atsargų pervedimo pagal ECBS statuto 30 straipsnį

Nominaliąja verte

Privalomas

—

9.3

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu+)

Tik ECB balanso straipsnis

Vidinės Eurosistemos pretenzijos NCB atžvilgiu, atsirandančios dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

Privalomas

—

9.4

Grynosios pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+),
   (2)

NCB atveju: grynosios pretenzijos, susijusios su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinė suma ir ją balansuojantis apskaitos įrašas, kaip apibrėžta 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimu ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (nauja redakcija) (6)

ECB atveju: pretenzijos, susijusios su ECB banknotų emisija pagal Sprendimą ECB/2010/29

Nominaliąja verte

Privalomas

—

9.5

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)+)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.4 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.4 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomas

| b) | pretenzijos dėl surinktinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną |
| --- | --- |

b)

pretenzijos dėl surinktinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomas

| c) | kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos, išreikštos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (2) |
| --- | --- |

c)

kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos, išreikštos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (2)

| c) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte

Privalomas

9

10

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (pretenzijos), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominaliąja verte

Privalomas

9

11

Kitas turtas

9

11.1

euro zonos monetos

Eurų monetos, jeigu NCB nėra teisinis jų emitentas

Nominaliąja verte

Privalomas

9

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo verte, sumažinta nusidėvėjimu

Nusidėvėjimo normos:

| — | kompiuteriai bei susijusi techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės: 4 metai |
| --- | --- |

—

kompiuteriai bei susijusi techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės: 4 metai

| — | įranga, baldai ir įrengimai pastatuose/montuojama įranga: 10 metų |
| --- | --- |

—

įranga, baldai ir įrengimai pastatuose/montuojama įranga: 10 metų

| — | pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos: 25 metai |
| --- | --- |

—

pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos: 25 metai

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

Rekomenduojamas

9

11.3

Kitas finansinis turtas

| — | Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai (pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos), laikomi kaip atskirtas portfelis |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai (pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos), laikomi kaip atskirtas portfelis

| — | Atpirkimo investavimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu |
| --- | --- |

—

Atpirkimo investavimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Rekomenduojamas

| b) | Dalyvavimas kapitale ir neapyvartinės nuosavybės akcijos, taip pat bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Rekomenduojamas

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas
  Grynąja turto verte |
| --- | --- |

c)

Grynąja turto verte

Rekomenduojamas

| d) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| e) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos
  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| f) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Įsigijimo verte,
  sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

f)

Įsigijimo verte,

sumažinta vertės sumažėjimu

Rekomenduojamas

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos
  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis

Rekomenduojamas

9

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumo tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

Privalomas

9

11.5

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

Ataskaitiniu laikotarpiu negautos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos, (t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi)

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

Privalomas

9

11.6

Kita

Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai.

Tarpinės perkainojimo sąskaitos (balanso straipsnis tik metų eigoje: nerealizuoti nuostoliai perkainojimo dienomis metų eigoje, kurių nepadengia atitinkamos perkainojimo sąskaitos, esančios įsipareigojimų straipsnyje „Perkainojimo sąskaitos“). Paskolos patikos pagrindu. Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais. Monetos euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis. Einamosios išlaidos (grynasis sukauptas nuostolis), metų, ėjusių prieš ataskaitinius metus, nuostolis. Grynasis pensijų turtas

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

Rekomenduojamas

Tarpinės perkainojimo sąskaitos

Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą

Privalomas

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

Rinkos verte

Privalomas

Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste

Likusios pretenzijos (dėl įsipareigojimų nevykdymo)

Nominaliąja/atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą/po nuostolių padengimo)

Privalomas

Turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorių šalių

Turtas arba pretenzijos (dėl įsipareigojimų nevykdymo)

Įsigijimo verte (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu)

