# Jurnalul Oficial L 34/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.034.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 34 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 549 februarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.034.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 34

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 549 februarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2011/87/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 25 octombrie 2010 de semnare, în numele Uniunii, a unui Acord sub forma unui protocol între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 109/2011 al Comisiei din 27 ianuarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru anumite categorii de autovehicule și remorcile lor cu privire la sistemele antiîmproșcare (
  1
  ) | 2 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 110/2011 al Comisiei din 8 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 458/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (SESPROS) cu privire la formatele adecvate de transmitere a datelor, rezultatele care trebuie transmise și criteriile de măsurare a calității pentru modulul SESPROS privind prestațiile nete de protecție socială (
  1
  ) | 29 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 111/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 33 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 112/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 35 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 113/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 37 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 114/2011 al Comisiei din 8 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 39 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2011/10/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea bifentrinului ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  ) | 41 |
| | * | Directiva 2011/11/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acetatului de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil ca substanță activă în anexele I și IA la directivă (
  1
  ) | 45 |
| | * | Directiva 2011/12/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea fenoxicarbului ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  ) | 49 |
| | * | Directiva 2011/13/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acidului nonanoic ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  ) | 52 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/88/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 9 iunie 2010 privind ajutorul de stat C 1/09 (ex NN 69/08) acordat de Ungaria în favoarea MOL Nyrt.
  [notificată cu numărul C(2010) 3553]

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 8 februarie 2011 privind o contribuție financiară a Uniunii în favoarea Țărilor de Jos pentru studii referitoare la febra Q
  [notificată cu numărul C(2011) 554] | 72 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2011/87/UE

*

Decizia Consiliului din 25 octombrie 2010 de semnare, în numele Uniunii, a unui Acord sub forma unui protocol între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 109/2011 al Comisiei din 27 ianuarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru anumite categorii de autovehicule și remorcile lor cu privire la sistemele antiîmproșcare (
  1
  )

1

2

*

Regulamentul (UE) nr. 110/2011 al Comisiei din 8 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 458/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (SESPROS) cu privire la formatele adecvate de transmitere a datelor, rezultatele care trebuie transmise și criteriile de măsurare a calității pentru modulul SESPROS privind prestațiile nete de protecție socială (
  1
  )

1

29

*

Regulamentul (UE) nr. 111/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

33

*

Regulamentul (UE) nr. 112/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

35

*

Regulamentul (UE) nr. 113/2011 al Comisiei din 7 februarie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

37

Regulamentul (UE) nr. 114/2011 al Comisiei din 8 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

39

DIRECTIVE

*

Directiva 2011/10/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea bifentrinului ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  )

1

41

*

Directiva 2011/11/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acetatului de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil ca substanță activă în anexele I și IA la directivă (
  1
  )

1

45

*

Directiva 2011/12/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea fenoxicarbului ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  )

1

49

*

Directiva 2011/13/UE a Comisiei din 8 februarie 2011 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acidului nonanoic ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  )

1

52

DECIZII

2011/88/UE

*

Decizia Comisiei din 9 iunie 2010 privind ajutorul de stat C 1/09 (ex NN 69/08) acordat de Ungaria în favoarea MOL Nyrt.
  [notificată cu numărul C(2010) 3553]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3553]

1

55

2011/89/UE

*

Decizia Comisiei din 8 februarie 2011 privind o contribuție financiară a Uniunii în favoarea Țărilor de Jos pentru studii referitoare la febra Q
  [notificată cu numărul C(2011) 554]

[notificată cu numărul C(2011) 554]

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 25 octombrie 2010

de semnare, în numele Uniunii, a unui Acord sub forma unui protocol între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte

(2011/87/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 24 februarie 2006, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocierile cu partenerii din regiunea mediteraneeană pentru a stabili un mecanism de soluționare a litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(1)

La 24 februarie 2006, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocierile cu partenerii din regiunea mediteraneeană pentru a stabili un mecanism de soluționare a litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale.

| (2) | Comisia a purtat negocieri în consultare cu comitetul desemnat în temeiul articolului 207 din tratat și în conformitate cu directivele de negociere adoptate de către Consiliu. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a purtat negocieri în consultare cu comitetul desemnat în temeiul articolului 207 din tratat și în conformitate cu directivele de negociere adoptate de către Consiliu.

| (3) | Aceste negocieri s-au încheiat și un Acord sub forma unui protocol („protocolul”) între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (1), a fost parafat la 9 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(3)

Aceste negocieri s-au încheiat și un Acord sub forma unui protocol („protocolul”) între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (1), a fost parafat la 9 decembrie 2009.

| (4) | Protocolul ar trebui semnat, |
| --- | --- |

(4)

Protocolul ar trebui semnat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Semnarea Acordului sub forma unui protocol între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de instituire a unui mecanism de soluționare a litigiilor aplicabil litigiilor legate de dispozițiile privind schimburile comerciale din Acordul euro-mediteraneean de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (denumit în continuare „protocolul”), se aprobă, prin prezenta decizie, în numele Uniunii, sub rezerva încheierii respectivului protocol (2).

Articolul 2

Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze protocolul în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 25 octombrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 129, 15.5.2002, p. 3.

1

(2)  Textul protocolului va fi publicat împreună cu decizia de încheiere.

2

---

REGULAMENTE

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/2

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 109/2011 AL COMISIEI

din 27 ianuarie 2011

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru anumite categorii de autovehicule și remorcile lor cu privire la sistemele antiîmproșcare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 este un regulament individual în sensul procedurii de omologare de tip prevăzute de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directivă-cadru) (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 este un regulament individual în sensul procedurii de omologare de tip prevăzute de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directivă-cadru) (2).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 abrogă Directiva 91/226/CEE a Consiliului din 27 martie 1991 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la sistemele antiîmproșcare ale unor categorii de autovehicule și ale remorcilor acestora (3). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 abrogă Directiva 91/226/CEE a Consiliului din 27 martie 1991 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la sistemele antiîmproșcare ale unor categorii de autovehicule și ale remorcilor acestora (3).

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 prevede dispoziții esențiale privind cerințele de omologare de tip pentru autovehicule referitoare la sistemele antiîmproșcare ale acestora, precum și de omologare de tip pentru sistemele antiîmproșcare ca unități tehnice separate. În momentul de față, este necesar să se stabilească proceduri, încercări și cerințe specifice pentru astfel de omologări de tip. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 prevede dispoziții esențiale privind cerințele de omologare de tip pentru autovehicule referitoare la sistemele antiîmproșcare ale acestora, precum și de omologare de tip pentru sistemele antiîmproșcare ca unități tehnice separate. În momentul de față, este necesar să se stabilească proceduri, încercări și cerințe specifice pentru astfel de omologări de tip.

| (4) | În acest sens, este oportun să se preia în prezentul regulament cerințele stabilite în Directiva 91/226/CEE, adaptându-le, dacă este cazul, la evoluția cunoștințelor științifice și tehnice. |
| --- | --- |

(4)

În acest sens, este oportun să se preia în prezentul regulament cerințele stabilite în Directiva 91/226/CEE, adaptându-le, dacă este cazul, la evoluția cunoștințelor științifice și tehnice.

| (5) | Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să corespundă celui al Regulamentului (CE) nr. 661/2009 și să fie astfel limitat la vehicule din categoriile N și O. Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu opinia Comitetului tehnic – autovehicule, |
| --- | --- |

(5)

Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să corespundă celui al Regulamentului (CE) nr. 661/2009 și să fie astfel limitat la vehicule din categoriile N și O. Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu opinia Comitetului tehnic – autovehicule,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare

Prezentul regulament se aplică vehiculelor din categoriile N și O, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE, care sunt echipate cu un sistem antiîmproșcare, precum și sistemelor antiîmproșcare destinate echipării vehiculelor din categoriile N și O.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „sistem antiîmproșcare” înseamnă un sistem destinat să reducă pulverizarea apei proiectate în sus de pneurile unui vehicul în mișcare și care este alcătuit dintr-o aripă apărătoare de noroi, din apărătoare de noroi și apărătoare echipate cu un dispozitiv antiîmproșcare; |
| --- | --- |

1.

„sistem antiîmproșcare” înseamnă un sistem destinat să reducă pulverizarea apei proiectate în sus de pneurile unui vehicul în mișcare și care este alcătuit dintr-o aripă apărătoare de noroi, din apărătoare de noroi și apărătoare echipate cu un dispozitiv antiîmproșcare;

| 2. | „aripă apărătoare de noroi” înseamnă o componentă rigidă sau semirigidă destinată să oprească apa proiectată în sus de pneurile în mișcare și să o direcționeze către sol și care poate să facă parte integrantă, în întregime sau parțial, din caroseria vehiculului sau din alte părți ale vehiculului, cum ar fi partea inferioară a suprafeței de încărcare; |
| --- | --- |

2.

„aripă apărătoare de noroi” înseamnă o componentă rigidă sau semirigidă destinată să oprească apa proiectată în sus de pneurile în mișcare și să o direcționeze către sol și care poate să facă parte integrantă, în întregime sau parțial, din caroseria vehiculului sau din alte părți ale vehiculului, cum ar fi partea inferioară a suprafeței de încărcare;

| 3. | „apărătoare de noroi” înseamnă o componentă flexibilă instalată vertical pe roată, în partea inferioară a șasiului sau a suprafeței de încărcare sau pe aripa apărătoare de noroi și care trebuie, de asemenea, să reducă riscul ca obiecte de dimensiuni mici, în special pietricele, să fie ridicate de la sol de pneuri și proiectate în sus sau lateral către alți participanți la trafic; |
| --- | --- |

3.

„apărătoare de noroi” înseamnă o componentă flexibilă instalată vertical pe roată, în partea inferioară a șasiului sau a suprafeței de încărcare sau pe aripa apărătoare de noroi și care trebuie, de asemenea, să reducă riscul ca obiecte de dimensiuni mici, în special pietricele, să fie ridicate de la sol de pneuri și proiectate în sus sau lateral către alți participanți la trafic;

| 4. | „dispozitiv antiîmproșcare” înseamnă o parte a sistemului antiîmproșcare care poate include un separator aer/apă și un dispozitiv de absorbție a energiei; |
| --- | --- |

4.

„dispozitiv antiîmproșcare” înseamnă o parte a sistemului antiîmproșcare care poate include un separator aer/apă și un dispozitiv de absorbție a energiei;

| 5. | „separator aer/apă” înseamnă o componentă care face parte din apărătoare și/sau din apărătoarea de noroi și care lasă să treacă aerul, reducând totodată stropii de apă pulverizați; |
| --- | --- |

5.

„separator aer/apă” înseamnă o componentă care face parte din apărătoare și/sau din apărătoarea de noroi și care lasă să treacă aerul, reducând totodată stropii de apă pulverizați;

| 6. | „dispozitiv de absorbție a energiei” înseamnă o componentă care face parte din aripa apărătoare de noroi și/sau apărătoare și/sau apărătoarea de noroi care absoarbe energia stropilor pulverizați, reducând astfel stropii de apă pulverizați; |
| --- | --- |

6.

„dispozitiv de absorbție a energiei” înseamnă o componentă care face parte din aripa apărătoare de noroi și/sau apărătoare și/sau apărătoarea de noroi care absoarbe energia stropilor pulverizați, reducând astfel stropii de apă pulverizați;

| 7. | „apărătoare exterioară” înseamnă o componentă situată aproximativ într-un plan vertical care este paralel cu planul longitudinal al vehiculului și care poate face parte din aripa apărătoare de noroi sau din caroseria vehiculului; |
| --- | --- |

7.

„apărătoare exterioară” înseamnă o componentă situată aproximativ într-un plan vertical care este paralel cu planul longitudinal al vehiculului și care poate face parte din aripa apărătoare de noroi sau din caroseria vehiculului;

| 8. | „roți de direcție” înseamnă roțile acționate de sistemul de direcție al vehiculului; |
| --- | --- |

8.

„roți de direcție” înseamnă roțile acționate de sistemul de direcție al vehiculului;

| 9. | „osie autodirectoare” înseamnă o osie care pivotează în jurul unui punct central astfel încât să poată descrie un arc orizontal; |
| --- | --- |

9.

„osie autodirectoare” înseamnă o osie care pivotează în jurul unui punct central astfel încât să poată descrie un arc orizontal;

| 10. | „roți autodirectoare” înseamnă roți care nu sunt acționate de dispozitivul de direcție al vehiculului, care se pot întoarce cu un unghi nu mai mare de 20° datorită frecării exercitate de sol; |
| --- | --- |

10.

„roți autodirectoare” înseamnă roți care nu sunt acționate de dispozitivul de direcție al vehiculului, care se pot întoarce cu un unghi nu mai mare de 20° datorită frecării exercitate de sol;

| 11. | „axă suplimentară” înseamnă o axă astfel cum este definită la punctul 2.15 din anexa I la Directiva 97/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- |

11.

„axă suplimentară” înseamnă o axă astfel cum este definită la punctul 2.15 din anexa I la Directiva 97/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

| 12. | „vehicul neîncărcat” înseamnă un vehicul în stare de funcționare, astfel cum se precizează la punctul 2.6 din anexa I la Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- |

12.

„vehicul neîncărcat” înseamnă un vehicul în stare de funcționare, astfel cum se precizează la punctul 2.6 din anexa I la Directiva 2007/46/CE;

| 13. | „bandă de rulare” înseamnă partea pneului definită la punctul 2.8 din anexa II la Directiva 92/23/CEE a Consiliului (5); |
| --- | --- |

13.

„bandă de rulare” înseamnă partea pneului definită la punctul 2.8 din anexa II la Directiva 92/23/CEE a Consiliului (5);

| 14. | „tip de dispozitiv antiîmproșcare” înseamnă dispozitive care nu prezintă diferențe în ceea ce privește următoarele caracteristici principale:






  (a) | principiul fizic adoptat pentru reducerea stropilor (cu absorbție a energiei apei sau cu separator aer/apă); |
| --- | --- | --- |

14.

„tip de dispozitiv antiîmproșcare” înseamnă dispozitive care nu prezintă diferențe în ceea ce privește următoarele caracteristici principale:

(a)

principiul fizic adoptat pentru reducerea stropilor (cu absorbție a energiei apei sau cu separator aer/apă);

| (b) | materialele; |
| --- | --- |

(b)

materialele;

| (c) | forma; |
| --- | --- |

(c)

forma;

| (d) | dimensiunile, în măsura în care pot influența comportarea materialului; |
| --- | --- |

(d)

dimensiunile, în măsura în care pot influența comportarea materialului;

| 15. | „vehicul tractor de semiremorcă” înseamnă un vehicul tractor în conformitate cu definiția de la punctul 2.1.1.2.2 din anexa I la Directiva 97/27/CE; |
| --- | --- |

15.

„vehicul tractor de semiremorcă” înseamnă un vehicul tractor în conformitate cu definiția de la punctul 2.1.1.2.2 din anexa I la Directiva 97/27/CE;

| 16. | „masa maximă tehnic admisibilă (M)” înseamnă masa maximă tehnic admisibilă indicată de producător, astfel cum este descrisă la punctul 2.8 din anexa I la Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- |

16.

„masa maximă tehnic admisibilă (M)” înseamnă masa maximă tehnic admisibilă indicată de producător, astfel cum este descrisă la punctul 2.8 din anexa I la Directiva 2007/46/CE;

| 17. | „tipul de vehicul în ceea ce privește sistemele antiîmproșcare” înseamnă vehicule complete, incomplete sau completate, care nu prezintă diferențe în ceea ce privește următoarele aspecte:






  — | tipul de dispozitiv antiîmproșcare instalat pe vehicul; |
| --- | --- | --- |

17.

„tipul de vehicul în ceea ce privește sistemele antiîmproșcare” înseamnă vehicule complete, incomplete sau completate, care nu prezintă diferențe în ceea ce privește următoarele aspecte:

—

tipul de dispozitiv antiîmproșcare instalat pe vehicul;

| — | denumirea de către producător a tipului de sistem antiîmproșcare. |
| --- | --- |

—

denumirea de către producător a tipului de sistem antiîmproșcare.

Articolul 3

Omologarea CE de tip a unui vehicul cu privire la sistemele antiîmproșcare

(1)   Producătorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea de omologare cererea de omologare CE de tip a unui vehicul cu privire la sistemele antiîmproșcare.

(2)   Cererea se întocmește în conformitate cu modelul din documentul informativ prevăzut în anexa I partea 1.

(3)   În cazul în care sunt îndeplinite cerințele relevante specificate în anexele III și IV la prezentul regulament, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.

O autoritate de omologare nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul.

(4)   În sensul alineatului (3), autoritatea de omologare eliberează o fișă de omologare CE de tip întocmită în conformitate cu modelul prevăzut în anexa I partea 2.

Articolul 4

Omologarea CE de tip pentru unitățile tehnice separate ale sistemelor antiîmproșcare

(1)   Producătorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea de omologare cererea de omologare CE de tip pentru unitățile tehnice separate pentru un tip de sistem antiîmproșcare.

Cererea se întocmește în conformitate cu modelul de document informativ prevăzut în partea 1 din anexa II.

(2)   În cazul în care sunt îndeplinite cerințele relevante specificate în anexele III și IV la prezentul regulament, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip pentru unități tehnice separate și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.

O autoritate de omologare nu poate atribui același număr unui alt tip de unitate tehnică separată.

(3)   În sensul alineatului (2), autoritatea de omologare eliberează o fișă de omologare CE de tip întocmită în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II partea 2.

Articolul 5

Marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate

Fiecare unitate tehnică separată conformă unui tip pentru care s-a acordat omologarea CE de tip pentru unități tehnice separate, în temeiul prezentului regulament, poartă o marcă de omologare CE de tip pentru unități tehnice separate, prevăzută în anexa II partea 3.

Articolul 6

Valabilitatea și extinderea omologărilor acordate în temeiul Directivei 91/226/CEE

Autoritățile naționale autorizează comercializarea și punerea în funcțiune a vehiculelor și a unităților tehnice separate care au obținut omologarea de tip în temeiul Directivei 91/226/CEE înainte de 1 noiembrie 2012 și acordă în continuare extinderea omologărilor pentru vehiculele și unitățile tehnice separate respective, în conformitate cu dispozițiile Directivei 91/226/CEE.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 ianuarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 200, 31.7.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

2

(3)  JO L 103, 23.4.1991, p. 5.

3

(4)  JO L 233, 25.8.1997, p. 1.

4

(5)  JO L 129, 14.5.1992, p. 95.

5

---

ANEXA I

DOCUMENTE ADMINISTRATIVE PENTRU OMOLOGAREA CE DE TIP A VEHICULELOR ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SISTEMELE ANTIÎMPROȘCARE

PARTEA 1

Document informativ

MODEL

Documentul informativ nr. ... referitor la omologarea CE de tip a unui vehicul în ceea ce privește sistemele antiîmproșcare (1).

Următoarele informații se prezintă în trei exemplare și includ un cuprins. Orice desen este prezentat la scara corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau într-un dosar format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

0.   ASPECTE GENERALE

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

0.2.   Tipul: ...

0.2.1.   Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (dacă există): ...

0.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă este marcat pe vehicul (b) ...

0.3.1.   Amplasarea marcajului: ...

0.4.   Categoria de vehicul (c): ...

0.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

0.8.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

0.9.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): ...

1.   CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI

1.1.   Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: ...

1.3.   Numărul de osii și roți: ...

1.3.1.   Numărul și poziția osiilor cu roți duble: ...

1.3.2.   Numărul și poziția osiilor directoare ...

2.   MASE ȘI DIMENSIUNI (f)(g)

(în kg și mm) (a se vedea desenul, dacă este cazul)

2.1.   Ampatament(e) (încărcate complet) (g)(l): ...

2.6.   Masa în stare de funcționare (maximă și minimă pentru fiecare variantă) Masa vehiculului carosat și, în cazul unui vehicul tractor din altă categorie în afară de M1, cu dispozitiv de remorcare, dacă este montat de către producător, în ordine de mers, sau masa șasiului sau a șasiului cu cabină, fără caroserie și/sau dispozitivul de remorcare, dacă producătorul nu montează caroseria și/sau dispozitivul de remorcare (inclusiv lichide, scule, roată de rezervă, dacă este cazul, conducătorul auto, iar pentru autobuze și autocare, însoțitorul, dacă vehiculul este prevăzut cu un scaun pentru acesta) (h) (maximă și minimă pentru fiecare variantă): ...