Privalomas

—

12

Metų nuostolis

Nominaliąja verte

Privalomas

ĮSIPAREIGOJIMAI

| Balanso straipsnis (8) | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas | Taikymas (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Banknotai apyvartoje
   (7) | a) | Eurų banknotai, pridėjus arba atėmus tikslinimo sumas, susijusias su banknotų paskirstymo rakto taikymu pagal Sprendimą ECB/2010/23 ir Sprendimą ECB/2010/29 |

Balanso straipsnis (8)

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Taikymas (9)

1

1

Banknotai apyvartoje
   (7)

a)

Eurų banknotai, pridėjus arba atėmus tikslinimo sumas, susijusias su banknotų paskirstymo rakto taikymu pagal Sprendimą ECB/2010/23 ir Sprendimą ECB/2010/29

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomas

| b) | Banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis grynųjų pinigų keitimo metais |
| --- | --- |

b)

Banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis grynųjų pinigų keitimo metais

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomas

2

2

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsniai: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede

2.1

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti

Nominaliąja verte

Privalomas

2.2

2.2

Indėlių galimybė

Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte

Privalomas

2.3

2.3

Terminuotieji indėliai

Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis

Nominaliąja verte

Privalomas

2.4

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

2.5

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo

Nominaliąja verte

Privalomas

3

3

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

Atpirkimo skolinimosi sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų. Visi įsipareigojimai ir (arba) indėliai, kylantys iš pinigų politikos operacijų, kurias centrinis bankas inicijavo prieš prisijungdamas prie Eurosistemos

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

4

4

Išleisti skolos sertifikatai

Tik ECB balanso straipsnis; NCB atveju – pereinamojo balanso straipsnis.

Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede. Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą

Įsigijimo verte

Visos nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

5

5

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1

5.1

Valdžios sektorius

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

Privalomas

5.2

5.2

Kiti įsipareigojimai

Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines institucijas, įrašytas į atleistų nuo įsipareigojimo laikyti privalomąsias atsargas sąrašą, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį „Einamosios sąskaitos“); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

Privalomas

6

6

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių ir (arba) viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo skolinimosi sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais.

Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomas

7

7

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo skolinimosi sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

8

8

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo skolinimosi sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

8.2

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

Skolinimasis pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

9

9

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

—

10

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai+)

—

10.1

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas+)

Tik ECB balanso straipsnis eurais

Nominaliąja verte

Privalomas

—

10.2

Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu+)

Tik NCB balanso straipsnis

Vidinis Eurosistemos įsipareigojimas ECB atžvilgiu, kylantis iš ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

Privalomas

—

10.3

Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+),
   (7)

Tik NCB balanso straipsnis.

NCB atveju: grynasis įsipareigojimas, susijęs su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinę sumą ir ją balansuojantį apskaitos įrašą, kaip apibrėžta Sprendimu ECB/2010/23

Nominaliąja verte

Privalomas

—

10.4

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)+)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynieji įsipareigojimai, atitinakntys TARGET2 sąskaitų ir NCB korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. 9.5 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynieji įsipareigojimai, atitinakntys TARGET2 sąskaitų ir NCB korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. 9.5 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomas

| b) | įsipareigojimas dėl sutelktų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną |
| --- | --- |

b)

įsipareigojimas dėl sutelktų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomas

| c) | kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (7) |
| --- | --- |

c)

kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (7)

| c) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte

Privalomas

10

11

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus

Nominaliąja verte

Privalomas

10

12

Kiti įsipareigojimai

10

12.1

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumo tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

Privalomas

10

12.2

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Išlaidos, kurios turės būti sumokėtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

10

12.3

Kita

Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo skolinimosi sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atpirkimo investavimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Einamosios pajamos (grynasis sukauptas pelnas), ankstesnių metų pelnas prieš paskirstymą. Įsipareigojimai patikos pagrindu. Klientų indėliai auksu. Apyvartoje esančios monetos, kai NCB yra teisinis jų emitentas. Apyvartoje esantys banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis, kurie nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu jie nebuvo priskirti įsipareigojimų straipsniui „Atidėjiniai“. Grynieji pensijų įsipareigojimai

Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio) verte

Rekomenduojamas

Klientų indėliai auksu

Rinkos kaina

Klientų indėliai auksu: privalomas

10

13

Atidėjiniai

| a) | Pensijoms, užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje, atidėjiniams euro zonos šalių nacionalinei valiutai, kuri nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu šie banknotai nebuvo priskirti 12.3 įsipareigojimų straipsniui „Kiti įsipareigojimai“ arba „Kita“
  NCB įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+) |
| --- | --- |

a)

Pensijoms, užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje, atidėjiniams euro zonos šalių nacionalinei valiutai, kuri nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu šie banknotai nebuvo priskirti 12.3 įsipareigojimų straipsniui „Kiti įsipareigojimai“ arba „Kita“

NCB įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

| a) | Įsigijimo verte ir (arba) nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Įsigijimo verte ir (arba) nominaliąja verte

Rekomenduojamas

| b) | Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikoms |
| --- | --- |

b)

Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikoms

| b) | Nominaliąja verte (proporcingai pasirašytam ECB kapitalo raktui; paremta metų pabaigoje ECB valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu) |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte (proporcingai pasirašytam ECB kapitalo raktui; paremta metų pabaigoje ECB valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu)

Privalomas

11

14

Perkainojimo sąskaitos

Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo ir (arba) išankstinius valiutų keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu

NCB įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

Perkainojimo skirtumu tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiutą perskaičiavus pagal rinkos kursą

Privalomas

12

15

Kapitalas ir rezervai

12

15.1

Kapitalas

Apmokėtas kapitalas: ECB kapitalas yra konsoliduojamas su dalyvaujančių NCB kapitalo dalimis

Nominaliąja verte

Privalomas

12

15.2

Rezervai

(Įstatyminiai) rezervai ir kiti rezervai. Nepaskirstytas pelnas

NCB įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

Nominaliąja verte

Privalomas

10

16

Metų pelnas

Nominaliąja verte

Privalomas

---

(1)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose NCB metinėse finansinėse ataskaitose. Straipsniai, kurie turi būti suderinti, yra pažymėti žvaigždute IV, VIII ir IX prieduose.

(2)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. šių gairių 5 konstatuojamąją dalį.

(3)  Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „+)“, yra konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.

(4)  Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms NCB ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.

(5)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 17. Sprendimas ECB/2010/23 buvo priimtas prieš paskelbiant Gaires ECB/2010/20.

(7)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. šių gairių 5 konstatuojamąją dalį.

(8)  Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „+)“, yra konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.

(9)  Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms NCB ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.

---

V PRIEDAS

Konsoliduota Eurosistemos savaitinė finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti pasibaigus ketvirčiui

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl | Įsipareigojimai | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl |
| sandorių | ketvirčio pabaigos patikslinimų | sandorių | ketvirčio pabaigos patikslinimų |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl

Įsipareigojimai

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl

sandorių

ketvirčio pabaigos patikslinimų

sandorių

ketvirčio pabaigos patikslinimų

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 2.1 | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Indėlių galimybė

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Terminuotieji indėliai

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Valdžios sektorius

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Turtas iš viso

Įsipareigojimai iš viso

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti pateikiama virš įsipareigojimų lentelės.

---

VI PRIEDAS

Konsoliduota Eurosistemos savaitinė finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti per ketvirčio laikotarpį

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių | Įsipareigojimai | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių

Įsipareigojimai

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 2.1 | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Indėlių galimybė

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Terminuotieji indėliai

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Valdžios sektorius

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Turtas iš viso

Įsipareigojimai iš viso

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti pateikiama virš įsipareigojimų lentelės.

---

VII PRIEDAS

Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 2.1 | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Indėlių galimybė

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Terminuotieji indėliai

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Valdžios sektorius

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Turtas iš viso

Įsipareigojimai iš viso

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti pateikiama virš įsipareigojimų lentelės.