2.6.1.   Distribuția acestei mase pe osii și, în cazul unei semiremorci sau al unei remorci cu osie centrală, sarcina aplicată pe punctul de remorcare (maximă și minimă pentru fiecare variantă): ...

2.8.   Masa încărcăturii maxime tehnic autorizate declarată de producător (i)(3): ...

9.   CAROSERIA

9.20.   Sistem antiîmproșcare ...

9.20.0.   Prezență: da/nu/incomplet (1) ...

9.20.1.   Descriere succintă a vehiculului din punctul de vedere al sistemului antiîmproșcare și al componentelor acestuia: ...

9.20.2.   Desene detaliate ale sistemului antiîmproșcare care cuprind poziția acestuia în vehicul, în care se indică dimensiunile specificate în figurile din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 109/2011, luând în considerare combinațiile anvelope/roți extreme: ...

9.20.3.   Numărul (numerele) de omologare al(e) dispozitivului (dispozitivelor) antiîmproșcare, dacă sunt disponibile: ...

Data, semnătura

PARTEA 2

MODEL

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

FIȘĂ DE OMOLOGARE CE DE TIP

Ștampila autorității de omologare

Comunicare privind:

| — | omologarea CE de tip (2) |
| --- | --- |

—

omologarea CE de tip (2)

| — | extinderea omologării CE de tip (2) |
| --- | --- |

—

extinderea omologării CE de tip (2)

| — | respingerea omologării CE de tip (2) |
| --- | --- |

—

respingerea omologării CE de tip (2)

| — | retragerea omologării CE de tip (2) |
| --- | --- |

—

retragerea omologării CE de tip (2)

a unui tip de vehicul cu privire la sistemele antiîmproșcare

cu privire la Regulamentul (UE) nr. .../..., astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. .../... (2)

Număr de omologare CE de tip: ...

Motivul extinderii: ...

SECȚIUNEA I

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

0.2.   Tipul: ...

0.2.1.   Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (dacă există): ...

0.3.   Mod de identificare a tipului, dacă este marcat pe vehicul (3): ...

0.3.1.   Amplasarea marcajului: ...

0.4.   Categoria vehiculului (4): ...

0.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

0.8.   Numele și adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

0.9.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): ...

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare: a se vedea apendicele.

2.   Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...

3.   Data raportului de încercare: ...

4.   Numărul raportului de încercare: ...

5.   Eventuale observații: a se vedea apendicele.

6.   Locul: ...

7.   Data: ...

8.   Semnătura: ...

9.   Se anexează indexul dosarului de omologare înaintat autorității care efectuează omologarea, care poate fi obținut la cerere.

---

(1)  Pentru vehiculele din categoria N1, precum și cele din categoria N2 cu o masă a încărcăturii maxime tehnic autorizate de maximum 7,5 tone, care utilizează derogarea de la punctul 0.1 din anexa IV la prezentul regulament, poate fi utilizat documentul informativ prevăzut în anexa II la Directiva 78/549/CEE.

(2)  Se taie mențiunea care nu corespunde.

(3)  Dacă metoda de identificare a tipului conține caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipului vehiculului, al componentei sau al unității tehnice separate reglementate prin prezentul document informativ, aceste caractere sunt reprezentate în fișa de documentare prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).

(4)  Definită în anexa II secțiunea A din Directiva 2007/46/CE.

Apendice

la fișa de omologare CE de tip nr.

1.   Informații suplimentare

1.1.   Caracteristicile dispozitivelor antiîmproșcare [descriere succintă, marcă sau denumire comercială, număr (numere)]:

5.   Eventuale observații:

---

ANEXA II

DOCUMENTE ADMINISTRATIVE PENTRU OMOLOGAREA CE DE TIP A SISTEMELOR ANTIÎMPROȘCARE CA UNITĂȚI TEHNICE SEPARATE

PARTEA 1

Document informativ

MODEL

Documentul informativ nr. ... referitor la omologarea CE de tip a unei unități tehnice separate în ceea ce privește sistemele antiîmproșcare.

Următoarele informații se prezintă în trei exemplare și includ un cuprins. Orice desen este prezentat la scara corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau într-un dosar format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate menționate în prezentul document informativ sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

0.   ASPECTE GENERALE

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

0.2.   Tipul: ...

0.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

0.7.   În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE de tip: ...

0.8.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

0.9.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz):...

1.   DESCRIEREA DISPOZITIVULUI

1.1.   O descriere tehnică a dispozitivului antiîmproșcare care să indice principiul fizic de funcționare a acestuia și încercarea la care trebuie supus:...

1.2.   Materialele utilizate: ...

1.3.   Desen(e) suficient de detaliat(e) și la o scară adecvată pentru a permite acestuia (acestora) să fie identificat(e). Desenul trebuie să indice spațiul pentru amplasarea mărcii de omologare CE de tip a componentei: ...

Data

Semnătura

PARTEA 2

MODEL

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

FIȘĂ DE OMOLOGARE CE DE TIP

Ștampila autorității de omologare

Comunicare privind:

| — | omologarea CE de tip (1) |
| --- | --- |

—

omologarea CE de tip (1)

| — | extinderea omologării CE de tip (1) |
| --- | --- |

—

extinderea omologării CE de tip (1)

| — | respingerea omologării CE de tip (1) |
| --- | --- |

—

respingerea omologării CE de tip (1)

| — | retragerea omologării CE de tip (1) |
| --- | --- |

—

retragerea omologării CE de tip (1)

a unui tip de sistem antiîmproșcare ca unitate tehnică separată/componentă

cu privire la Regulamentul (UE) nr. .../..., astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. .../... (1)

Număr de omologare CE de tip: ...

Motivul extinderii: ...

SECȚIUNEA I

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

0.2.   Tipul: ...

0.3.   Mod de identificare a tipului, dacă este marcat pe unitatea tehnică separată (2): ...

0.3.1.   Amplasarea marcajului: ...

0.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

0.7.   Amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE: ...

0.8.   Numele și adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

0.9.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): ...

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea apendicele.

2.   Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...

3.   Data raportului de încercare: ...

4.   Numărul raportului de încercare: ...

5.   Eventuale observații: a se vedea apendicele.

6.   Locul: ...

7.   Data: ...

8.   Semnătura: ...

9.   Se anexează indexul dosarului de omologare înaintat autorității care efectuează omologarea, care poate fi obținut la cerere.

Apendice

la fișa de omologare CE de tip nr.

1.   Informații suplimentare

1.1.   Principiul de funcționare a dispozitivului: de tip absorbant de energie/separator aer/apă (3):

1.2.   Caracteristicile dispozitivelor antiîmproșcare [descriere succintă, marcă sau denumire comercială, număr (numere)]:

5.   Eventuale observații:

PARTEA 3

PARTEA 3

Marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate

Marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate

1.   Marca de omologare CE de tip a unităților tehnice separate constă în:

1.1.   un dreptunghi în jurul literei minuscule „e” urmat de numărul distinctiv al statului membru care a acordat omologarea CE de tip a unei unități tehnice separate:

| 1 | pentru Germania |
| --- | --- |

1

pentru Germania

| 2 | pentru Franța |
| --- | --- |

2

pentru Franța

| 3 | pentru Italia |
| --- | --- |

3

pentru Italia

| 4 | pentru Țările de Jos |
| --- | --- |

4

pentru Țările de Jos

| 5 | pentru Suedia |
| --- | --- |

5

pentru Suedia

| 6 | pentru Belgia |
| --- | --- |

6

pentru Belgia

| 7 | pentru Ungaria |
| --- | --- |

7

pentru Ungaria

| 8 | pentru Republica Cehă |
| --- | --- |

8

pentru Republica Cehă

| 9 | pentru Spania |
| --- | --- |

9

pentru Spania

| 11 | pentru Regatul Unit |
| --- | --- |

11

pentru Regatul Unit

| 12 | pentru Austria |
| --- | --- |

12

pentru Austria

| 13 | pentru Luxemburg |
| --- | --- |

13

pentru Luxemburg

| 17 | pentru Finlanda |
| --- | --- |

17

pentru Finlanda

| 18 | pentru Danemarca |
| --- | --- |

18

pentru Danemarca

| 19 | pentru România |
| --- | --- |

19

pentru România

| 20 | pentru Polonia |
| --- | --- |

20

pentru Polonia

| 21 | pentru Portugalia |
| --- | --- |

21

pentru Portugalia

| 23 | pentru Grecia |
| --- | --- |

23

pentru Grecia

| 24 | pentru Irlanda |
| --- | --- |

24

pentru Irlanda

| 26 | pentru Slovenia |
| --- | --- |

26

pentru Slovenia

| 27 | pentru Slovacia |
| --- | --- |

27

pentru Slovacia

| 29 | pentru Estonia |
| --- | --- |

29

pentru Estonia

| 32 | pentru Letonia |
| --- | --- |

32

pentru Letonia

| 34 | pentru Bulgaria |
| --- | --- |

34

pentru Bulgaria

| 36 | pentru Lituania |
| --- | --- |

36

pentru Lituania

| 49 | pentru Cipru |
| --- | --- |

49

pentru Cipru

| 50 | pentru Malta |
| --- | --- |

50

pentru Malta

1.2.   „numărul de omologare de bază”, inscripționat în apropierea dreptunghiului, inclus în secțiunea 4 a numărului omologării de tip, precedat de cele două cifre care indică secvența atribuită prezentului regulament sau ultimei modificări tehnice majore adusă regulamentului. În momentul de față, secvența este „00”.

2.   Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate se amplasează la dispozitivul antiîmproșcare în așa fel încât să nu se poată șterge și să fie lizibilă, chiar și atunci când dispozitivul este instalat pe vehicul.

3.   Un exemplu de marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate este prezentat după cum urmează.

Exemplu de marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate

Exemplu de marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate

Image

Notă explicativă

Notă explicativă

| Legendă | Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate a fost atribuită de Țările de Jos cu numărul 0046. Primele două cifre „00” indică faptul că unitatea tehnică separată a fost omologată în conformitate cu prezentul regulament. Simbolul „A” indică faptul că este un dispozitiv de tip absorbant de energie. |
| --- | --- |

Legendă

Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate a fost atribuită de Țările de Jos cu numărul 0046. Primele două cifre „00” indică faptul că unitatea tehnică separată a fost omologată în conformitate cu prezentul regulament. Simbolul „A” indică faptul că este un dispozitiv de tip absorbant de energie.

---

(1)  Se taie mențiunea care nu corespunde.

1

(2)  Dacă metoda de identificare a tipului conține caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipului vehiculului, al componentei sau al unității tehnice separate reglementate prin prezentul document informativ, aceste caractere sunt reprezentate în fișa de documentare prin simbolul „?” (de exemplu ABC??123??).

2

(3)  Se taie mențiunea care nu corespunde.

3

---

ANEXA III

PARTEA 1

Cerințe privind dispozitivele antiîmproșcare

0.   SPECIFICAȚII GENERALE

0.1.   Dispozitivele antiîmproșcare trebuie să fie construite astfel încât să funcționeze corect în situația unei utilizări normale pe șosele ude. De asemenea, aceste dispozitive nu trebuie să conțină vicii de construcție sau defecte de fabricație care să aducă atingere bunei lor funcționări.

1.   ÎNCERCĂRI DE EFECTUAT

1.1.   Dispozitivele antiîmproșcare, în funcție de principiul lor fizic de funcționare, sunt supuse încercărilor relevante descrise în părțile 2 și 3 și trebuie să aibă rezultatele cerute la punctul 5 din părțile menționate.

2.   CERERE DE OMOLOGARE CE DE TIP A UNEI COMPONENTE

2.1.   Cererea de omologare CE de tip a unei componente în temeiul articolului 7 din Directiva 2007/46/CE pentru un tip de dispozitiv antiîmproșcare este prezentată de producător.

2.2.   În anexa II partea 1 se prezintă un model de document informativ.

2.3.   Următoarele elemente trebuie prezentate serviciului tehnic responsabil pentru desfășurarea încercărilor de omologare:

Patru eșantioane: trei pentru încercări și unul de păstrat de către laborator în caz de verificare ulterioară. Laboratorul poate solicita și alte eșantioane.

2.4.   Marcaje

2.4.1.   Fiecare eșantion trebuie să poarte, lizibil și indelebil, marca de fabricație sau denumirea comercială și o indicație a tipului și să aibă prevăzut un spațiu suficient de mare pentru amplasarea mărcii de omologare CE de tip a componentei.

2.4.2   Litera „A” pentru dispozitive de tip absorbant de energie sau litera „S” pentru dispozitive de tip separator aer/apă se adaugă la marca de omologare în conformitate cu punctul 1.3 din apendicele la anexa VII la Directiva 2007/46/CE.

PARTEA 2

Încercări ale dispozitivelor antiîmproșcare de tip absorbant de energie

1.   PRINCIPIU

Această încercare are ca obiect cuantificarea capacității unui dispozitiv de a reține apa proiectată asupra sa printr-o serie de jeturi. Aparatul de încercare trebuie să reproducă condițiile în care dispozitivul trebuie să funcționeze atunci când este instalat pe un vehicul, respectiv volumul și viteza apei ridicate de la sol de banda de rulare a pneului.

2.   APARATURĂ

Aparatul de încercare este descris în figura 8 din anexa VI.

3.   CONDIȚII DE ÎNCERCARE

3.1.   Încercările trebuie efectuate într-o cameră închisă, într-un mediu fără curenți de aer.

3.2.   Temperatura ambiantă și temperatura eșantioanelor trebuie să fie de 21 (± 3) °C.

3.3.   Trebuie utilizată apă deionizată.

3.4.   Eșantioanele trebuie udate înainte de fiecare încercare.

4.   PROCEDURĂ

4.1.   Se fixează vertical un eșantion cu lățimea de 500 (+ 0/– 5) mm și înălțimea de 750 mm din materialul de încercat pe cadrul vertical al aparatului de încercare, având grijă ca eșantionul să se afle exact în interiorul limitelor colectorului și ca niciun obstacol să nu poată devia apa înainte sau după impact.

4.2.   Se reglează debitul apei la 0,675 (+/– 0,01) l/s și se proiectează cel puțin 90 l și cel mult 120 l pe eșantion, de la o distanță orizontală de 500 (+/– 2) mm (figura 8 din anexa VI).

4.3.   Se lasă apa să se scurgă din eșantion în colector. Se calculează procentajul apei colectate în raport cu cantitatea de apă pulverizată.

4.4.   Se efectuează încercarea de cinci ori pe eșantion, în conformitate cu punctele 4.2 și 4.3. Se calculează procentajul mediu corespunzător seriei de cinci teste.

5.   REZULTATE

5.1.   Procentajul mediu calculat la punctul 4.4 trebuie să fie de cel puțin 70 %.

5.2.   Dacă în cadrul unei serii de cinci teste procentajul cel mai mare și cel mai mic de apă colectată diferă cu mai mult de 5 % de procentajul mediu, seria de cinci teste trebuie repetată.

Dacă în cadrul unei a doua serii de cinci încercări procentajul cel mai mare și cel mai mic de apă colectată diferă din nou cu mai mult de 5 % de procentajul mediu și dacă valoarea inferioară nu corespunde cerințelor de la punctul 5.1, omologarea de tip este refuzată.

5.3.   Verificați dacă poziția verticală a dispozitivului influențează rezultatele obținute. Dacă este cazul, procedura descrisă la punctele 4.1-4.4 trebuie să se repete în pozițiile în care se obține cel mai mare și cel mai mic procentaj de apă colectată; cerințele de la punctul 5.2 rămân în vigoare.

Media rezultatelor individuale este considerată a fi procentajul mediu. Acest procentaj mediu trebuie să fie de cel puțin 70 %.

PARTEA 3

Încercarea dispozitivelor antiîmproșcare de tip separator aer/apă

1.   PRINCIPIU

Această încercare are ca obiect determinarea eficacității unui material poros care trebuie să rețină apa provenită de la un pulverizator cu presiune aer/apă.

Aparatul de încercare trebuie să simuleze condițiile la care ar fi supus materialul, în ceea ce privește volumul și viteza de stropire a apei produse de pneuri, dacă ar fi instalat pe un vehicul.

2.   APARATURĂ

Aparatul de încercare este descris în figura 9 din anexa VI.

3.   CONDIȚII DE ÎNCERCARE

3.1.   Încercările trebuie efectuate într-o cameră închisă, într-un mediu fără curenți de aer.

3.2.   Temperatura ambiantă și temperatura eșantioanelor trebuie să fie de 21 (± 3) °C.

3.3.   Trebuie utilizată apă deionizată.

3.4.   Eșantioanele trebuie udate înainte de fiecare încercare.

4.   PROCEDURĂ

4.1.   Se fixează vertical un eșantion de 305 × 100 mm pe aparatul de încercare, se verifică dacă nu există spațiu liber între eșantion și placa superioară curbată și dacă platoul este bine fixat. Se umple rezervorul pulverizatorului cu 1 ± 0,005 litri de apă și se plasează pulverizatorul astfel cum se arată în diagramă.

4.2.   Pulverizatorul trebuie reglat după cum urmează:

presiune (la pulverizator): 5 bari + 10 %/– 0 %

debit: 1 litru/minut ± 5 secunde

pulverizare: circulară, 50 ± 5 mm diametru la 200 ± 5 mm de eșantion, duză de 5 ± 0,1 mm diametru.

4.3.   Se pulverizează până dispare toată ceața formată și se notează timpul scurs. Se lasă apa să se scurgă de pe eșantion pe platou timp de 60 de secunde și se măsoară volumul de apă colectată. Se măsoară cantitatea de apă care mai rămâne în rezervorul pulverizatorului. Se calculează procentajul volumului de apă colectată în raport cu volumul de apă pulverizată.

4.4.   Se repetă de cinci ori încercarea și se calculează procentajul mediu al cantității de apă colectată. Se verifică înainte de fiecare încercare că platoul, rezervorul pulverizatorului și vasul de măsură sunt uscate.

5.   REZULTATE

5.1.   Procentajul mediu calculat la punctul 4.4 trebuie să fie de cel puțin 85 %.

5.2.   Dacă în cadrul unei serii de cinci teste procentajul cel mai mare și cel mai mic de apă colectată diferă cu mai mult de 5 % de procentajul mediu, seria de cinci teste trebuie repetată. Dacă în cadrul unei a doua serii de cinci teste procentajul cel mai mare și cel mai mic de apă colectată diferă de procentajul mediu cu mai mult de 5 % și dacă valoarea inferioară nu corespunde cerințelor de la punctul 5.1, omologarea de tip este refuzată.

5.3.   Atunci când poziția verticală a dispozitivului influențează rezultatele obținute, procedura descrisă la punctele 4.1-4.4 trebuie repetată în pozițiile în care se obține cel mai mare și cel mai mic procentaj de apă colectată; cerințele de la punctul 5.2 rămân în vigoare.

Cerința de la punctul 5.1 rămâne în vigoare pentru rezultatele fiecărei încercări.

---

ANEXA IV

Cerințe pentru omologarea de tip a vehiculelor în ceea ce privește sistemele antiîmproșcare

0.   DISPOZIȚII GENERALE

0.1.   Vehiculele din categoriile N și O, cu excepția vehiculelor de teren definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE, trebuie să fie construite și/sau echipate cu sisteme antiîmproșcare astfel încât să fie îndeplinite cerințele menționate în prezenta anexă. Pentru vehiculele șasiu-cabină, aceste cerințe pot fi aplicate doar roților acoperite de cabină.

Pentru vehiculele din categoria N1 și N2 cu masa încărcăturii maxime autorizate de 7,5 tone, la solicitarea producătorului, cerințele Directivei 78/549/CEE a Consiliului (1) pot fi aplicate ca alternativă la cerințele prezentului regulament.

0.2.   Cerințele prezentei anexe în ceea ce privește dispozitivele antiîmproșcare definite la articolul 2 alineatul (4) nu sunt obligatorii pentru categoriile de vehicule N, O1 și O2 cu o masă a încărcăturii maxime admise de 7,5 tone, pentru vehiculele șasiu-cabină, pentru vehiculele necarosate și nici pentru vehiculele pentru care prezența dispozitivelor antiîmproșcare este incompatibilă cu utilizarea lor. Cu toate acestea, dacă aceste dispozitive sunt instalate pe acest tip de vehicule, dispozitivele trebuie să fie conforme cu cerințele prezentului regulament.

1.   Un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat, echipat cu sistemul antiîmproșcare, trebuie să fie prezentat la serviciul tehnic care efectuează încercările de omologare.

CERINȚE GENERALE

2.   AXE

2.1.   Axe retractabile

Dacă un vehicul este echipat cu una sau mai multe axe retractabile, sistemul antiîmproșcare trebuie să acopere toate roțile atunci când axa este coborâtă, respectiv roțile care sunt în contact cu șoseaua atunci când axa este ridicată.

2.2.   Osii autodirectoare

În sensul prezentului regulament, o osie autodirectoare de tipul „pivotant” este considerată și tratată ca osie echipată cu roți directoare.

Atunci când un vehicul este echipat cu o osie autodirectoare, sistemul antiîmproșcare trebuie să îndeplinească condițiile aplicabile osiilor cu roți nedirectoare dacă este montat pe partea pivotantă. Dacă nu este montat pe această parte, el trebuie să corespundă condițiilor aplicabile osiilor cu roți de direcție.

3.   POZIȚIA APĂRĂTOAREI EXTERIOARE

Distanța „c” între planul longitudinal tangent la flancul exterior al pneului, excluzând orice umflătură a pneului aproape de sol, și marginea internă a apărătoarei nu depășește 100 mm (figurile 1a și 1b din anexa VI).

4.   STAREA VEHICULULUI

Pentru verificarea dispozițiilor prezentului regulament, vehiculul trebuie să se afle în starea următoare:

| (a) | trebuie să fie neîncărcat, iar roțile să fie dirijate în linie dreaptă; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să fie neîncărcat, iar roțile să fie dirijate în linie dreaptă;

| (b) | în cazul semiremorcilor, suprafețele de încărcare trebuie să se găsească pe orizontală; |
| --- | --- |

(b)

în cazul semiremorcilor, suprafețele de încărcare trebuie să se găsească pe orizontală;

| (c) | pneurile trebuie să fie umflate la presiune normală. |
| --- | --- |

(c)

pneurile trebuie să fie umflate la presiune normală.

5.   SISTEME ANTIÎMPROȘCARE

5.1.   Sistemele antiîmproșcare trebuie să corespundă specificațiilor de la punctul 6 sau 8.

5.2.   Sistemele antiîmproșcare ale roților nedirectoare sau autodirectoare, acoperite de planșeul caroseriei sau de partea inferioară a suprafeței de încărcare, trebuie să corespundă fie specificațiilor de la punctul 6 sau 8, fie specificațiilor de la punctul 7.

CERINȚE SPECIFICE

6.   Cerințe privind sistemele antiîmproșcare absorbante de energie pentru osiile echipate cu roți de direcție autodirectoare sau nedirectoare

6.1.   Aripile apărătoare de noroi

6.1.1.   Aripile apărătoare de noroi trebuie să acopere zona situată imediat deasupra pneului sau pneurilor și în fața și în spatele acestora în felul următor:

| (a) | în cazul unei osii unice sau a unor osii multiple, marginea anterioară (C) trebuie să se prelungească către partea din față pentru a atinge o linie O-Z în care Θ (teta) este egal cu maximum 45° peste orizontală.
  Marginea posterioară (figura 2 din anexa VI) trebuie să se prelungească către partea de jos, astfel încât să nu se găsească la mai mult de 100 mm deasupra unei linii orizontale care trece prin centrul roții; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unei osii unice sau a unor osii multiple, marginea anterioară (C) trebuie să se prelungească către partea din față pentru a atinge o linie O-Z în care Θ (teta) este egal cu maximum 45° peste orizontală.

Marginea posterioară (figura 2 din anexa VI) trebuie să se prelungească către partea de jos, astfel încât să nu se găsească la mai mult de 100 mm deasupra unei linii orizontale care trece prin centrul roții;

| (b) | în cazul osiilor multiple, unghiul teta se referă doar la osia principală, iar cerința referitoare la înălțimea marginii posterioare se aplică doar osiei posterioare; |
| --- | --- |

(b)

în cazul osiilor multiple, unghiul teta se referă doar la osia principală, iar cerința referitoare la înălțimea marginii posterioare se aplică doar osiei posterioare;

| (c) | aripa apărătoare de noroi trebuie să aibă o lățime totală „q” (figura 1a din anexa VI) suficientă cel puțin pentru a acoperi întreaga lățime a pneului „b” sau întreaga lățime a celor două pneuri „t” în cazul roților duble, ținând seama de extremitățile ansamblului pneu/roată specificate de producător. Dimensiunile „b” și „t” se măsoară la înălțimea butucului, cu excepția marcajului, nervurilor, benzilor de protecție etc. care se află pe părțile laterale ale pneurilor. |
| --- | --- |

(c)

aripa apărătoare de noroi trebuie să aibă o lățime totală „q” (figura 1a din anexa VI) suficientă cel puțin pentru a acoperi întreaga lățime a pneului „b” sau întreaga lățime a celor două pneuri „t” în cazul roților duble, ținând seama de extremitățile ansamblului pneu/roată specificate de producător. Dimensiunile „b” și „t” se măsoară la înălțimea butucului, cu excepția marcajului, nervurilor, benzilor de protecție etc. care se află pe părțile laterale ale pneurilor.

6.1.2.   Partea frontală a părții din spate a aripii apărătoare de noroi trebuie prevăzută cu un dispozitiv antiîmproșcare în conformitate cu specificațiile anexei III partea 2. Acest dispozitiv trebuie să acopere interiorul aripii apărătoare de noroi până la o înălțime determinată de o dreaptă pornind din centrul roții și formând un unghi de cel puțin 30° cu orizontala (figura 3 din anexa VI).

6.1.3.   Dacă aripile apărătoare de noroi sunt formate din mai multe elemente, acestea nu trebuie să prezinte, odată instalate, nicio deschidere care să permită ieșirea stropilor când vehiculul este în mișcare. Se consideră că prezenta cerință este respectată dacă, atunci când vehiculul este fie încărcat, fie descărcat, fiecare jet radial aruncat dinspre centrul roții spre exterior pe întreaga lățime a suprafeței de rulare a pneului și pe aria acoperită de aripa apărătoare de noroi atinge întotdeauna o parte a sistemului antiîmproșcare.

6.2.   Apărătoarele exterioare

6.2.1.   În cazul osiilor unice, marginea inferioară a apărătoarei exterioare nu trebuie să fie situată dincolo de distanțele și de razele următoare, măsurate pornind de la centrul roții, exceptând extremitățile cele mai joase, care pot fi rotunjite (figura 2 din anexa VI).

Suspensie pneumatică:

| (a) | Osii echipate cu roți de direcție sau autodirectoare: | începând de la marginea anterioară (către partea din față a vehiculului) (tip C) |
| --- | --- | --- |

(a)

Osii echipate cu roți de direcție sau autodirectoare:

începând de la marginea anterioară (către partea din față a vehiculului) (tip C)

| | până la marginea posterioară (către partea din spate a vehiculului) (tip A) |
| --- | --- |

până la marginea posterioară (către partea din spate a vehiculului) (tip A)

Rv ≤ 1,5 R

| (b) | Osii echipate cu roți nedirectoare: | începând de la marginea anterioară (tip C) |
| --- | --- | --- |

(b)

Osii echipate cu roți nedirectoare:

începând de la marginea anterioară (tip C)

| | până la marginea posterioară (tip A) |
| --- | --- |

până la marginea posterioară (tip A)

Rv ≤ 1,25 R

Suspensie mecanică:

| (a) | caz general} Rv ≤ 1,8 R; |
| --- | --- |

(a)

caz general} Rv ≤ 1,8 R;

| (b) | roți nedirectoare pentru vehicule cu o masă a încărcăturii maxime tehnic admise 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R, |
| --- | --- |

(b)

roți nedirectoare pentru vehicule cu o masă a încărcăturii maxime tehnic admise 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R,

unde R este raza pneului care este montat pe vehicul, iar Rv este distanța radială la care se situează marginea inferioară a apărătoarei exterioare.

6.2.2.   În cazul unor osii multiple, cerințele menționate la punctul 6.2.1 nu se aplică între planurile transversale verticale care trec prin centrul primei și ultimei osii, unde apărătoarea exterioară poate fi dreaptă pentru a se asigura continuitatea sistemului antiîmproșcare (figura 4 din anexa VI).

6.2.3.   Distanța dintre punctul inferior și cel superior ale sistemului antiîmproșcare (aripă apărătoare de noroi și apărătoare exterioară) măsurată în orice secțiune pătrată perpendiculară pe aripa apărătoare de noroi (a se vedea figurile 1b și 2 din anexa VI) nu trebuie să fie mai mică de 45 mm, în toate punctele, în spatele unei linii verticale care trece prin centrul roții sau prin prima roată în cazul osiilor multiple. Această dimensiune poate fi redusă progresiv în fața acestei linii.

6.2.4.   În apărătoarele exterioare sau între apărătoarele exterioare și celelalte părți ale aripilor apărătoare de noroi nu trebuie să existe nici o deschidere care să permită ieșirea stropilor atunci când vehiculul este în mișcare.

6.2.5.   Cerințele de la punctele 6.2.3 și 6.2.4 pot să nu fie respectate la nivel local atunci când apărătoarea exterioară este formată din diverse elemente cu mișcare relativă.

6.2.6.   Tractoarele pentru semiremorci cu un șasiu jos (definite la punctul 6.20 din standardul ISO 612 din 1978), în special cele care pot avea o înălțime deasupra solului a boltului de legătură egală cu sau mai mică de 1 100 mm, pot fi proiectate astfel încât să fie exceptate de la respectarea cerințelor de la punctele 6.1.1 litera (a), 6.1.3 și 6.2.4. În această privință, aripile apărătoare de noroi și apărătoarele exterioare pot să nu acopere zona imediat deasupra pneurilor osiilor posterioare, atunci când respectivele tractoare sunt cuplate la o semiremorcă, pentru a se evita distrugerea sistemului antiîmproșcare. Cu toate acestea, aripile apărătoare de noroi și apărătoarele exterioare ale acestor vehicule trebuie să fie conforme cu cerințele din punctele menționate mai sus, în sectoare unde peste 60° din linia verticală trece prin centrul roții, în fața și în spatele acestor pneuri.

Prin urmare, aceste vehicule trebuie proiectate astfel încât să îndeplinească cerințele menționate la primul alineat, atunci când funcționează fără semiremorcă.

Pentru a putea îndeplini aceste condiții, aripile apărătoare de noroi și apărătoarele exterioare, de exemplu, au o parte detașabilă.

6.3.   Apărătoarele de noroi

6.3.1.   Lățimea apărătoarei de noroi trebuie să îndeplinească condiția stabilită pentru „q” la punctul 6.1.1 litera (c), cu excepția cazului în care o parte din apărătoarea de noroi este situată în aripa apărătoare de noroi. În acest caz, partea respectivă a apărătoarei de noroi trebuie să fie cel puțin egală cu lățimea benzii de contact a pneului.

Lățimea porțiunii din apărătoarele de noroi situate sub aripa apărătoare de noroi trebuie să îndeplinească condiția prevăzută la prezentul alineat, cu o toleranță de ± 10 mm la fiecare capăt.

6.3.2.   Apărătoarea de noroi trebuie să fie plasată într-un plan aproximativ vertical.

6.3.3.   Înălțimea maximă a marginii inferioare nu trebuie să depășească 200 mm (figura 3 din anexa VI).

Această distanță este mărită la 300 mm pentru osia aflată cel mai în spate atunci când distanța radială a marginii inferioare a apărătoarei exterioare, Rv, nu depășește dimensiunile razei pneurilor montate pe roțile acestei osii.

Înălțimea maximă de la sol a marginii inferioare a apărătoarei de noroi este mărită la 300 mm dacă producătorul consideră potrivit din punct de vedere tehnic în ceea ce privește caracteristicile de suspensie.

6.3.4.   Apărătoarea de noroi nu trebuie să se găsească la mai mult de 300 mm de marginea extremă posterioară a pneului, măsurat orizontal.

6.3.5.   În cazul osiilor multiple pentru care distanța „d” între pneurile osiilor adiacente este sub 250 mm, doar trenul roților din spate trebuie echipat cu apărătoare de noroi. O apărătoare de noroi trebuie fixată în spatele fiecărei roți atunci când distanța „d” între pneurile osiilor adiacente este mai mare sau egală cu 250 mm (figura 4 din anexa VI).

6.3.6.   Apărătoarea de noroi nu trebuie să se încline cu mai mult de 100 mm către spate sub efectul unei forțe de 3 N per 100 mm din lățimea apărătoarei de noroi, aplicată la o distanță de 50 mm deasupra marginii inferioare a apărătoarei de noroi.

6.3.7.   Întreaga suprafață din față a părții apărătoarei de noroi care corespunde dimensiunilor minime cerute trebuie dotată cu un dispozitiv antiîmproșcare în conformitate cu specificațiile prevăzute în anexa III partea 2.

6.3.8.   Între marginea inferioară spate a aripii apărătoare de noroi și apărătoarea de noroi nu trebuie să existe nici o deschidere care să permită ieșirea stropilor.

6.3.9.   Atunci când dispozitivul antiîmproșcare corespunde specificațiilor privind apărătoarele de noroi (punctul 6.3), nu este necesară o apărătoare de noroi suplimentară.

7.   Cerințe aplicabile sistemelor antiîmproșcare echipate cu dispozitive antiîmproșcare absorbante de energie pentru anumite osii care sunt echipate cu roți nedirectoare sau autodirectoare (a se vedea punctul 5.2)

7.1.   Aripile apărătoare de noroi

7.1.1.   Aripile apărătoare de noroi trebuie să acopere zona imediat superioară pneului sau a pneurilor. Extremitățile din față și din spate trebuie să se întindă cel puțin până la planul orizontal tangent cu marginea superioară a pneului sau a pneurilor (figura 5 din anexa VI). Cu toate acestea, extremitatea din spate poate fi înlocuită de către apărătoarea de noroi; în acest caz, aceasta trebuie să se întindă până la partea superioară a aripii apărătoare de noroi (sau a componentei echivalente).

7.1.2.   Întreaga parte interioară din spate a aripii apărătoare de noroi trebuie să fie dotată cu o apărătoare de noroi care corespunde cerințelor anexei III partea 2.

7.2.   Apărătoarele exterioare

7.2.1.   În cazul osiilor unice sau al celor multiple a căror distanță între pneurile adiacente este mai mare sau egală cu 250 mm, apărătoarea exterioară trebuie să acopere suprafața care merge de la partea inferioară a părții superioare a aripii apărătoare de noroi până la o dreaptă formată de tangenta la marginea superioară a pneului sau a pneurilor și între planul vertical format de tangenta din față a pneului sau a pneurilor și a aripii apărătoare de noroi sau a apărătoarei de noroi situată în spatele roții sau roților (figura 5b din anexa VI).

În cazul osiilor multiple, o apărătoare exterioară trebuie plasată pe fiecare roată.

7.2.2.   Între apărătoarea exterioară și partea inferioară a aripii apărătoare de noroi nu trebuie să existe nici o deschidere care să permită ieșirea stropilor.

7.2.3.   Atunci când apărătoarele de noroi nu sunt instalate în spatele fiecărei roți (a se vedea punctul 6.3.5), apărătoarea exterioară trebuie să fie neîntreruptă de la marginea exterioară a apărătoarei de noroi până la planul vertical tangent cu punctul cel mai din față al pneului (a se vedea figura 5a din anexa VI) de pe prima osie.

7.2.4.   Fața internă a apărătoarei exterioare a cărei înălțime nu trebuie să fie mai mică de 100 mm trebuie prevăzută integral cu un dispozitiv antiîmproșcare absorbant de energie în conformitate cu cerințele anexei III partea 2.

7.3.   Apărătoarele de noroi trebuie să se întindă până la partea inferioară a aripii apărătoare de noroi și să fie conforme cerințelor punctelor 6.3.1-6.3.9.

8.   Cerințe aplicabile sistemelor antiîmproșcare echipate cu dispozitive antiîmproșcare cu separatoare aer/apă pentru osiile cu roți de direcție, autodirectoare sau nedirectoare

8.1.   Aripile apărătoare de noroi

8.1.1.   Aripile apărătoare de noroi trebuie să se conformeze cerințelor punctului 6.1.1 litera (c).

8.1.2.   Aripile apărătoare de noroi pentru osie unică sau pentru osii multiple pentru care distanța dintre pneurile osiilor adiacente depășește 300 mm trebuie să se conformeze, de asemenea, cerințelor punctului 6.1.1 litera (a).

8.1.3.   În cazul osiilor multiple pentru care distanța dintre pneurile osiilor adiacente nu depășește 300 mm, aripile apărătoare de noroi trebuie să se conformeze, de asemenea, modelului prezentat în figura 7.

8.2.   Apărătoarele exterioare

8.2.1.   Marginile inferioare ale apărătoarelor exterioare trebuie să fie echipate cu dispozitive antiîmproșcare cu separatoare aer/apă în conformitate cu cerințele anexei III partea 3.

8.2.2.   În cazul unei osii unice sau a osiilor multiple la care distanța dintre pneurile osiilor adiacente depășește 300 mm, marginea inferioară a dispozitivului antiîmproșcare cu care este prevăzută apărătoarea exterioară trebuie să aibă cel mult dimensiunile și razele următoare măsurate de la centrul roții (figurile 6 și 7 din anexa VI).

| (a) | Osii echipate cu roți de direcție sau autodirectoare: | de la marginea anterioară (către fața vehiculului) (punctul C la 30°) |
| --- | --- | --- |

(a)

Osii echipate cu roți de direcție sau autodirectoare:

de la marginea anterioară (către fața vehiculului) (punctul C la 30°)

| | până la marginea posterioară (către spatele vehiculului) (punctul A la 100 mm) |
| --- | --- |

până la marginea posterioară (către spatele vehiculului) (punctul A la 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| (b) | Osii echipate cu roți nedirectoare: | de la marginea anterioară (punctul C la 20°) |
| --- | --- | --- |

(b)

Osii echipate cu roți nedirectoare:

de la marginea anterioară (punctul C la 20°)

| | până la marginea posterioară (punctul A la 100 mm) |
| --- | --- |

până la marginea posterioară (punctul A la 100 mm)

Rv ≤ 1,00 R

unde:

R= este raza pneului montat pe vehicul;

Rv= distanța radială pornind de la extremitatea inferioară a apărătoarei exterioare la centrul roții.

8.2.3.   În cazul osiilor multiple la care distanța între pneurile osiilor adiacente nu depășește 300 mm, apărătoarele exterioare situate în spațiile dintre osii trebuie să urmărească traseul specificat la punctul 8.1.3 și trebuie să se prelungească în jos astfel încât să nu se găsească la mai mult de 100 mm deasupra unei drepte orizontale care trece prin centrul roții (a se vedea figura 7 din anexa VI).

8.2.4.   Înălțimea apărătoarei exterioare nu trebuie să fie mai mică de 45 mm, în toate punctele, în spatele unei drepte verticale care trece prin centrul roții. Înălțimea apărătoarei poate merge descrescător în fața acestei linii prin centrul roții.