---

VIII PRIEDAS

Metinis centrinio banko balansas
   (2)

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (4) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (4)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 2.1 | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- |

2.1

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2 | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1 | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2 | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4 | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1 | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2 | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos |
| --- | --- |

9.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos

| 9.1 | Dalyvavimas ECB kapitale |
| --- | --- |

9.1

Dalyvavimas ECB kapitale

| 9.2 | Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

9.2

Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas

| 9.3 | Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

9.3

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu

| 9.4 | Grynosios pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

9.4

Grynosios pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

| 9.5 | Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte) |
| --- | --- |

9.5

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)

| 10. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

10.

Nebaigti atsiskaitymai

| 11. | Kitas turtas |
| --- | --- |

11.

Kitas turtas

| 11.1 | euro zonos monetos |
| --- | --- |

11.1

euro zonos monetos

| 11.2 | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

| 11.3 | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3

Kitas finansinis turtas

| 11.4 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 11.5 | Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos |
| --- | --- |

11.5

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

| 11.6 | Kita |
| --- | --- |

11.6

Kita

| 12. | Metų nuostolis |
| --- | --- |

12.

Metų nuostolis

| 1. | Banknotai apyvartoje (1) |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje (1)

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2 | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2

Indėlių galimybė

| 2.3 | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3

Terminuotieji indėliai

| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1 | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1

Valdžios sektorius

| 5.2 | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

| 10.1 | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

10.1

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas

| 10.2 | Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

10.2

Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu

| 10.3 | Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

10.3

Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

| 10.4 | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte) |
| --- | --- |

10.4

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)

| 11. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

11.

Nebaigti atsiskaitymai

| 12. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

12.

Kiti įsipareigojimai

| 12.1 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

12.1

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 12.2 | Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos |
| --- | --- |

12.2

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| 12.3 | Kita |
| --- | --- |

12.3

Kita

| 13. | Atidėjiniai |
| --- | --- |

13.

Atidėjiniai

| 14. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

14.

Perkainojimo sąskaitos

| 15. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

15.

Kapitalas ir rezervai

| 15.1 | Kapitalas |
| --- | --- |

15.1

Kapitalas

| 15.2 | Rezervai |
| --- | --- |

15.2

Rezervai

| 16. | Metų pelnas |
| --- | --- |

16.

Metų pelnas

Turtas iš viso

Įsipareigojimai iš viso

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. šių gairių 5 konstatuojamąją dalį.

(2)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose NCB metinėse finansinėse ataskaitose. Straipsniai, kurie turi būti suderinti, yra pažymėti žvaigždute IV, VIII ir IX prieduose.

(3)  Centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(4)  Turto lentelė taip pat gali būti pateikiama virš įsipareigojimų lentelės.

---

IX PRIEDAS

Skelbiama centrinio banko pelno (nuostolio) ataskaita
   (2)
   (3)

| (milijonais EUR) |
| --- |
| ... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita | Ataskaitiniai metai | Praėjusieji metai |
| 1.1. | Palūkanų pajamos
   (1) |

(milijonais EUR)

... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita

Ataskaitiniai metai

Praėjusieji metai

1.1.

| 1.2. | Palūkanų išlaidos
   (1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Grynosios palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.

Grynosios palūkanų pajamos

| 2.1. | Realizuotosios pajamos (išlaidos) iš finansinių operacijų |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finansinio turto ir pozicijų nurašymai |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pervedimai į atidėjinius užsienio valiutų kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir iš jų |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas |
| --- | --- |

2.

Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas

| 3.1. | Komisinių ir kitų atlygių pajamos |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisinių ir kitų atlygių išlaidos |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) |
| --- | --- |

3.

Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos)

| 4. | Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse (1) |
| --- | --- |

4.

Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse (1)

| 5. | Grynasis pinigų politikos pajamų paskirstymo rezultatas (1) |
| --- | --- |

5.

Grynasis pinigų politikos pajamų paskirstymo rezultatas (1)

| 6. | Kitos pajamos |
| --- | --- |

6.