8.2.5.   În apărătoarele exterioare sau între apărătoarele exterioare și aripile apărătoare de noroi nu trebuie să existe nici o deschidere care să permită ieșirea stropilor.

8.3.   Apărătoarele de noroi

8.3.1.   Apărătoarele de noroi trebuie să fie:

| (a) | conforme cu punctul 6.3 (figura 3 din anexa VI); sau |
| --- | --- |

(a)

conforme cu punctul 6.3 (figura 3 din anexa VI); sau

| (b) | conforme cu punctele 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 și 8.3.2 (figura 6 din anexa VI). |
| --- | --- |

(b)

conforme cu punctele 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 și 8.3.2 (figura 6 din anexa VI).

8.3.2.   Dispozitivele antiîmproșcare care corespund specificațiilor din anexa IV trebuie să fie fixate la apărătoarele de noroi prevăzute la punctul 8.3.1 litera (b), cel puțin de-a lungul părții întregi.

8.3.2.1.   Marginea inferioară a dispozitivului antiîmproșcare trebuie să se situeze la o înălțime care să nu depășească 200 mm de la sol.

Înălțimea maximă de la sol a marginii inferioare a apărătoarei de noroi este mărită la 300 mm dacă producătorul consideră potrivit din punct de vedere tehnic în ceea ce privește caracteristicile de suspensie.

8.3.2.2.   Dispozitivele antiîmproșcare trebuie să aibă o înălțime minimă de 100 mm.

8.3.2.3.   Apărătoarea de noroi prevăzută la punctul 8.3.1 litera (b), cu excepția părții inferioare care cuprinde dispozitivul antiîmproșcare, nu trebuie să se abată cu mai mult de 100 mm în spate sub efectul unei forțe de 3 N pe 100 mm de lățimea apărătoarei de noroi, măsurată la intersecția apărătoarei de noroi cu dispozitivul antiîmproșcare în poziție de funcționare, aplicată la o distanță de 50 mm deasupra marginii inferioare a apărătoarei de noroi.

8.3.3.   Apărătoarea de noroi nu trebuie să se găsească la mai mult de 200 mm de marginea extremă posterioară a pneului, măsurat orizontal.

9.   În cazul osiilor multiple, sistemul antiîmproșcare al unei osii, care nu este osia aflată cel mai în spate, nu trebuie să acopere întreaga lățime a benzii de contact a pneului atunci când există, la nivel local, posibilitatea suprapunerii sistemului antiîmproșcare cu structura osiilor sau sistemul de suspensie sau șasiul.

---

(1)  JO L 168, 26.6.1978, p. 45.

---

ANEXA V

Conformitatea producției și încetarea producției

1.   Conformitatea producției

| 1.1. | Orice dispozitiv antiîmproșcare care are marca de omologare CE de tip a componentei trebuie să fie conform cu tipul omologat. Autoritatea care a acordat marca CE de tip păstrează un eșantion care poate fi folosit împreună cu fișa de omologare CE de tip a componentei pentru a verifica dacă dispozitivele comercializate cu marca de omologare CE de tip a componentei îndeplinesc condițiile cerute. |
| --- | --- |

1.1.

Orice dispozitiv antiîmproșcare care are marca de omologare CE de tip a componentei trebuie să fie conform cu tipul omologat. Autoritatea care a acordat marca CE de tip păstrează un eșantion care poate fi folosit împreună cu fișa de omologare CE de tip a componentei pentru a verifica dacă dispozitivele comercializate cu marca de omologare CE de tip a componentei îndeplinesc condițiile cerute.

| 1.2. | Orice tip de dispozitiv este definit prin modelul și documentele descriptive prezentate în momentul depunerii cererii de omologare CE de tip a componentei. Dispozitivele ale căror caracteristici sunt identice cu cele ale dispozitivului model și ale căror alte componente nu diferă de cele ale dispozitivului model, cu excepția unor variante care nu afectează cu nimic proprietățile menționate în prezenta anexă, pot fi considerate ca făcând parte din același tip. |
| --- | --- |

1.2.

Orice tip de dispozitiv este definit prin modelul și documentele descriptive prezentate în momentul depunerii cererii de omologare CE de tip a componentei. Dispozitivele ale căror caracteristici sunt identice cu cele ale dispozitivului model și ale căror alte componente nu diferă de cele ale dispozitivului model, cu excepția unor variante care nu afectează cu nimic proprietățile menționate în prezenta anexă, pot fi considerate ca făcând parte din același tip.

| 1.3. | Producătorul efectuează controale de rutină pentru a garanta conformitatea producției cu tipul omologat.
  În acest sens, producătorul trebuie fie să dispună de un laborator care să fie suficient de bine echipat pentru efectuarea încercărilor esențiale, fie să recurgă la un laborator autorizat care să efectueze încercările de conformitate a producției.
  Rezultatele controalelor de conformitate a producției sunt puse la dispoziția autorităților competente cel puțin timp de un an. |
| --- | --- |

1.3.

Producătorul efectuează controale de rutină pentru a garanta conformitatea producției cu tipul omologat.

În acest sens, producătorul trebuie fie să dispună de un laborator care să fie suficient de bine echipat pentru efectuarea încercărilor esențiale, fie să recurgă la un laborator autorizat care să efectueze încercările de conformitate a producției.

Rezultatele controalelor de conformitate a producției sunt puse la dispoziția autorităților competente cel puțin timp de un an.

| 1.4. | De asemenea, autoritățile competente pot efectua controale prin sondaj. |
| --- | --- |

1.4.

De asemenea, autoritățile competente pot efectua controale prin sondaj.

| 1.5. | Conformitatea producției cu tipul de dispozitiv omologat trebuie controlată în condițiile și în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III.
  La cererea autorităților care au acordat omologarea de tip a componentei, producătorii pun la dispoziția acestora, în scopul efectuării încercărilor sau a controalelor de conformitate, dispozitivele tipului omologat anterior. |
| --- | --- |

1.5.

Conformitatea producției cu tipul de dispozitiv omologat trebuie controlată în condițiile și în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III.

La cererea autorităților care au acordat omologarea de tip a componentei, producătorii pun la dispoziția acestora, în scopul efectuării încercărilor sau a controalelor de conformitate, dispozitivele tipului omologat anterior.

| 1.6. | Dispozitivele sunt considerate conforme dacă, din zece eșantioane alese la întâmplare, nouă sunt conforme cerințelor prevăzute la punctul 4 din partea 2 și la punctul 4 din partea 3 din anexa III. |
| --- | --- |

1.6.

Dispozitivele sunt considerate conforme dacă, din zece eșantioane alese la întâmplare, nouă sunt conforme cerințelor prevăzute la punctul 4 din partea 2 și la punctul 4 din partea 3 din anexa III.

| 1.7. | Dacă nu este îndeplinită condiția de la punctul 1.6, se examinează un nou eșantion format din zece unități alese la întâmplare.
  Media tuturor măsurătorilor trebuie să corespundă specificațiilor care figurează la punctul 4 din partea 2 și la punctul 4 din partea 3 din anexa III și nici o măsurătoare individuală nu trebuie să fie inferioară unui procent de 95 % din valoarea specificată. |
| --- | --- |

1.7.

Dacă nu este îndeplinită condiția de la punctul 1.6, se examinează un nou eșantion format din zece unități alese la întâmplare.

Media tuturor măsurătorilor trebuie să corespundă specificațiilor care figurează la punctul 4 din partea 2 și la punctul 4 din partea 3 din anexa III și nici o măsurătoare individuală nu trebuie să fie inferioară unui procent de 95 % din valoarea specificată.

2.   Încetarea producției

Dacă titularul omologării CE de tip încetează producția, acesta informează imediat autoritățile competente.

---

ANEXA VI

FIGURI

Figura 1a

Lățimea (q) a aripii apărătoare de noroi (a) și poziția aripii exterioare (j)

Image

Figura 1b

Exemplu de măsurare a apărătoarei exterioare

Image

Figura 2

Dimensiunea aripii apărătoare de noroi și a apărătoarei exterioare

Image

Figura 3

Poziția aripii apărătoare de noroi și a apărătoarei de noroi

Image

Figura 4

Diagramă care arată ansamblul unui sistem antiîmproșcare (aripă apărătoare de noroi, apărătoare de noroi, apărătoare exterioară) care include dispozitive antiîmproșcare (de tip absorbant de energie) pentru osii multiple

Image

Figura 5

Diagramă care arată ansamblul unui sistem antiîmproșcare care include dispozitive antiîmproșcare (de tip absorbant de energie) pentru osii echipate cu roți nedirectoare sau autodirectoare

(anexa IV punctele 5.2 și 7)

Image

Image

Figura 6

Diagramă care arată ansamblul unui sistem antiîmproșcare care include dispozitive antiîmproșcare echipate cu separatoare aer/apă pentru osii echipate cu roți de direcție, autodirectoare sau roți nedirectoare

Image

Figura 7

Diagramă care arată ansamblul unui sistem antiîmproșcare care include dispozitive antiîmproșcare (aripă apărătoare de noroi, apărătoare de noroi, apărătoare exterioară) pentru osiile multiple atunci când distanța dintre pneuri nu depășește 300 mm

Image

Figura 8

Aparat de încercare pentru dispozitivele antiîmproșcare de tip absorbant de energie

(anexa III partea 2)

Image

Figura 9

Aparat de încercare pentru dispozitivele antiîmproșcare de tip separator aer/apă

(anexa III partea 3)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/29

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 110/2011 AL COMISIEI

din 8 februarie 2011

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 458/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (SESPROS) cu privire la formatele adecvate de transmitere a datelor, rezultatele care trebuie transmise și criteriile de măsurare a calității pentru modulul SESPROS privind prestațiile nete de protecție socială

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 458/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 aprilie 2007 privind Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (SESPROS) (1), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 458/2007 stabilește un cadru metodologic care trebuie utilizat în vederea întocmirii statisticilor comparabile necesare Uniunii Europene și termenele de transmitere și difuzare a statisticilor întocmite în conformitate cu Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (denumit în continuare „SESPROS”). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 458/2007 stabilește un cadru metodologic care trebuie utilizat în vederea întocmirii statisticilor comparabile necesare Uniunii Europene și termenele de transmitere și difuzare a statisticilor întocmite în conformitate cu Sistemul european de statistici integrate privind protecția socială (denumit în continuare „SESPROS”).

| (2) | În temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 458/2007, trebuie adoptate măsuri de punere în aplicare referitoare la formatele de transmitere a datelor, rezultatele care trebuie transmise și criteriile de măsurare a calității pentru modulul privind prestațiile nete de protecție socială. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 458/2007, trebuie adoptate măsuri de punere în aplicare referitoare la formatele de transmitere a datelor, rezultatele care trebuie transmise și criteriile de măsurare a calității pentru modulul privind prestațiile nete de protecție socială.

| (3) | Modulul privind prestațiile nete de protecție socială ar trebui obținut utilizând „abordarea restricționată”, în scopul de a avea aceeași populație de beneficiari ai prestațiilor brute de protecție socială colectate în sistemul central SESPROS. |
| --- | --- |

(3)

Modulul privind prestațiile nete de protecție socială ar trebui obținut utilizând „abordarea restricționată”, în scopul de a avea aceeași populație de beneficiari ai prestațiilor brute de protecție socială colectate în sistemul central SESPROS.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Formatele de transmitere a datelor și rezultatele care trebuie transmise pentru modulul privind prestațiile nete de protecție socială sunt astfel cum s-a prevăzut în anexa I.

(2)   Criteriile pentru măsurarea calității datelor referitoare la modulul privind prestațiile nete de protecție socială sunt astfel cum s-a prevăzut în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 113, 30.4.2007, p. 3.

1

---

ANEXA I

Formatele de transmitere a datelor referitoare la modulul privind prestațiile nete de protecție socială și rezultatele care trebuie transmise

1.   DATELE CARE TREBUIE TRANSMISE

Datele referitoare la prestațiile nete de protecție socială (abordarea restricționată) sunt transmise în conformitate cu formatul furnizat de Comisie.

Variabilele care trebuie transmise sunt următoarele:

| 1.1. | Nivelurile medii detaliate ale taxei (Average Itemised Tax Rates - AITR) și nivelurile medii detaliate ale contribuției sociale (Average Itemised Social Contribution Rates - AISCR) defalcate simultan în funcție de:






  — | clasificarea detaliată numai a prestațiilor de protecție socială în numerar, astfel cum se specifică în apendicele 1 la manualul SESPROS; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Nivelurile medii detaliate ale taxei (Average Itemised Tax Rates - AITR) și nivelurile medii detaliate ale contribuției sociale (Average Itemised Social Contribution Rates - AISCR) defalcate simultan în funcție de:

—

clasificarea detaliată numai a prestațiilor de protecție socială în numerar, astfel cum se specifică în apendicele 1 la manualul SESPROS;

| — | regimurile enumerate în tabelul „lista regimurilor” prevăzut în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1322/2007 al Comisiei (1). |
| --- | --- |

—

regimurile enumerate în tabelul „lista regimurilor” prevăzut în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1322/2007 al Comisiei (1).

| 1.2. | Avantajele fiscale reziduale (a se furniza numai dacă nu sunt luate în calcul direct în AITR și/sau AISCR).
  Fiecare avantaj fiscal rezidual ar trebui împărțit după funcția corespunzătoare listei riscurilor și a nevoilor, definită la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 458/2007, la primul nivel de clasificare.
  Datele pentru avantajele fiscale reziduale sunt furnizate în moneda națională. |
| --- | --- |

1.2.

Avantajele fiscale reziduale (a se furniza numai dacă nu sunt luate în calcul direct în AITR și/sau AISCR).

Fiecare avantaj fiscal rezidual ar trebui împărțit după funcția corespunzătoare listei riscurilor și a nevoilor, definită la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 458/2007, la primul nivel de clasificare.

Datele pentru avantajele fiscale reziduale sunt furnizate în moneda națională.

| 1.3. | Datele referitoare la prestațiile sociale nete (abordarea restricționată) defalcate simultan în funcție de:






  — | clasificarea detaliată a prestațiilor de protecție socială, astfel cum se specifică în apendicele 1 la manualul SESPROS; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Datele referitoare la prestațiile sociale nete (abordarea restricționată) defalcate simultan în funcție de:

—

clasificarea detaliată a prestațiilor de protecție socială, astfel cum se specifică în apendicele 1 la manualul SESPROS;

| — | regimurile enumerate în tabelul „lista regimurilor” prevăzut în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1322/2007 (datele de la „nivelul tuturor regimurilor”, egale cu suma tuturor regimurilor, ar trebui, de asemenea, raportate). |
| --- | --- |

—

regimurile enumerate în tabelul „lista regimurilor” prevăzut în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1322/2007 (datele de la „nivelul tuturor regimurilor”, egale cu suma tuturor regimurilor, ar trebui, de asemenea, raportate).

Prestațiile sociale nete ar trebui obținute conectând prestațiile brute de protecție socială prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1322/2007 cu variabilele enumerate la punctele 1.1 și 1.2.

2.   MANUALUL DE REFERINȚĂ

Clasificările și definițiile detaliate care trebuie să fie utilizate pentru aplicarea prezentului regulament sunt prevăzute în manualul SESPROS realizat de Comisie în colaborare cu statele membre.

---

(1)  JO L 294, 13.11.2007, p. 5.

---

ANEXA II

A.   CRITERIILE PENTRU MĂSURAREA CALITĂȚII DATELOR REFERITOARE LA MODULUL PRIVIND PRESTAȚIILE NETE DE PROTECȚIE SOCIALĂ

În conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (1), evaluarea anuală a calității datelor colectate referitor la prestațiile nete de protecție socială aplică următoarele criterii de calitate: relevanță, precizie, actualitate, punctualitate, accesibilitate și claritate, comparabilitate și coerență.

B.   INFORMAȚIILE CARE TREBUIE TRANSMISE

Statele membre furnizează informații referitoare la:

1.   Contact

1.1.   Coordonatele compilatorului de date.

2.   Precizie

2.1.   Acoperirea surselor de date: tipurile de surse utilizate (registre sau alte surse administrative, anchete, estimări); detalii ale regimurilor/funcțiilor acoperite de diferitele tipuri de surse; rapoarte privind probleme de acoperire a surselor de date care au determinat estimarea datelor.

2.2.   Metodologii și premise utilizate în estimări și în cazul acoperirii incomplete a surselor de date:

| — | date administrative; |
| --- | --- |

—

date administrative;

| — | anchetă; |
| --- | --- |

—

anchetă;

| — | modelare; |
| --- | --- |

—

modelare;

| — | altele (se specifică). |
| --- | --- |

—

altele (se specifică).

2.3.   Revizuiri ale statisticilor:

| — | schimbări referitoare la sursele de date utilizate; |
| --- | --- |

—

schimbări referitoare la sursele de date utilizate;

| — | schimbări referitoare la metodele și premisele utilizate pentru estimarea datelor; |
| --- | --- |

—

schimbări referitoare la metodele și premisele utilizate pentru estimarea datelor;

| — | revizuiri ale datelor datorate ajustărilor conceptuale (de exemplu, ajustarea conturilor naționale); |
| --- | --- |

—

revizuiri ale datelor datorate ajustărilor conceptuale (de exemplu, ajustarea conturilor naționale);

| — | revizuiri ale datelor datorate disponibilității statisticilor finale; |
| --- | --- |

—

revizuiri ale datelor datorate disponibilității statisticilor finale;

| — | revizuiri ale datelor datorate acțiunilor de revizuire a calității; |
| --- | --- |

—

revizuiri ale datelor datorate acțiunilor de revizuire a calității;

| — | descrierea politicii adoptate pentru revizuirea datelor. |
| --- | --- |

—

descrierea politicii adoptate pentru revizuirea datelor.

3.   Comparabilitate

3.1.   Comparabilitatea geografică:

| — | devieri de la acoperirea completă a datelor finale; |
| --- | --- |

—

devieri de la acoperirea completă a datelor finale;

| — | devieri de la metodologia SESPROS; |
| --- | --- |

—

devieri de la metodologia SESPROS;

| — | detalii referitoare la motivele devierii și metodele utilizate; |
| --- | --- |

—

detalii referitoare la motivele devierii și metodele utilizate;

| — | estimarea impactului acestor devieri asupra comparabilității. |
| --- | --- |

—

estimarea impactului acestor devieri asupra comparabilității.

3.2.   Comparabilitatea în timp:

| — | descrierea corespondenței dintre acoperirea datelor istorice și acoperirea datelor actuale; |
| --- | --- |

—

descrierea corespondenței dintre acoperirea datelor istorice și acoperirea datelor actuale;

| — | descrierea comparabilității dintre datele istorice și datele actuale. |
| --- | --- |

—

descrierea comparabilității dintre datele istorice și datele actuale.

4.   Accesibilitate și claritate

4.1.   Descrierea politicii adoptate de țară pentru difuzarea datelor.

4.2.   Descrierea metadatelor/metodologiei furnizate utilizatorilor.

5.   Relevanță

5.1.   Descrierea modului în care informațiile statistice răspund nevoilor actuale și potențiale ale utilizatorilor.

C.   PROGRAM DE PRODUCERE A RAPOARTELOR PRIVIND CALITATEA

Rapoartele privind calitatea referitoare la modulul privind prestațiile nete de protecție socială sunt rapoarte anuale.

Raportul pentru anul N se transmite către Comisie (Eurostat) până la data de 31 ianuarie a anului N + 3.

D.   FORMAT DE TRANSMITERE A RAPOARTELOR PRIVIND CALITATEA

Informațiile referitoare la calitatea datelor se transmit în conformitate cu formatul furnizat de Comisie (Eurostat).

---

(1)  JO L 87, 31.3.2009, p. 164.

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/33

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 111/2011 AL COMISIEI

din 7 februarie 2011

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului menționat.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Articol care se prezintă sub forma unei piese conice din titan, care are la bază o tijă cu filet exterior (așa numitul „bont protetic”).
  Acesta este utilizat în stomatologie. Articolul respectiv este destinat a fi înșurubat într-o rădăcină dentară artificială implantată în mandibulă sau maxilar, în scopul de a face legătura între rădăcina respectivă și coroana artificială.
  Pentru import este prezentat într-un ambalaj sterilizat.

   (1) A se vedea imaginile. | 9021 29 00 | Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei 2 b) de la capitolul 90, precum și pe baza textului codurilor NC 9021 și 9021 29 00.
  Datorită modului în care este conceput, produsul este destinat unei utilizări specifice în stomatologie și nu poate fi considerat ca aparținând părților și furniturilor de uz general vizate la nota 2 de la secțiunea XV. Prin urmare, se exclude clasificarea la secțiunea XV.
  Respectivul articol, fiind unul de protetică dentară, trebuie clasificat la poziția 9021, care include diverse accesorii utilizate în stomatologie pentru confecționarea coroanelor și protezelor dentare [a se vedea, de asemenea, Notele explicative pentru poziția 9021 partea (III) punctul B)4) din Sistemul armonizat].
  În consecință, produsul trebuie clasificat la codul NC 9021 29 00, ca parte de proteză dentară. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Articol care se prezintă sub forma unei piese conice din titan, care are la bază o tijă cu filet exterior (așa numitul „bont protetic”).

Acesta este utilizat în stomatologie. Articolul respectiv este destinat a fi înșurubat într-o rădăcină dentară artificială implantată în mandibulă sau maxilar, în scopul de a face legătura între rădăcina respectivă și coroana artificială.

Pentru import este prezentat într-un ambalaj sterilizat.

(1) A se vedea imaginile.

9021 29 00

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei 2 b) de la capitolul 90, precum și pe baza textului codurilor NC 9021 și 9021 29 00.

Datorită modului în care este conceput, produsul este destinat unei utilizări specifice în stomatologie și nu poate fi considerat ca aparținând părților și furniturilor de uz general vizate la nota 2 de la secțiunea XV. Prin urmare, se exclude clasificarea la secțiunea XV.

Respectivul articol, fiind unul de protetică dentară, trebuie clasificat la poziția 9021, care include diverse accesorii utilizate în stomatologie pentru confecționarea coroanelor și protezelor dentare [a se vedea, de asemenea, Notele explicative pentru poziția 9021 partea (III) punctul B)4) din Sistemul armonizat].

În consecință, produsul trebuie clasificat la codul NC 9021 29 00, ca parte de proteză dentară.

Image

Image

---

(1)  Imaginile au un caracter strict informativ.

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/35

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 112/2011 AL COMISIEI

din 7 februarie 2011

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului menționat.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Un modul cu dimensiuni de aproximativ 8,5 × 30 × 23 cm, destinat monitorizării gazelor respiratorii și anestezice la pacienții aflați sub tratament medical (așa-numit „modul analizor de gaze”)
  Acesta funcționează numai împreună cu un sistem de monitorizare a pacienților și este controlat de respectivul sistem.
  Modulul analizează gazele respiratorii ale pacientului prin spectroscopie, pentru stabilirea, de exemplu, a conținutului de dioxid de carbon, de oxid de azot, de halotan sau de izofluran.
  Sistemul de monitorizare a pacientului procesează datele primite de la modul și le verifică prin comparație cu parametrii prestabiliți. Rezultatele se afișează pe monitor. Atunci când parametrii nu sunt atinși, se declanșează o alarmă. | 9018 19 10 | Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate, nota 2(b) la capitolul 90, precum și pe baza textului codurilor NC 9018, 9018 19 și 9018 19 10.
  Modulul nu este considerat un instrument sau aparat complet pentru analize fizice sau chimice clasificat la poziția 9027, deoarece funcțiile sale de control și afișare a rezultatelor sunt efectuate de sistemul de monitorizare a pacientului. În consecință, clasificarea la poziția 9027 este exclusă.
  Modulul nu poate fi considerat un aparat cu raze ultraviolete sau infraroșii clasificat la codul NC 9018 20 00. În consecință, clasificarea la codul NC 9018 20 00 este exclusă. Deoarece modulul nu este utilizat pentru a administra anestezice, nu poate fi considerat un instrument sau un aparat pentru anestezie clasificat la codul NC 9018 90 60. În consecință, clasificarea la codul NC 9018 90 60 este exclusă.
  Deoarece modulul poate fi utilizat numai cu un aparat de electrodiagnostic pentru urmărirea simultană a doi sau mai mulți parametri, conform notei 2(b) la capitolul 90 acesta se va clasifica prin urmare la codul NC 9018 19 10. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Un modul cu dimensiuni de aproximativ 8,5 × 30 × 23 cm, destinat monitorizării gazelor respiratorii și anestezice la pacienții aflați sub tratament medical (așa-numit „modul analizor de gaze”)

Acesta funcționează numai împreună cu un sistem de monitorizare a pacienților și este controlat de respectivul sistem.

Modulul analizează gazele respiratorii ale pacientului prin spectroscopie, pentru stabilirea, de exemplu, a conținutului de dioxid de carbon, de oxid de azot, de halotan sau de izofluran.

Sistemul de monitorizare a pacientului procesează datele primite de la modul și le verifică prin comparație cu parametrii prestabiliți. Rezultatele se afișează pe monitor. Atunci când parametrii nu sunt atinși, se declanșează o alarmă.

9018 19 10

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate, nota 2(b) la capitolul 90, precum și pe baza textului codurilor NC 9018, 9018 19 și 9018 19 10.

Modulul nu este considerat un instrument sau aparat complet pentru analize fizice sau chimice clasificat la poziția 9027, deoarece funcțiile sale de control și afișare a rezultatelor sunt efectuate de sistemul de monitorizare a pacientului. În consecință, clasificarea la poziția 9027 este exclusă.

Modulul nu poate fi considerat un aparat cu raze ultraviolete sau infraroșii clasificat la codul NC 9018 20 00. În consecință, clasificarea la codul NC 9018 20 00 este exclusă. Deoarece modulul nu este utilizat pentru a administra anestezice, nu poate fi considerat un instrument sau un aparat pentru anestezie clasificat la codul NC 9018 90 60. În consecință, clasificarea la codul NC 9018 90 60 este exclusă.

Deoarece modulul poate fi utilizat numai cu un aparat de electrodiagnostic pentru urmărirea simultană a doi sau mai mulți parametri, conform notei 2(b) la capitolul 90 acesta se va clasifica prin urmare la codul NC 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/37

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 113/2011 AL COMISIEI

din 7 februarie 2011

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar, pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament (2). |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar, pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament (2).

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului menționat anterior.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Un produs (denumit „sistem de supraveghere video pentru bebeluși”) prezentat sub forma unui set condiționat pentru vânzarea cu amănuntul, alcătuit din:






  — | o cameră de televiziune fără fir, cu un microfon încorporat, un transmițător de semnal video și o antenă; camera este echipată cu o interfață de ieșire pentru semnale audio/video; |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Un produs (denumit „sistem de supraveghere video pentru bebeluși”) prezentat sub forma unui set condiționat pentru vânzarea cu amănuntul, alcătuit din:

—

o cameră de televiziune fără fir, cu un microfon încorporat, un transmițător de semnal video și o antenă; camera este echipată cu o interfață de ieșire pentru semnale audio/video;

| — | un monitor color, fără fir, de tipul cu afișaj cu cristale lichide (LCD) cu diagonala ecranului de aproximativ 14 cm (5,6 inci) și cu un raport nominal de aspect de 4:3, care include un difuzor, un receptor de semnal video și o antenă; monitorul este echipat cu o interfață de intrare pentru semnale audio/video; |
| --- | --- |

—

un monitor color, fără fir, de tipul cu afișaj cu cristale lichide (LCD) cu diagonala ecranului de aproximativ 14 cm (5,6 inci) și cu un raport nominal de aspect de 4:3, care include un difuzor, un receptor de semnal video și o antenă; monitorul este echipat cu o interfață de intrare pentru semnale audio/video;

| — | două adaptoare și |
| --- | --- |

—

două adaptoare și

| — | un cablu audio/video. |
| --- | --- |

—

un cablu audio/video.

Semnalele sunt transmise de la cameră la monitor cu o frecvență de 2,4 GHz pe o rază de 150 de metri.

Setul este utilizat pentru monitorizarea de la distanță a bebelușilor.

8528 72 40

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1, 3 (b), 3 (c) și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 8528, 8528 72 și 8528 72 40.

Produsul constituie un set în sensul regulii generale de interpretare 3 (b), alcătuit dintr-o cameră clasificată la poziția 8525 și dintr-un aparat receptor de televiziune clasificat la poziția 8528; în acest caz nu poate fi determinată componenta care-i conferă setului caracterul său esențial.

În aplicarea regulii generale de interpretare 3 (c), produsul trebuie clasificat, prin urmare, la codul NC 8528 72 40 ca aparat receptor de televiziune.

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/39

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 114/2011 AL COMISIEI

din 8 februarie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 9 februarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/41

---

DIRECTIVA 2011/10/UE A COMISIEI

din 8 februarie 2011

de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea bifentrinului ca substanță activă în anexa I la directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include bifentrinul. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include bifentrinul.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, bifentrinul a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 8, conservanți pentru lemn, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, bifentrinul a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 8, conservanți pentru lemn, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (3) | Franța a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 3 ianuarie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Franța a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 3 ianuarie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (4) | Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010.

| (5) | Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care conțin bifentrin folosite la conservarea lemnului ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, bifentrinul poate fi inclus în anexa I la directiva menționată. |
| --- | --- |

(5)

Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care conțin bifentrin folosite la conservarea lemnului ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, bifentrinul poate fi inclus în anexa I la directiva menționată.

| (6) | Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

(6)

Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil.

| (7) | Au fost identificate riscuri inacceptabile pentru utilizatorii neprofesioniști. Prin urmare, este necesar să se dispună limitarea acordării autorizațiilor pentru produse la utilizările industriale și profesionale, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii neprofesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 98/8/CE și cu anexa VI la aceasta. |
| --- | --- |

(7)

Au fost identificate riscuri inacceptabile pentru utilizatorii neprofesioniști. Prin urmare, este necesar să se dispună limitarea acordării autorizațiilor pentru produse la utilizările industriale și profesionale, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii neprofesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 98/8/CE și cu anexa VI la aceasta.

| (8) | Având în vedere ipotezele emise în procesul de evaluare a riscurilor, este oportun să se dispună ca produsele autorizate pentru utilizarea industrială sau profesională să fie folosite cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii industriali sau profesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil prin alte mijloace. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere ipotezele emise în procesul de evaluare a riscurilor, este oportun să se dispună ca produsele autorizate pentru utilizarea industrială sau profesională să fie folosite cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii industriali sau profesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil prin alte mijloace.

| (9) | Având în vedere riscurile identificate pentru sol și mediul acvatic, trebuie să se ia măsuri adecvate pentru protejarea lor. Prin urmare, este necesar să se dispună furnizarea unor instrucțiuni care să indice faptul că lemnul proaspăt tratat trebuie depozitat după tratare într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă și că eventualele pierderi rezultate din procesul de aplicare a produselor care conțin bifentrin folosite la conservarea lemnului trebuie recuperate pentru a fi reutilizate sau eliminate. În plus, este necesar să se menționeze că produsele nu sunt autorizate pentru tratarea in situ a lemnului în exterior sau pentru tratarea lemnului care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent (clasa 3, astfel cum este definită de către OCDE) (3), cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 din Directiva 98/8/CE și din anexa VI la aceasta, prin aplicarea de măsuri adecvate de reducere a riscurilor, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere riscurile identificate pentru sol și mediul acvatic, trebuie să se ia măsuri adecvate pentru protejarea lor. Prin urmare, este necesar să se dispună furnizarea unor instrucțiuni care să indice faptul că lemnul proaspăt tratat trebuie depozitat după tratare într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă și că eventualele pierderi rezultate din procesul de aplicare a produselor care conțin bifentrin folosite la conservarea lemnului trebuie recuperate pentru a fi reutilizate sau eliminate. În plus, este necesar să se menționeze că produsele nu sunt autorizate pentru tratarea in situ a lemnului în exterior sau pentru tratarea lemnului care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent (clasa 3, astfel cum este definită de către OCDE) (3), cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 din Directiva 98/8/CE și din anexa VI la aceasta, prin aplicarea de măsuri adecvate de reducere a riscurilor, dacă este necesar.

| (10) | Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață a produselor biocide care conțin substanța activă bifentrin și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
| --- | --- |

(10)

Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață a produselor biocide care conțin substanța activă bifentrin și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general.

| (11) | Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
| --- | --- |

(11)

Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii.

| (12) | După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(12)

După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE.

| (13) | Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 ianuarie 2012 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.

Statele membre aplică aceste dispoziții de la 1 februarie 2013.

Atunci când statele membre adoptă actele menționate, acestea trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

(3)  Seria OCDE cu privire la documentele privind scenariile de emisii, numărul 2, Documentul privind scenariul de emisii pentru conservanții pentru lemn, partea a II-a, p. 64.

3

---

ANEXĂ

În anexa I la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:

| Nr. | Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață | Data includerii | Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse] | Data expirării includerii | Tipul de produs | Dispoziții specifice (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „38 | Bifentrin | Denumire IUPAC: 2-metilbifenil-3-ilmetil (1RS)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoroprop-1-enil]-2,2-dimetilciclopropancarboxilat
  Nr. CE: n.a.
  Nr. CAS: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1 februarie 2013 | 31 ianuarie 2015 | 31 ianuarie 2023 | 8 | În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.
  Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarele condiții:






  — | Produsele sunt autorizate numai pentru utilizarea industrială sau profesională, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produs că riscurile pentru utilizatorii neprofesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil, în conformitate cu articolul 5 și cu anexa VI. |

Nr.

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață

Data includerii

Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse]

Data expirării includerii

Tipul de produs

Dispoziții specifice (1)

„38

Bifentrin

Denumire IUPAC: 2-metilbifenil-3-ilmetil (1RS)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoroprop-1-enil]-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

Nr. CE: n.a.

Nr. CAS: 82657-04-3

911 g/kg

1 februarie 2013

31 ianuarie 2015

31 ianuarie 2023

8

În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.

Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarele condiții:

—

Produsele sunt autorizate numai pentru utilizarea industrială sau profesională, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produs că riscurile pentru utilizatorii neprofesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil, în conformitate cu articolul 5 și cu anexa VI.

| — | Produsele autorizate pentru utilizarea industrială sau profesională trebuie să fie folosite cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii industriali sau profesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil prin alte mijloace. |
| --- | --- |

—

Produsele autorizate pentru utilizarea industrială sau profesională trebuie să fie folosite cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se dovedește în cererea pentru obținerea autorizației pentru produse că riscurile pentru utilizatorii industriali sau profesioniști pot fi reduse până la un nivel acceptabil prin alte mijloace.

| — | Trebuie să se ia măsuri adecvate de reducere a riscurilor pentru a proteja solul și mediul acvatic. În special, etichetele și, dacă există, fișele de date de securitate ale produselor autorizate trebuie să indice faptul că lemnul proaspăt tratat se depozitează în mod obligatoriu, după tratare, într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă, în scopul prevenirii pierderilor directe pe sol sau în apă, și că eventualele pierderi rezultate din aplicarea produsului se recuperează pentru reutilizare sau eliminare. |
| --- | --- |

—

Trebuie să se ia măsuri adecvate de reducere a riscurilor pentru a proteja solul și mediul acvatic. În special, etichetele și, dacă există, fișele de date de securitate ale produselor autorizate trebuie să indice faptul că lemnul proaspăt tratat se depozitează în mod obligatoriu, după tratare, într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă, în scopul prevenirii pierderilor directe pe sol sau în apă, și că eventualele pierderi rezultate din aplicarea produsului se recuperează pentru reutilizare sau eliminare.

| — | Produsele nu sunt autorizate pentru tratarea in situ a lemnului în exterior sau pentru tratarea lemnului care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 și din anexa VI, prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor, dacă este necesar.” |
| --- | --- |

—

Produsele nu sunt autorizate pentru tratarea in situ a lemnului în exterior sau pentru tratarea lemnului care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 și din anexa VI, prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor, dacă este necesar.”

---

(1)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/45

---

DIRECTIVA 2011/11/UE A COMISIEI

din 8 februarie 2011

de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acetatului de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil ca substanță activă în anexele I și IA la directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 19, repelenți și atractanți, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 19, repelenți și atractanți, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (3) | Austria a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 23 februarie 2009, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Austria a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 23 februarie 2009, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (4) | Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010.

| (5) | Din evaluările efectuate reiese că produsele biocide folosite ca atractanți, care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil, ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil poate fi inclus în anexa I la directiva menționată. |
| --- | --- |

(5)

Din evaluările efectuate reiese că produsele biocide folosite ca atractanți, care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil, ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil poate fi inclus în anexa I la directiva menționată.

| (6) | Din evaluările efectuate reiese, de asemenea, că produsele biocide folosite ca atractanți, care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil, pot prezenta doar un risc scăzut pentru oameni, animale și mediu și pot îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE, în special în ceea ce privește utilizarea analizată și explicată detaliat în raportul de evaluare, adică utilizarea în capcane pentru spații interioare a produselor care conțin maximum 2 mg de substanță activă. Prin urmare, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil poate fi inclus în anexa IA la Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(6)

Din evaluările efectuate reiese, de asemenea, că produsele biocide folosite ca atractanți, care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil, pot prezenta doar un risc scăzut pentru oameni, animale și mediu și pot îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE, în special în ceea ce privește utilizarea analizată și explicată detaliat în raportul de evaluare, adică utilizarea în capcane pentru spații interioare a produselor care conțin maximum 2 mg de substanță activă. Prin urmare, acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil poate fi inclus în anexa IA la Directiva 98/8/CE.

| (7) | Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii, până la un nivel acceptabil, a riscurilor identificate. |
| --- | --- |

(7)

Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii, până la un nivel acceptabil, a riscurilor identificate.

| (8) | În lumina ipotezelor formulate pe parcursul evaluării, este necesar să se dispună ca acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil să nu fie aplicat în locurile în care sunt depozitate produse alimentare sau hrană pentru animale, cu excepția cazului în care acestea sunt ambalate sau reambalate. Prin urmare, etichetele trebuie să indice faptul că produsele biocide care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil nu trebuie utilizate în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau hrană pentru animale. |
| --- | --- |

(8)

În lumina ipotezelor formulate pe parcursul evaluării, este necesar să se dispună ca acetatul de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil să nu fie aplicat în locurile în care sunt depozitate produse alimentare sau hrană pentru animale, cu excepția cazului în care acestea sunt ambalate sau reambalate. Prin urmare, etichetele trebuie să indice faptul că produsele biocide care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil nu trebuie utilizate în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau hrană pentru animale.

| (9) | Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
| --- | --- |

(9)

Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general.

| (10) | Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
| --- | --- |

(10)

Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii.

| (11) | După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(11)

După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE.

| (12) | Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexele I și IA la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 ianuarie 2012 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.

Statele membre aplică aceste dispoziții de la 1 februarie 2013.

Atunci când statele membre adoptă actele menționate, acestea trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

---

ANEXĂ

| 1. | În anexa I la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:













  Nr. | Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață | Data includerii | Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse] | Data expirării includerii | Tipul de produs | Dispoziții specifice (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „39 | Acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil | Acetat de (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-il
  Nr. CE: n.a.
  Nr. CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1 februarie 2013 | 31 ianuarie 2015 | 31 ianuarie 2023 | 19 | În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.
  Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarea condiție:






  — | etichetele produselor biocide ce conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil trebuie să indice că aceste produse nu trebuie folosite în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau harnă pentru animale.” |

1.

În anexa I la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:

Nr.

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață

Data includerii

Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse]

Data expirării includerii

Tipul de produs

Dispoziții specifice (1)

„39

Acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil

Acetat de (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-il

Nr. CE: n.a.