Kitos pajamos

Grynosios pajamos iš viso

| 7. | Personalo išlaikymo išlaidos (5) |
| --- | --- |

7.

Personalo išlaikymo išlaidos (5)

| 8. | Administracinės išlaidos (5) |
| --- | --- |

8.

Administracinės išlaidos (5)

| 9. | Ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto nusidėvėjimo išlaidos |
| --- | --- |

9.

Ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto nusidėvėjimo išlaidos

| 10. | Banknotų gamybos paslaugos (6) |
| --- | --- |

10.

Banknotų gamybos paslaugos (6)

| 11. | Kitos išlaidos |
| --- | --- |

11.

Kitos išlaidos

| 12. | Pajamų mokestis ir kiti Vyriausybės nustatyti pajamų mokesčiai |
| --- | --- |

12.

Pajamų mokestis ir kiti Vyriausybės nustatyti pajamų mokesčiai

Metų (nuostolis) pelnas

---

(1)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. šių gairių 5 konstatuojamąją dalį.

(2)  ECB pelno (nuostolio) ataskaita yra truputį kitokio formato. Žr. Sprendimo ECB/2010/21 III priedą.

(3)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose NCB metinėse finansinėse ataskaitose. Straipsniai, kurie turi būti suderinti, yra pažymėti žvaigždute IV, VIII ir IX prieduose.

(4)  Centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(5)  Šis straipsnis apima administracinius atidėjinius.

(6)  Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (už išorinių bendrovių, atsakingų už banknotų gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kainą). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl nacionalinių ir eurų banknotų emisijos, būtų įtrauktos į pelno (nuostolio) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu.

---

X PRIEDAS

Panaikintos gairės ir vėlesni jų pakeitimai

| Gairės ECB/2006/16 | OL L 348, 2006 12 11, p. 1. |
| --- | --- |
| Gairės ECB/2007/20 | OL L 42, 2008 2 16, p. 85. |
| Gairės ECB/2008/21 | OL L 36, 2009 2 5, p. 46. |
| Gairės ECB/2009/18 | OL L 202, 2009 8 4, p. 65. |
| Gairės ECB/2009/28 | OL L 348, 2009 12 29, p. 75. |

Gairės ECB/2006/16

OL L 348, 2006 12 11, p. 1.

Gairės ECB/2007/20

OL L 42, 2008 2 16, p. 85.

Gairės ECB/2008/21

OL L 36, 2009 2 5, p. 46.

Gairės ECB/2009/18

OL L 202, 2009 8 4, p. 65.

Gairės ECB/2009/28

OL L 348, 2009 12 29, p. 75.

---

XI PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Gairės ECB/2006/16 | Šios gairės |
| --- | --- |
| — | 10 straipsnis |
| 9a straipsnis | 11 straipsnis |
| 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis |
| 17 straipsnis | 19 straipsnis |
| 18 straipsnis | 20 straipsnis |
| 19 straipsnis | 21 straipsnis |
| 20 straipsnis | 22 straipsnis |
| 21 straipsnis | 23 straipsnis |
| 22 straipsnis | 24 straipsnis |
| 23 straipsnis | 25 straipsnis |
| 24 straipsnis | 26 straipsnis |
| 25 straipsnis | 27 straipsnis |
| 26 straipsnis | 28 straipsnis |
| 27 straipsnis | 29 straipsnis |

Gairės ECB/2006/16

Šios gairės

—

10 straipsnis

9a straipsnis

11 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

17 straipsnis

19 straipsnis

18 straipsnis

20 straipsnis

19 straipsnis

21 straipsnis

20 straipsnis

22 straipsnis

21 straipsnis

23 straipsnis

22 straipsnis

24 straipsnis

23 straipsnis

25 straipsnis

24 straipsnis

26 straipsnis

25 straipsnis

27 straipsnis

26 straipsnis

28 straipsnis

27 straipsnis

29 straipsnis

---