Nr. CAS: 30507-70-1

977 g/kg

1 februarie 2013

31 ianuarie 2015

31 ianuarie 2023

19

În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.

Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarea condiție:

—

etichetele produselor biocide ce conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil trebuie să indice că aceste produse nu trebuie folosite în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau harnă pentru animale.”

| 2. | În anexa IA la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:













  Nr. | Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață | Data includerii | Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse] | Data expirării includerii | Tipul de produs | Dispoziții specifice (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „2 | Acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil | Acetat de (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-il
  Nr. CE: n.a.
  Nr. CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1 februarie 2013 | 31 ianuarie 2015 | 31 ianuarie 2023 | 19 | Statele membre se asigură că înregistrările sunt supuse următoarelor condiții:






  — | numai pentru capcanele care conțin maximum 2 mg de acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil pentru utilizare în spații interioare; |

2.

În anexa IA la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:

Nr.

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață

Data includerii

Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse]

Data expirării includerii

Tipul de produs

Dispoziții specifice (2)

„2

Acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil

Acetat de (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-il

Nr. CE: n.a.

Nr. CAS: 30507-70-1

977 g/kg

1 februarie 2013

31 ianuarie 2015

31 ianuarie 2023

19

Statele membre se asigură că înregistrările sunt supuse următoarelor condiții:

—

numai pentru capcanele care conțin maximum 2 mg de acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil pentru utilizare în spații interioare;

| — | etichetele produselor biocide care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil trebuie să indice că aceste produse nu trebuie folosite în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau harnă pentru animale.” |
| --- | --- |

—

etichetele produselor biocide care conțin acetat de (Z,E)-tetradeca-9,12-dienil trebuie să indice că aceste produse nu trebuie folosite în spații unde se află, neambalate, produse alimentare sau harnă pentru animale.”

---

(1)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul Internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul Internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/49

---

DIRECTIVA 2011/12/UE A COMISIEI

din 8 februarie 2011

de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea fenoxicarbului ca substanță activă în anexa I la directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include fenoxicarbul. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include fenoxicarbul.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, fenoxicarbul a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 8, conservanți pentru lemn, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, fenoxicarbul a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 8, conservanți pentru lemn, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (3) | Germania a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 12 septembrie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Germania a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 12 septembrie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (4) | Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010.

| (5) | Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care conțin fenoxicarb folosite la conservarea lemnului ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, fenoxicarbul poate fi inclus în anexa I la directiva menționată. |
| --- | --- |

(5)

Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care conțin fenoxicarb folosite la conservarea lemnului ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, fenoxicarbul poate fi inclus în anexa I la directiva menționată.

| (6) | Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

(6)

Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil.

| (7) | Având în vedere ipotezele emise în procesul de evaluare a riscurilor, este oportun să se dispună ca lemnul proaspăt tratat să fie depozitat după tratare într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă și ca eventualele pierderi rezultate din aplicarea produselor care conțin fenoxicarb folosite la conservarea lemnului să fie recuperate pentru a fi reutilizate sau eliminate. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere ipotezele emise în procesul de evaluare a riscurilor, este oportun să se dispună ca lemnul proaspăt tratat să fie depozitat după tratare într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă și ca eventualele pierderi rezultate din aplicarea produselor care conțin fenoxicarb folosite la conservarea lemnului să fie recuperate pentru a fi reutilizate sau eliminate.

| (8) | Având în vedere riscurile identificate pentru mediul acvatic, trebuie să se ia măsuri corespunzătoare pentru protejarea acestuia. Au fost identificate riscuri inacceptabile în utilizarea internă a lemnului tratat neacoperit și care nu se află în contact cu solul, care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent (clasa 3, astfel cum este definită de către OCDE (3)) în scenariul specific „pod peste lac”. Prin urmare, este necesar să se menționeze că produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului folosit pentru construcțiile exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 din Directiva 98/8/CE și din anexa VI la aceasta, prin aplicarea de măsuri adecvate de reducere a riscurilor, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere riscurile identificate pentru mediul acvatic, trebuie să se ia măsuri corespunzătoare pentru protejarea acestuia. Au fost identificate riscuri inacceptabile în utilizarea internă a lemnului tratat neacoperit și care nu se află în contact cu solul, care este expus în permanență intemperiilor sau care este protejat de intemperii, însă este udat în mod frecvent (clasa 3, astfel cum este definită de către OCDE (3)) în scenariul specific „pod peste lac”. Prin urmare, este necesar să se menționeze că produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului folosit pentru construcțiile exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 din Directiva 98/8/CE și din anexa VI la aceasta, prin aplicarea de măsuri adecvate de reducere a riscurilor, dacă este necesar.

| (9) | Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă fenoxicarb și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
| --- | --- |

(9)

Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă fenoxicarb și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general.

| (10) | Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
| --- | --- |

(10)

Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii.

| (11) | După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(11)

După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE.

| (12) | Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 ianuarie 2012 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.

Statele membre aplică aceste dispoziții de la 1 februarie 2013.

Atunci când statele membre adoptă actele menționate, acestea trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

(3)  Seria OCDE cu privire la documentele privind scenariile de emisii, numărul 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives (Documentul privind scenariul de emisii pentru conservanții pentru lemn), partea a II-a, p. 64

3

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

---

ANEXĂ

În Anexa I la Directiva 98/8/CE, se introduce următoarea intrare:

| Nr. | Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață | Data includerii | Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse] | Data expirării includerii | Tipul de produs | Dispoziții specifice (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „40 | Fenoxicarb | | Denumire IUPAC: Etil [2-(4-fenoxifenoxi)etil]carbamat |

Nr.

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață

Data includerii

Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse]

Data expirării includerii

Tipul de produs

Dispoziții specifice (1)

„40

Fenoxicarb

Denumire IUPAC: Etil [2-(4-fenoxifenoxi)etil]carbamat

| | Nr. CE: 276-696-7 |
| --- | --- |

Nr. CE: 276-696-7

| | Nr. CAS: 72490-01-8 |
| --- | --- |

Nr. CAS: 72490-01-8

960 g/kg

1 februarie 2013

31 ianuarie 2015

31 ianuarie 2023

8

În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.

Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarele condiții:

| — | trebuie să se ia măsuri adecvate de reducere a riscurilor pentru a proteja solul și mediul acvatic. În special, etichetele și, dacă există, fișele de date de securitate ale produselor autorizate trebuie să indice faptul că lemnul proaspăt tratat se depozitează în mod obligatoriu, după tratare, într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă, în scopul prevenirii pierderilor directe pe sol sau în apă, și că eventualele pierderi rezultate din aplicarea produsului se recuperează pentru reutilizare sau eliminare; |
| --- | --- |

—

trebuie să se ia măsuri adecvate de reducere a riscurilor pentru a proteja solul și mediul acvatic. În special, etichetele și, dacă există, fișele de date de securitate ale produselor autorizate trebuie să indice faptul că lemnul proaspăt tratat se depozitează în mod obligatoriu, după tratare, într-un loc acoperit și/sau pe o suprafață dură impermeabilă, în scopul prevenirii pierderilor directe pe sol sau în apă, și că eventualele pierderi rezultate din aplicarea produsului se recuperează pentru reutilizare sau eliminare;

| — | produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului folosit pentru construcții exterioare în apropierea sau deasupra apei, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 și din anexa VI, prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor, dacă este cazul.” |
| --- | --- |

—

produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului folosit pentru construcții exterioare în apropierea sau deasupra apei, cu excepția cazului în care se aduc informații care dovedesc că produsul îndeplinește cerințele de la articolul 5 și din anexa VI, prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor, dacă este cazul.”

---

(1)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul Internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/52

---

DIRECTIVA 2011/13/UE A COMISIEI

din 8 februarie 2011

de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea acidului nonanoic ca substanță activă în anexa I la directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include acidul nonanoic. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate, în vederea unei posibile includeri a acestora în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include acidul nonanoic.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, acidul nonanoic a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 19, repelenți și atractanți, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, acidul nonanoic a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării sale pentru tipul de produs 19, repelenți și atractanți, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (3) | Austria a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 10 octombrie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Austria a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 10 octombrie 2008, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (4) | Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 24 septembrie 2010.

| (5) | Din evaluările efectuate reiese că produsele biocide folosite ca repelenți și atractanți care conțin acid nonanoic ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, acidul nonanoic poate fi inclus în anexa I la directiva menționată. |
| --- | --- |

(5)

Din evaluările efectuate reiese că produsele biocide folosite ca repelenți și atractanți care conțin acid nonanoic ar putea îndeplini cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, acidul nonanoic poate fi inclus în anexa I la directiva menționată.

| (6) | Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

(6)

Nu au fost evaluate toate utilizările posibile la nivelul Uniunii. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și, în momentul acordării autorizațiilor pentru produse, trebuie să se asigure că se iau măsuri corespunzătoare sau se impun condiții specifice în vederea reducerii riscurilor identificate până la un nivel acceptabil.

| (7) | Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă acid nonanoic și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
| --- | --- |

(7)

Este important ca dispozițiile prezentei directive să fie aplicate simultan în toate statele membre pentru asigurarea unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă acid nonanoic și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general.

| (8) | Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii.

| (9) | După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(9)

După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE.

| (10) | Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 ianuarie 2012 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.

Statele membre aplică aceste dispoziții de la 1 februarie 2013.

Atunci când statele membre adoptă actele menționate, acestea trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

---

ANEXĂ

În Anexa I la Directiva 98/8/CE se introduce următoarea intrare:

| Nr. | Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață | Data includerii | Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse] | Data expirării includerii | Tipul de produs | Dispoziții specifice (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „41 | Acid nonanoic, acid pelargonic | | Denumire IUPAC: Acid nonanoic |

Nr.

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață

Data includerii

Termen limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [exceptând produsele care conțin mai mult de o substanță activă, pentru care termenul de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel prevăzut în ultima decizie de includere cu privire la substanțele active ale acestor produse]

Data expirării includerii

Tipul de produs

Dispoziții specifice (1)

„41

Acid nonanoic, acid pelargonic

Denumire IUPAC: Acid nonanoic

| | Nr. CE: 203-931-2 |
| --- | --- |

Nr. CE: 203-931-2

| | Nr. CAS: 112-05-0 |
| --- | --- |

Nr. CAS: 112-05-0

896 g/kg

1 februarie 2013

31 ianuarie 2015

31 ianuarie 2023

19

În momentul analizării cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și anexa VI, statele membre evaluează, atunci când este relevant pentru un anumit produs, utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru compartimentele de mediu și grupele de populație care nu au fost vizate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.”

---

(1)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

DECIZII

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/55

---

DECIZIA COMISIEI

din 9 iunie 2010

privind ajutorul de stat C 1/09 (ex NN 69/08) acordat de Ungaria în favoarea MOL Nyrt.

[notificată cu numărul C(2010) 3553]

(Numai textul în limba maghiară este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/88/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere Decizia Comisiei nr. C 1/09 (ex NN 69/08) (1) privind ajutorul, de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Ca urmare a plângerii primite la 14 noiembrie 2007, la data de 13 ianuarie 2009, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare a măsurilor luate de Ungaria care ar putea constitui ajutor de stat în favoarea întreprinderii Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; denumită în continuare „MOL”). |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a plângerii primite la 14 noiembrie 2007, la data de 13 ianuarie 2009, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare a măsurilor luate de Ungaria care ar putea constitui ajutor de stat în favoarea întreprinderii Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; denumită în continuare „MOL”).

| (2) | La 8 aprilie 2009, Ungaria și-a prezentat observațiile cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(2)

La 8 aprilie 2009, Ungaria și-a prezentat observațiile cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii.

| (3) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 28 martie 2009 (3). La data de 27 aprilie 2009, două părți interesate, MOL și Asociația Ungară pentru Minerit (Magyar Bányászati Szövetség), și-au prezentat observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 28 martie 2009 (3). La data de 27 aprilie 2009, două părți interesate, MOL și Asociația Ungară pentru Minerit (Magyar Bányászati Szövetség), și-au prezentat observațiile.

| (4) | Comisia a transmis Ungariei observațiile sale prin scrisoarea din 2 iunie 2009. Prin scrisoarea din 3 iulie 2009, Ungaria a transmis că, în ceea ce privește observațiile părților interesate, nu are niciun fel de comentarii. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a transmis Ungariei observațiile sale prin scrisoarea din 2 iunie 2009. Prin scrisoarea din 3 iulie 2009, Ungaria a transmis că, în ceea ce privește observațiile părților interesate, nu are niciun fel de comentarii.

| (5) | La 21 septembrie 2009 și 12 ianuarie 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților ungare, iar Ungaria a răspuns acestei solicitări prin scrisorile din 19 octombrie 2009 și 9 februarie 2010. |
| --- | --- |

(5)

La 21 septembrie 2009 și 12 ianuarie 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților ungare, iar Ungaria a răspuns acestei solicitări prin scrisorile din 19 octombrie 2009 și 9 februarie 2010.

II.   BENEFICIARUL

| (6) | MOL este o societate petrolieră și de gaz cu sediul în Budapesta, Ungaria. Principalele activități ale societății MOL pe piața din Ungaria cuprind: explorarea și producția de țiței și de gaze naturale, prelucrarea de produse derivate din gaze naturale, rafinarea, transportul, depozitarea și distribuția produselor din țiței, atât cu amănuntul, cât și cu ridicata, transportul gazelor naturale și producția și comercializarea de olefine și poliolefine. În plus, MOL Group (din care MOL face parte) include, de asemenea, câteva alte sucursale din Ungaria și din străinătate (4). |
| --- | --- |

(6)

MOL este o societate petrolieră și de gaz cu sediul în Budapesta, Ungaria. Principalele activități ale societății MOL pe piața din Ungaria cuprind: explorarea și producția de țiței și de gaze naturale, prelucrarea de produse derivate din gaze naturale, rafinarea, transportul, depozitarea și distribuția produselor din țiței, atât cu amănuntul, cât și cu ridicata, transportul gazelor naturale și producția și comercializarea de olefine și poliolefine. În plus, MOL Group (din care MOL face parte) include, de asemenea, câteva alte sucursale din Ungaria și din străinătate (4).

| (7) | În Ungaria și Slovacia, MOL Group este liderul de piață în fiecare dintre activitățile sale principale. În 2008, valoarea netă a vânzărilor efectuate de MOL și MOL Group se situa în jurul a 6,8 miliarde EUR și, respectiv, 13 miliarde EUR (5). În același an, valoarea profiturilor din exploatare ale celor două entități era în jurul a 400 de milioane EUR și 732 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(7)

În Ungaria și Slovacia, MOL Group este liderul de piață în fiecare dintre activitățile sale principale. În 2008, valoarea netă a vânzărilor efectuate de MOL și MOL Group se situa în jurul a 6,8 miliarde EUR și, respectiv, 13 miliarde EUR (5). În același an, valoarea profiturilor din exploatare ale celor două entități era în jurul a 400 de milioane EUR și 732 de milioane EUR.

III.   DESCRIEREA MĂSURII

| (8) | Normele generale de reglementare a activităților miniere de pe teritoriul Ungariei sunt stabilite în Legea minelor din 1993 (denumită în continuare „Legea minelor”) (6), care reglementează și activitățile miniere (prospectare, explorare și extracție) care implică hidrocarburile (adică țiței și gaze naturale). |
| --- | --- |

(8)

Normele generale de reglementare a activităților miniere de pe teritoriul Ungariei sunt stabilite în Legea minelor din 1993 (denumită în continuare „Legea minelor”) (6), care reglementează și activitățile miniere (prospectare, explorare și extracție) care implică hidrocarburile (adică țiței și gaze naturale).

| (9) | În cadrul Legii minelor, se face distincția între activitățile miniere prestate în baza a două instrumente juridice diferite: (i) concesiune (7) și (ii) autorizare (8).






  — | În cazul unei concesiuni, ministerul responsabil cu activitățile miniere (denumit în continuare „ministerul competent”) încheie un contract (9) cu ofertantul câștigător al unei licitații publice (10) pentru exploatarea unei „zone închise”. |
| --- | --- | --- |

(9)

În cadrul Legii minelor, se face distincția între activitățile miniere prestate în baza a două instrumente juridice diferite: (i) concesiune (7) și (ii) autorizare (8).

—

În cazul unei concesiuni, ministerul responsabil cu activitățile miniere (denumit în continuare „ministerul competent”) încheie un contract (9) cu ofertantul câștigător al unei licitații publice (10) pentru exploatarea unei „zone închise”.

| — | Aceasta este diferită de „zonele deschise” (11), unde autorizarea drepturilor de exploatare minieră nu poate fi refuzată de către Autoritatea pentru minerit în cazul în care solicitantul îndeplinește condițiile prevăzute în lege (12). |
| --- | --- |

—

Aceasta este diferită de „zonele deschise” (11), unde autorizarea drepturilor de exploatare minieră nu poate fi refuzată de către Autoritatea pentru minerit în cazul în care solicitantul îndeplinește condițiile prevăzute în lege (12).

| (10) | În conformitate cu definiția din Legea minelor (13), zonele închise sunt rezervate pentru activitățile miniere desfășurate în baza unei concesiuni. Prin urmare, orice zonă în afara unei zone închise îndeplinește condițiile unei zone deschise. În conformitate cu explicația transmisă de Ungaria, intenția inițială era să se clasifice toate terenurile ca zone închise destinate concesionării. Zonele deschise presupuse a fi mai puțin bogate în minereuri ar fi fost excepția. În asemenea cazuri, s-a crezut că aceste terenuri valorează mai puțin și nu se preconiza primirea de oferte în cadrul licitației publice. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu definiția din Legea minelor (13), zonele închise sunt rezervate pentru activitățile miniere desfășurate în baza unei concesiuni. Prin urmare, orice zonă în afara unei zone închise îndeplinește condițiile unei zone deschise. În conformitate cu explicația transmisă de Ungaria, intenția inițială era să se clasifice toate terenurile ca zone închise destinate concesionării. Zonele deschise presupuse a fi mai puțin bogate în minereuri ar fi fost excepția. În asemenea cazuri, s-a crezut că aceste terenuri valorează mai puțin și nu se preconiza primirea de oferte în cadrul licitației publice.

| (11) | Legea minelor prevede, de asemenea, că în cazul extracției resurselor minerale se plătește o taxă de exploatare minieră către stat, a cărei valoare reprezintă un procentaj din valoarea minereurilor extrase (14). Taxa de exploatare minieră diferă în funcție de regimul aplicabil:






  — | în cazul concesiunilor, valoarea taxei de exploatare minieră este stabilită în acordul de concesiune (15); |
| --- | --- | --- |

(11)

Legea minelor prevede, de asemenea, că în cazul extracției resurselor minerale se plătește o taxă de exploatare minieră către stat, a cărei valoare reprezintă un procentaj din valoarea minereurilor extrase (14). Taxa de exploatare minieră diferă în funcție de regimul aplicabil:

—

în cazul concesiunilor, valoarea taxei de exploatare minieră este stabilită în acordul de concesiune (15);

| — | în cazul resurselor minerale extrase în baza autorizării, taxa este reglementată de Legea minelor (16). Până în ianuarie 2008, taxa de exploatare minieră pentru extragerea hidrocarburilor în baza autorizării s-s-a ridicat la 12 % pentru terenurile date în exploatare după 1 ianuarie 1998 și J% pentru terenurile date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998 (17). Procentajul „J” urma să fie calculat conform unei formule care se baza pe prețurile istorice ale gazelor, pe cantitatea extrasă și pe valoarea acesteia, iar valoarea minimă a fost stabilită la 12 %. |
| --- | --- |

—

în cazul resurselor minerale extrase în baza autorizării, taxa este reglementată de Legea minelor (16). Până în ianuarie 2008, taxa de exploatare minieră pentru extragerea hidrocarburilor în baza autorizării s-s-a ridicat la 12 % pentru terenurile date în exploatare după 1 ianuarie 1998 și J% pentru terenurile date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998 (17). Procentajul „J” urma să fie calculat conform unei formule care se baza pe prețurile istorice ale gazelor, pe cantitatea extrasă și pe valoarea acesteia, iar valoarea minimă a fost stabilită la 12 %.

| (12) | În cadrul secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, se prevede că, în cazurile în care societatea care a primit autorizația nu demarează lucrările de extracție în decurs de cinci ani de la data eliberării autorizației de către Autoritatea pentru minerit, dreptul de exploatare minieră este retras (18). |
| --- | --- |

(12)

În cadrul secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, se prevede că, în cazurile în care societatea care a primit autorizația nu demarează lucrările de extracție în decurs de cinci ani de la data eliberării autorizației de către Autoritatea pentru minerit, dreptul de exploatare minieră este retras (18).

| (13) | De asemenea, în cadrul acestei secțiuni se prevede posibilitatea prelungirii acestui termen printr-un acord între ministerul competent și societatea minieră (19). În cadrul secțiunii se prevăd trei taxe diferite care trebuie plătite la acordarea prelungirii dreptului de exploatare minieră:






  (a) | în primul rând, trebuie plătită o taxă pentru prelungirea dreptului de exploatare minieră până la demararea efectivă a exploatării, pentru terenurile care nu sunt exploatate. Această taxă este de maxim 1,2 ori mai mare decât taxa de exploatare minieră inițială, calculată pe baza cantității ipotetice de minereuri prevăzute, deoarece această sumă trebuie plătită într-un interval de timp în care câmpul respectiv nu este încă productiv; |
| --- | --- | --- |

(13)

De asemenea, în cadrul acestei secțiuni se prevede posibilitatea prelungirii acestui termen printr-un acord între ministerul competent și societatea minieră (19). În cadrul secțiunii se prevăd trei taxe diferite care trebuie plătite la acordarea prelungirii dreptului de exploatare minieră:

(a)

în primul rând, trebuie plătită o taxă pentru prelungirea dreptului de exploatare minieră până la demararea efectivă a exploatării, pentru terenurile care nu sunt exploatate. Această taxă este de maxim 1,2 ori mai mare decât taxa de exploatare minieră inițială, calculată pe baza cantității ipotetice de minereuri prevăzute, deoarece această sumă trebuie plătită într-un interval de timp în care câmpul respectiv nu este încă productiv;

| (b) | în al doilea rând, în cazul în care solicitarea de prelungire se referă la mai mult de două terenuri, nivelul taxei (taxa de exploatare minieră majorată) se aplică în cazul tuturor terenurilor de exploatare minieră ale societății; |
| --- | --- |

(b)

în al doilea rând, în cazul în care solicitarea de prelungire se referă la mai mult de două terenuri, nivelul taxei (taxa de exploatare minieră majorată) se aplică în cazul tuturor terenurilor de exploatare minieră ale societății;

| (c) | în al treilea rând, în cazul în care prelungirea se referă la mai mult de cinci terenuri, este posibil să se adauge o plată unică (20). |
| --- | --- |

(c)

în al treilea rând, în cazul în care prelungirea se referă la mai mult de cinci terenuri, este posibil să se adauge o plată unică (20).

| (14) | La 19 septembrie 2005, MOL a solicitat prelungirea dreptului de exploatare minieră pentru 12 dintre terenurile cu hidrocarburi, drept care fusese obținut anterior în baza unei autorizări și unde nu se demaraseră la termen activitățile de extracție. La 22 decembrie 2005, MOL și ministerul au încheiat un acord de prelungire în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, în următoarele condiții:
  (a)   Taxa de prelungire: Cele douăsprezece autorizații de exploatare minieră care fac obiectul solicitării au fost prelungite cu cinci ani (adică MOL ar dispune de încă cinci ani pentru a demarara activitățile de extracție pe aceste terenuri). Taxa pentru prelungire a fost prevăzută pentru fiecare dintre cei cinci ani ai perioadei de prelungire prin utilizarea taxei de exploatare minieră de 12 %, în vigoare la momentul respectiv, și a unui coeficient („c”) cuprins între 1,020 și 1,050, taxele de prelungire rezultate fiind cele enumerate mai jos în tabelul 1 (21). Taxa pentru prelungirea dreptului de exploatare minieră a fost prevăzută pentru cei cinci ani ai perioadei de prelungire. În cazurile în care terenurile erau efectiv în exploatare, taxa stipulată trebuia aplicată pentru restul perioadei de cincisprezece ani ca taxă de exploatare minieră pentru terenurile care fac obiectul prelungirii (22).
  (b)   Extinderea taxei majorate la toate terenurile miniere: Având în vedere faptul că extinderea dreptului de exploatare minieră fusese solicitată pentru încă două terenuri, taxa majorată (care este egală cu taxa pentru prelungire, conform celor ilustrate în tabelul 1) a trebuit să fie aplicată pentru următorii cincisprezece ani, adică până în 2020, pentru toate terenurile pentru care MOL deține autorizație, care au fost puse în exploatare după 1 ianuarie 1998. În ceea ce privește terenurile care au fost puse în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998, se aplică factorul „J” multiplicat cu „c” (23).
  (c)   Taxa fixă de exploatare minieră: De asemenea, părțile au convenit în mod explicit ca taxa de exploatare minieră prevăzută să fie valabilă pentru întreaga durată a contractului (adică până în 2020), indiferent de modificările la Legea minelor (24).
  (d)   Plata unică: Având în vedere faptul că prelungirea dreptului de exploatare minieră fusese solicitat pentru mai mult de cinci terenuri, în acord (25) s-a prevăzut și o plată unică în valoare de 20 de miliarde HUF (26).
  (e)   Clauza de reziliere: Acordul prevedea faptul că nu putea fi modificat în mod unilateral (ci doar cu consimțământul ambelor părți). Oricare dintre părți poate rezilia acordul doar în cazul unei modificări a acționariatului MOL (cel puțin 25 % din acțiuni). |
| --- | --- |

(14)

La 19 septembrie 2005, MOL a solicitat prelungirea dreptului de exploatare minieră pentru 12 dintre terenurile cu hidrocarburi, drept care fusese obținut anterior în baza unei autorizări și unde nu se demaraseră la termen activitățile de extracție. La 22 decembrie 2005, MOL și ministerul au încheiat un acord de prelungire în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, în următoarele condiții:

(a)   Taxa de prelungire: Cele douăsprezece autorizații de exploatare minieră care fac obiectul solicitării au fost prelungite cu cinci ani (adică MOL ar dispune de încă cinci ani pentru a demarara activitățile de extracție pe aceste terenuri). Taxa pentru prelungire a fost prevăzută pentru fiecare dintre cei cinci ani ai perioadei de prelungire prin utilizarea taxei de exploatare minieră de 12 %, în vigoare la momentul respectiv, și a unui coeficient („c”) cuprins între 1,020 și 1,050, taxele de prelungire rezultate fiind cele enumerate mai jos în tabelul 1 (21). Taxa pentru prelungirea dreptului de exploatare minieră a fost prevăzută pentru cei cinci ani ai perioadei de prelungire. În cazurile în care terenurile erau efectiv în exploatare, taxa stipulată trebuia aplicată pentru restul perioadei de cincisprezece ani ca taxă de exploatare minieră pentru terenurile care fac obiectul prelungirii (22).

(b)   Extinderea taxei majorate la toate terenurile miniere: Având în vedere faptul că extinderea dreptului de exploatare minieră fusese solicitată pentru încă două terenuri, taxa majorată (care este egală cu taxa pentru prelungire, conform celor ilustrate în tabelul 1) a trebuit să fie aplicată pentru următorii cincisprezece ani, adică până în 2020, pentru toate terenurile pentru care MOL deține autorizație, care au fost puse în exploatare după 1 ianuarie 1998. În ceea ce privește terenurile care au fost puse în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998, se aplică factorul „J” multiplicat cu „c” (23).

(c)   Taxa fixă de exploatare minieră: De asemenea, părțile au convenit în mod explicit ca taxa de exploatare minieră prevăzută să fie valabilă pentru întreaga durată a contractului (adică până în 2020), indiferent de modificările la Legea minelor (24).

(d)   Plata unică: Având în vedere faptul că prelungirea dreptului de exploatare minieră fusese solicitat pentru mai mult de cinci terenuri, în acord (25) s-a prevăzut și o plată unică în valoare de 20 de miliarde HUF (26).

(e)   Clauza de reziliere: Acordul prevedea faptul că nu putea fi modificat în mod unilateral (ci doar cu consimțământul ambelor părți). Oricare dintre părți poate rezilia acordul doar în cazul unei modificări a acționariatului MOL (cel puțin 25 % din acțiuni).

| (15) | Prin hotărârea din 23 decembrie 2005, Autoritatea pentru minerit a prelungit drepturile de exploatare minieră ale MOL pentru cele douăsprezece terenuri solicitate și a extins aplicarea taxei majorate la toate terenurile deținute de societate. |
| --- | --- |

(15)

Prin hotărârea din 23 decembrie 2005, Autoritatea pentru minerit a prelungit drepturile de exploatare minieră ale MOL pentru cele douăsprezece terenuri solicitate și a extins aplicarea taxei majorate la toate terenurile deținute de societate.

| (16) | O modificare (27) la Legea minelor, care a intrat în vigoare la 8 ianuarie 2008 (28) (denumită în continuare „modificarea din 2008”) a majorat în mod considerabil taxa de exploatare minieră pentru anumite categorii de hidrocarburi. Taxa de exploatare minieră pentru alte tipuri de minereuri nu a fost afectată de această modificare. În cadrul secțiunii 5 din legea de modificare se prevede o taxă de exploatare minieră diferențiată în funcție de: (i) data la care câmpul minier a fost dat în exploatare; (ii) cantitatea de hidrocarburi extrasă și (iii) prețul țițeiului la data respectivă.






  — | S-a prevăzut o taxă de exploatare minieră de 30 % pentru terenurile date în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- | --- |

(16)

O modificare (27) la Legea minelor, care a intrat în vigoare la 8 ianuarie 2008 (28) (denumită în continuare „modificarea din 2008”) a majorat în mod considerabil taxa de exploatare minieră pentru anumite categorii de hidrocarburi. Taxa de exploatare minieră pentru alte tipuri de minereuri nu a fost afectată de această modificare. În cadrul secțiunii 5 din legea de modificare se prevede o taxă de exploatare minieră diferențiată în funcție de: (i) data la care câmpul minier a fost dat în exploatare; (ii) cantitatea de hidrocarburi extrasă și (iii) prețul țițeiului la data respectivă.

—

S-a prevăzut o taxă de exploatare minieră de 30 % pentru terenurile date în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008.

| — | În cazul terenurilor date în exploatare după 1 ianuarie 2008, se aplică niveluri diferențiate (12 %, 20 % sau 30 %), în funcție de cantitatea de hidrocarburi extrasă. |
| --- | --- |

—

În cazul terenurilor date în exploatare după 1 ianuarie 2008, se aplică niveluri diferențiate (12 %, 20 % sau 30 %), în funcție de cantitatea de hidrocarburi extrasă.

| — | În cazul minelor date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998, se utilizează factorul „J”, valoarea sa minimă fiind stabilită la 30 %. |
| --- | --- |

—

În cazul minelor date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998, se utilizează factorul „J”, valoarea sa minimă fiind stabilită la 30 %.

Mai mult, toate aceste niveluri fac obiectul unei suprataxe în funcție de prețul țițeiului: + 3 % în cazul în care prețul țițeiului depășește 80 USD/bbl sau + 6 % în cazul în care depășește 90 USD/bbl (denumită în continuare „clauza Brent”). Există niveluri speciale care se aplică, de exemplu, în cazul unor condiții dificile de extracție (12 %) și al gazului inert (8 %).

| (17) | Aceste niveluri pentru exploatarea minieră au fost în vigoare între 8 ianuarie 2008 și 23 ianuarie 2009 și s-au aplicat în cazul tuturor societăților miniere care execută activități pe siturile miniere în baza autorizării, inclusiv în cazul celor care au primit autorizare înainte de ianuarie 2008, de la intrarea în vigoare a modificărilor la Legea minelor. O nouă modificare la Legea minelor a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 (după decizia Comisiei de demarare a procedurii oficiale de investigare), care reduce taxa de exploatare minieră pentru terenurile aflate în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008 înapoi la 12 % (concomitent cu menținerea „clauzei Brent”) (29). Taxa de exploatare minieră aplicabilă pentru celelalte tipuri de terenuri a rămas identică cu cea din Legea minelor aplicabilă în 2008. |
| --- | --- |

(17)

Aceste niveluri pentru exploatarea minieră au fost în vigoare între 8 ianuarie 2008 și 23 ianuarie 2009 și s-au aplicat în cazul tuturor societăților miniere care execută activități pe siturile miniere în baza autorizării, inclusiv în cazul celor care au primit autorizare înainte de ianuarie 2008, de la intrarea în vigoare a modificărilor la Legea minelor. O nouă modificare la Legea minelor a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 (după decizia Comisiei de demarare a procedurii oficiale de investigare), care reduce taxa de exploatare minieră pentru terenurile aflate în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008 înapoi la 12 % (concomitent cu menținerea „clauzei Brent”) (29). Taxa de exploatare minieră aplicabilă pentru celelalte tipuri de terenuri a rămas identică cu cea din Legea minelor aplicabilă în 2008.

| (18) | În tabelul 2 se prezintă, pe scurt, taxele de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în funcție de versiunile diferite ale Legii minelor.

  Tabelul 2


  Prezentare, pe scurt, a taxelor de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în baza Legii minelor | Taxa aplicabilă până în 2008 | Taxa aplicabilă până în 2008 | Taxa aplicabilă din 23 ianuarie 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția a început înainte de 1 ianuarie 1998 | J %
  (cel puțin 12 %) | J %
  (cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent) | J %
  (cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Producția a început între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Producția a început după 1 ianuarie 2008 | Terenuri de gaze cu producție anuală de mai puțin de 300 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală de mai puțin de 50 kt | NA | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Terenuri de gaze cu o producție anuală între 300-500 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală între 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 20 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Terenuri de gaze cu o producție anuală peste 500 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală de peste 200 kt | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Hidrocarburi cu condiții speciale de minerit | 12 % | 12 % |
| Gaz natural cu concentrație mare de gaz inert | 8 % | 8 % |
| „J” se calculează în funcție de o formulă care se bazează pe prețurile istorice ale gazelor, cantitatea extrasă și valoarea acesteia, a se vedea considerentul 11. |

(18)

În tabelul 2 se prezintă, pe scurt, taxele de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în funcție de versiunile diferite ale Legii minelor.

Tabelul 2

Prezentare, pe scurt, a taxelor de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în baza Legii minelor

Taxa aplicabilă până în 2008

Taxa aplicabilă până în 2008

Taxa aplicabilă din 23 ianuarie 2009

Producția a început înainte de 1 ianuarie 1998

J %

(cel puțin 12 %)

J %

(cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent)

J %

(cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent)

Producția a început între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008

12 %

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Producția a început după 1 ianuarie 2008

Terenuri de gaze cu producție anuală de mai puțin de 300 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală de mai puțin de 50 kt

NA

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Terenuri de gaze cu o producție anuală între 300-500 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală între 50-200 kt

20 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

20 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Terenuri de gaze cu o producție anuală peste 500 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală de peste 200 kt

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Hidrocarburi cu condiții speciale de minerit

12 %

12 %

Gaz natural cu concentrație mare de gaz inert

8 %

8 %

„J” se calculează în funcție de o formulă care se bazează pe prețurile istorice ale gazelor, cantitatea extrasă și valoarea acesteia, a se vedea considerentul 11.

IV.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (19) | Măsura presupusă de ajutor de stat în discuție este acordul de prelungire din 22 decembrie 2005 dintre MOL și statul ungar, care a permis societății un anumit nivel de scutiri de la plata taxei majorate de exploatare minieră în ceea ce privește extracția hidrocarburilor, prevăzută printr-o modificare ulterioară a Legii minelor din Ungaria. Având în vedere modul în care acordul și modificarea ulterioară au fost elaborate, Comisia le consideră ca parte a aceleiași măsuri („măsura”), iar decizia de inițiere a evaluat impactul lor comun. |
| --- | --- |

(19)

Măsura presupusă de ajutor de stat în discuție este acordul de prelungire din 22 decembrie 2005 dintre MOL și statul ungar, care a permis societății un anumit nivel de scutiri de la plata taxei majorate de exploatare minieră în ceea ce privește extracția hidrocarburilor, prevăzută printr-o modificare ulterioară a Legii minelor din Ungaria. Având în vedere modul în care acordul și modificarea ulterioară au fost elaborate, Comisia le consideră ca parte a aceleiași măsuri („măsura”), iar decizia de inițiere a evaluat impactul lor comun.

| (20) | În decizia sa de inițiere, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că, urmare a acordului de prelungire, MOL a fost protejată de modificările ulterioare ale taxei de exploatare minieră și, mai ales, de modificările prevăzute în modificarea ulterioară din 2008 a Legii minelor. În acest fel, societatea a fost tratată mai favorabil decât concurenții acesteia, care funcționează în baza regimului actual de autorizare și care, în lipsa semnării anterioare a unui acord de prelungire similar, au fost nevoiți să plătească noile taxe majorate de exploatare minieră. În evaluarea sa preliminară, Comisia a fost de părere că măsura a reprezentat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE și nu a considerat că există motive în baza cărora aceasta să fie compatibilă cu piața internă, deoarece nicio derogare nu părea a fi aplicabilă. |
| --- | --- |

(20)

În decizia sa de inițiere, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că, urmare a acordului de prelungire, MOL a fost protejată de modificările ulterioare ale taxei de exploatare minieră și, mai ales, de modificările prevăzute în modificarea ulterioară din 2008 a Legii minelor. În acest fel, societatea a fost tratată mai favorabil decât concurenții acesteia, care funcționează în baza regimului actual de autorizare și care, în lipsa semnării anterioare a unui acord de prelungire similar, au fost nevoiți să plătească noile taxe majorate de exploatare minieră. În evaluarea sa preliminară, Comisia a fost de părere că măsura a reprezentat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE și nu a considerat că există motive în baza cărora aceasta să fie compatibilă cu piața internă, deoarece nicio derogare nu părea a fi aplicabilă.

| (21) | În decizia de inițiere, care trebuie considerată parte integrantă a prezentei decizii, se găsesc detalii suplimentare. |
| --- | --- |

(21)

În decizia de inițiere, care trebuie considerată parte integrantă a prezentei decizii, se găsesc detalii suplimentare.

V.   OBSERVAȚII DIN PARTEA UNGARIEI

| (22) | Principalele argumente ale Ungariei în ceea ce privește criteriile cumulative care definesc ajutorul de stat includ: (i) absența selectivității și (ii) absența oricărui avantaj ale presupusului beneficiar. |
| --- | --- |

(22)

Principalele argumente ale Ungariei în ceea ce privește criteriile cumulative care definesc ajutorul de stat includ: (i) absența selectivității și (ii) absența oricărui avantaj ale presupusului beneficiar.

| (23) | În ceea ce privește selectivitatea, autoritățile ungare susțin în principiu că măsura nu este selectivă, din cauza faptului că, prin semnarea acordului de prelungire, MOL s-a subordonat unui alt regim, diferit de regimul de autorizare. |
| --- | --- |

(23)

În ceea ce privește selectivitatea, autoritățile ungare susțin în principiu că măsura nu este selectivă, din cauza faptului că, prin semnarea acordului de prelungire, MOL s-a subordonat unui alt regim, diferit de regimul de autorizare.

| (24) | În primul rând Ungaria confirmă existența unei diferențe între regimurile de concesiune și autorizare, accentuând faptul că, în cazul concesiunii, societatea minieră poate, în oferta de concesiune, oferi o taxă mai mare decât cea menționată în anunțul de participare la licitație, pe când în cazul regimului de autorizare, taxa este prevăzută în Legea minelor. În plus, Ungaria susține că, pe lângă aceste două regimuri, exista nevoia unei soluții „semiconcesiune”, prin care să se precizeze taxa de exploatare minieră într-un contract individual, în afara sistemului de concesiune. În opinia Ungariei, acordul de prelungire în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor poate fi considerat a reprezenta temeiul juridic adecvat pentru o astfel de soluție „semiconcesiune”, prin scoaterea efectivă a dreptului de exploatare minieră de sub regimul de autorizare și plasarea acestuia într-un regim contractual. |
| --- | --- |

(24)

În primul rând Ungaria confirmă existența unei diferențe între regimurile de concesiune și autorizare, accentuând faptul că, în cazul concesiunii, societatea minieră poate, în oferta de concesiune, oferi o taxă mai mare decât cea menționată în anunțul de participare la licitație, pe când în cazul regimului de autorizare, taxa este prevăzută în Legea minelor. În plus, Ungaria susține că, pe lângă aceste două regimuri, exista nevoia unei soluții „semiconcesiune”, prin care să se precizeze taxa de exploatare minieră într-un contract individual, în afara sistemului de concesiune. În opinia Ungariei, acordul de prelungire în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor poate fi considerat a reprezenta temeiul juridic adecvat pentru o astfel de soluție „semiconcesiune”, prin scoaterea efectivă a dreptului de exploatare minieră de sub regimul de autorizare și plasarea acestuia într-un regim contractual.

| (25) | Ungaria adaugă că acordul de prelungire este urmarea directă a prevederilor din Legea minelor. În conformitate cu declarațiile Ungariei, fixarea taxei de exploatare minieră pe durata acordului de prelungire reprezintă un element natural al acordului la care se face referire în cadrul secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, iar prelungirea nu ar fi putut fi convenită în alte condiții. Mai mult, toate celelalte societăți miniere s-ar putea aștepta la același lucru, prin urmare nu a existat un tratament preferențial pentru MOL. |
| --- | --- |

(25)

Ungaria adaugă că acordul de prelungire este urmarea directă a prevederilor din Legea minelor. În conformitate cu declarațiile Ungariei, fixarea taxei de exploatare minieră pe durata acordului de prelungire reprezintă un element natural al acordului la care se face referire în cadrul secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, iar prelungirea nu ar fi putut fi convenită în alte condiții. Mai mult, toate celelalte societăți miniere s-ar putea aștepta la același lucru, prin urmare nu a existat un tratament preferențial pentru MOL.

| (26) | Mai exact, în cadrul secțiunii 20(11) din Legea minelor se prevede că taxa de exploatare minieră este cea specificată în: (i) acordul de concesiune; (ii) Legea minelor sau (iii) acordul de prelungire. În acest fel, autoritățile ungare susțin că Legea minelor permite în mod explicit ca taxa să rămână neschimbată în cazul unui acord de prelungire, chiar și în eventualitatea unor modificări legislative. În opinia autorităților ungare, acest lucru este clar precizat în Legea minelor, adică în secțiunea 26/A(5) care prevede că taxa majorată este de maxim 1,2 ori mai mare decât taxa inițială de exploatare minieră (30). Prin urmare, susține Ungaria, legea respectivă interzice aplicarea unei taxe majorate. |
| --- | --- |

(26)

Mai exact, în cadrul secțiunii 20(11) din Legea minelor se prevede că taxa de exploatare minieră este cea specificată în: (i) acordul de concesiune; (ii) Legea minelor sau (iii) acordul de prelungire. În acest fel, autoritățile ungare susțin că Legea minelor permite în mod explicit ca taxa să rămână neschimbată în cazul unui acord de prelungire, chiar și în eventualitatea unor modificări legislative. În opinia autorităților ungare, acest lucru este clar precizat în Legea minelor, adică în secțiunea 26/A(5) care prevede că taxa majorată este de maxim 1,2 ori mai mare decât taxa inițială de exploatare minieră (30). Prin urmare, susține Ungaria, legea respectivă interzice aplicarea unei taxe majorate.

| (27) | În ceea ce privește pretinsa lipsă de avantaje, Ungaria explică faptul că resursele minerale se află în proprietatea statului și, prin exploatare minieră, trec în proprietatea privată a societăților care dețin un drept de exploatare minieră dobândit prin plata unei taxe. Ungaria citează decizia în cazul Ryanair pentru analogie și insistă că această activitate a statului este comparabilă cu cea a unui operator de pe piață, chiar dacă statul acționează în rolul de autoritate publică (31). |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește pretinsa lipsă de avantaje, Ungaria explică faptul că resursele minerale se află în proprietatea statului și, prin exploatare minieră, trec în proprietatea privată a societăților care dețin un drept de exploatare minieră dobândit prin plata unei taxe. Ungaria citează decizia în cazul Ryanair pentru analogie și insistă că această activitate a statului este comparabilă cu cea a unui operator de pe piață, chiar dacă statul acționează în rolul de autoritate publică (31).

| (28) | Ungaria respinge faptul că taxa de exploatare minieră este un fel de impozit, definind-o ca prețul plătit pentru extracția minereurilor sau ca partea care-i revine statului. Ungaria subliniază faptul că stabilirea taxei în conformitate cu legea nu reprezintă o motivație decisivă pentru a conchide că este un fel de impozit. |
| --- | --- |

(28)

Ungaria respinge faptul că taxa de exploatare minieră este un fel de impozit, definind-o ca prețul plătit pentru extracția minereurilor sau ca partea care-i revine statului. Ungaria subliniază faptul că stabilirea taxei în conformitate cu legea nu reprezintă o motivație decisivă pentru a conchide că este un fel de impozit.

| (29) | Mai mult, Ungaria explică, de asemenea, că cele trei obligații diferite de plată în baza acordului de prelungire (adică taxa de prelungire, taxa majorată de exploatare minieră extinsă la toate terenurile și plata unică) care decurg din prevederile corespunzătoare din Legea minelor nu ar trebui considerate drept compensație pentru venitul la care statul renunță și la care are dreptul, în orice caz. Ungaria susține că, din punctul de vedere al statului, aceste plăți pot fi considerate venit suplimentar, în schimbul căruia statul renunță la dreptul său de a scoate aceste terenuri la licitație în baza regimului de concesiune, ținându-se cont de riscurile asociate și de veniturile potențiale. |
| --- | --- |

(29)

Mai mult, Ungaria explică, de asemenea, că cele trei obligații diferite de plată în baza acordului de prelungire (adică taxa de prelungire, taxa majorată de exploatare minieră extinsă la toate terenurile și plata unică) care decurg din prevederile corespunzătoare din Legea minelor nu ar trebui considerate drept compensație pentru venitul la care statul renunță și la care are dreptul, în orice caz. Ungaria susține că, din punctul de vedere al statului, aceste plăți pot fi considerate venit suplimentar, în schimbul căruia statul renunță la dreptul său de a scoate aceste terenuri la licitație în baza regimului de concesiune, ținându-se cont de riscurile asociate și de veniturile potențiale.

| (30) | Ungaria subliniază că, urmare a modificării disputate a legii minelor, nici un alt participant de pe piață nu a fost nevoit să plătească efectiv o taxă de exploatare minieră mai mare decât cea plătită de MOL, deoarece nu au existat concurenți care să se încadreze în categoriile cu taxe de exploatare minieră mai mari în perioada respectivă de timp.

  Tabelul 3


  Plățile anuale ale taxei de exploatare minieră efectuate de MOL (reale și ipotetice)










  (milioane HUF) |
| --- | --- |
| Articol de plată | Real: în baza acordului de prelungire | Ipotetic: în baza Legii minelor în vigoare | Diferența | Valoarea netă din prezent a diferenței din 2009 |
| 2005 |
| Plata unică (32) | [...] (35) | [...] | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Taxa de prelungire (33) | [...] | [...] | 835,8 | 1 092,1 |
| Taxa de exploatare minieră (34) | [...] | [...] | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Total | [...] | [...] | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Taxa de prelungire | [...] | [...] | 769,7 | 926,5 |
| Taxa de exploatare minieră | [...] | [...] | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Total | [...] | [...] | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Taxa de prelungire | [...] | [...] | 345,8 | 382,9 |
| Taxa de exploatare minieră | [...] | [...] | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Total | [...] | [...] | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Taxa de prelungire | [...] | [...] | 211,2 | 211,2 |
| Taxa de exploatare minieră | [...] | [...] | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Total | [...] | [...] | –1 730,9 | –1 730,9 |
| TOTAL GENERAL | [...] | [...] | 959,5 | 8 883,0 |
| Cifrele se bazează pe datele transmise de autoritățile ungare. |

(30)

Ungaria subliniază că, urmare a modificării disputate a legii minelor, nici un alt participant de pe piață nu a fost nevoit să plătească efectiv o taxă de exploatare minieră mai mare decât cea plătită de MOL, deoarece nu au existat concurenți care să se încadreze în categoriile cu taxe de exploatare minieră mai mari în perioada respectivă de timp.

Tabelul 3

Plățile anuale ale taxei de exploatare minieră efectuate de MOL (reale și ipotetice)

(milioane HUF)

Articol de plată

Real: în baza acordului de prelungire

Ipotetic: în baza Legii minelor în vigoare

Diferența

Valoarea netă din prezent a diferenței din 2009

2005

Plata unică (32)

[...] (35)

[...]

20 000,0

28 064,5

2006

Taxa de prelungire (33)

[...]

[...]

835,8

1 092,1

Taxa de exploatare minieră (34)

[...]

[...]

5 755,7

7 520,0

Total

[...]

[...]

6 591,6

8 612,1

2007

Taxa de prelungire

[...]

[...]

769,7

926,5

Taxa de exploatare minieră

[...]

[...]

3 428,0

4 126,4

Total

[...]

[...]

4 197,7

5 052,9

2008

Taxa de prelungire

[...]

[...]

345,8

382,9

Taxa de exploatare minieră

[...]

[...]

–28 444,7

–31 498,5

Total

[...]

[...]

–28 099,0

–31 115,6

2009

Taxa de prelungire

[...]

[...]

211,2

211,2

Taxa de exploatare minieră

[...]

[...]

–1 942,1

–1 942,1

Total

[...]

[...]

–1 730,9

–1 730,9

TOTAL GENERAL

[...]

[...]

959,5

8 883,0

Cifrele se bazează pe datele transmise de autoritățile ungare.

| (31) | Mai mult, Ungaria susține că, urmare a acordului de prelungire, pe parcursul anilor și luându-se în considerare toate componentele din acord, inclusiv taxa de prelungire și plata unică, MOL a plătit de fapt statului în termeni absoluți mai mult decât ar fi plătit în absența acordului de prelungire, adică în baza Legii minelor. Plățile reale realizate de MOL în comparație cu cele ipotetice sunt prezentate în tabelul 3 de mai sus. Cifrele au fost transmise de autoritățile ungare. |
| --- | --- |

(31)

Mai mult, Ungaria susține că, urmare a acordului de prelungire, pe parcursul anilor și luându-se în considerare toate componentele din acord, inclusiv taxa de prelungire și plata unică, MOL a plătit de fapt statului în termeni absoluți mai mult decât ar fi plătit în absența acordului de prelungire, adică în baza Legii minelor. Plățile reale realizate de MOL în comparație cu cele ipotetice sunt prezentate în tabelul 3 de mai sus. Cifrele au fost transmise de autoritățile ungare.

| (32) | În opinia Ungariei, societățile miniere au așteptări legitime în legătură cu predictibilitatea taxei de exploatare minieră care, prin urmare ar trebui să fie stabilă în timp. Acesta a fost raționamentul care a stat la baza Legii minelor, deoarece, cu toate că a existat o modificare a taxei de exploatarea minieră, nu a existat nicio societatea minieră a cărei taxă să se fi schimbat ca urmare a modificării. În conformitate cu cele susținute de Ungaria, modificările la Legea minelor ar putea sugera că statul ar putea modifica taxa de exploatare minieră în ceea ce privește terenurile aflate deja în exploatare. Cu toate acestea, modificarea din 2008 a fost rezultatul unui compromis la care s-a ajuns pe parcursul negocierilor care au precedat adoptarea Legii minelor. Prin urmare, s-a acceptat în mod implicit că au existat niște așteptări legitime. În consecință, așteptarea legitimă a unei societăți miniere este ca statul să nu majoreze aceste taxe în mod unilateral. Ungaria concluzionează că sistemul din Legea minelor și prevederile specifice ale acestuia impun ca taxele de exploatare minieră să rămână neschimbate pe durata întregii perioade a contractului |
| --- | --- |

(32)

În opinia Ungariei, societățile miniere au așteptări legitime în legătură cu predictibilitatea taxei de exploatare minieră care, prin urmare ar trebui să fie stabilă în timp. Acesta a fost raționamentul care a stat la baza Legii minelor, deoarece, cu toate că a existat o modificare a taxei de exploatarea minieră, nu a existat nicio societatea minieră a cărei taxă să se fi schimbat ca urmare a modificării. În conformitate cu cele susținute de Ungaria, modificările la Legea minelor ar putea sugera că statul ar putea modifica taxa de exploatare minieră în ceea ce privește terenurile aflate deja în exploatare. Cu toate acestea, modificarea din 2008 a fost rezultatul unui compromis la care s-a ajuns pe parcursul negocierilor care au precedat adoptarea Legii minelor. Prin urmare, s-a acceptat în mod implicit că au existat niște așteptări legitime. În consecință, așteptarea legitimă a unei societăți miniere este ca statul să nu majoreze aceste taxe în mod unilateral. Ungaria concluzionează că sistemul din Legea minelor și prevederile specifice ale acestuia impun ca taxele de exploatare minieră să rămână neschimbate pe durata întregii perioade a contractului

| (33) | În sfârșit, autoritățile ungare explică faptul că această „clauză de reziliere” se bazează pe motive care țin de securitatea națională. |
| --- | --- |

(33)

În sfârșit, autoritățile ungare explică faptul că această „clauză de reziliere” se bazează pe motive care țin de securitatea națională.

VI.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (34) | Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: MOL, beneficiarul presupusei măsuri de ajutor, și Asociația ungară pentru minerit, din care face parte și MOL. Ambele părți interesate au comentat în mod similar cu Ungaria și observațiile acestora s-au suprapus în mare măsură cu cele exprimate de Ungaria. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: MOL, beneficiarul presupusei măsuri de ajutor, și Asociația ungară pentru minerit, din care face parte și MOL. Ambele părți interesate au comentat în mod similar cu Ungaria și observațiile acestora s-au suprapus în mare măsură cu cele exprimate de Ungaria.

| (35) | MOL, presupusul beneficiar al măsurii respective, contrar celor susținute de Comisie în decizia de inițiere, declară că nu s-a bucurat de un tratament preferențial pe piața ungară a extracției hidrocarburilor. O parte importantă a taxelor de exploatare minieră plătite de MOL către statul ungar provine de la terenurile miniere supuse procentului J% (adică date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998), ceea ce, în practică, înseamnă că MOL achită 64-75 %, în timp ce concurenții acesteia (care au început producția într-o etapă ulterioară și exploatează terenuri mici) se supun unei taxe de doar 12 %. |
| --- | --- |

(35)

MOL, presupusul beneficiar al măsurii respective, contrar celor susținute de Comisie în decizia de inițiere, declară că nu s-a bucurat de un tratament preferențial pe piața ungară a extracției hidrocarburilor. O parte importantă a taxelor de exploatare minieră plătite de MOL către statul ungar provine de la terenurile miniere supuse procentului J% (adică date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998), ceea ce, în practică, înseamnă că MOL achită 64-75 %, în timp ce concurenții acesteia (care au început producția într-o etapă ulterioară și exploatează terenuri mici) se supun unei taxe de doar 12 %.

| (36) | Mai mult, semnarea acordului de prelungire a însemnat că MOL a plătit mai mult statului (luându-se în considerare toate componentele din acordul de prelungire) decât ar fi plătit în absența acordului, doar în baza Legii minelor în forma sa inițială. |
| --- | --- |

(36)

Mai mult, semnarea acordului de prelungire a însemnat că MOL a plătit mai mult statului (luându-se în considerare toate componentele din acordul de prelungire) decât ar fi plătit în absența acordului, doar în baza Legii minelor în forma sa inițială.

| (37) | În ceea ce privește argumentul Comisiei conform căruia acordul de prelungire nu poate fi considerat a fi analog cu o concesiune pentru că a fost supus regimului de autorizare, MOL observă că prelungirea dreptului de exploatare minieră nu este un drept supus autorizării în baza unei decizii unilaterale a statului, ci doar ca urmare a unui acord cu societatea minieră. Dacă scopul legislației ar fi fost acela de a face ca această problematică să fie la latitudinea statului, prevederea respectivă ar fi fost formulată în mod diferit. Formularea Legii minelor sugerează că intenția legislativă a fost de a se trata acordul de prelungire în mod asemănător cu concesiunile. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește argumentul Comisiei conform căruia acordul de prelungire nu poate fi considerat a fi analog cu o concesiune pentru că a fost supus regimului de autorizare, MOL observă că prelungirea dreptului de exploatare minieră nu este un drept supus autorizării în baza unei decizii unilaterale a statului, ci doar ca urmare a unui acord cu societatea minieră. Dacă scopul legislației ar fi fost acela de a face ca această problematică să fie la latitudinea statului, prevederea respectivă ar fi fost formulată în mod diferit. Formularea Legii minelor sugerează că intenția legislativă a fost de a se trata acordul de prelungire în mod asemănător cu concesiunile.

| (38) | În decizia de inițiere, Comisia susține că există o contradicție între pretenția autorităților ungare, conform căreia colectarea mai multor venituri a impus modificarea Legii minelor, și faptul că MOL a fost, de fapt, scutită de la plata taxelor majorate. |
| --- | --- |

(38)

În decizia de inițiere, Comisia susține că există o contradicție între pretenția autorităților ungare, conform căreia colectarea mai multor venituri a impus modificarea Legii minelor, și faptul că MOL a fost, de fapt, scutită de la plata taxelor majorate.

| (39) | În opinia MOL, această declarație nu este contradictorie. Pe de o parte, societatea a plătit mai mult statului în baza acordului de prelungire, decât ar fi plătit în baza prevederilor din Legea minelor. De asemenea, MOL plătește taxe de exploatare minieră foarte mari pentru terenurile supuse procentului J. În plus, modificarea Legii minelor ar putea avea efect asupra terenurilor în exploatare, pe viitor. |
| --- | --- |

(39)

În opinia MOL, această declarație nu este contradictorie. Pe de o parte, societatea a plătit mai mult statului în baza acordului de prelungire, decât ar fi plătit în baza prevederilor din Legea minelor. De asemenea, MOL plătește taxe de exploatare minieră foarte mari pentru terenurile supuse procentului J. În plus, modificarea Legii minelor ar putea avea efect asupra terenurilor în exploatare, pe viitor.

| (40) | MOL susține că, spre deosebire de ceea ce sugerează Comisia, componentele plăților de prelungire nu reprezintă în niciun caz o amendă. De asemenea, Legea minelor prevede penalități/amenzi în cazurile în care activitatea minieră se desfășoară cu încălcarea Legii minelor. Taxele în baza acordului de prelungire sunt rezultatul procesului de negociere dintre societatea minieră și stat. Semnarea contractului nu era obligatorie: societatea minieră ar fi putut, de asemenea, să aleagă să nu semneze un contract, să își piardă dreptul de exploatare minieră și, ulterior, să liciteze în cadrul procedurii publice de licitație unde ar fi putut obține dreptul de exploatare minieră la un cost mai redus. |
| --- | --- |

(40)

MOL susține că, spre deosebire de ceea ce sugerează Comisia, componentele plăților de prelungire nu reprezintă în niciun caz o amendă. De asemenea, Legea minelor prevede penalități/amenzi în cazurile în care activitatea minieră se desfășoară cu încălcarea Legii minelor. Taxele în baza acordului de prelungire sunt rezultatul procesului de negociere dintre societatea minieră și stat. Semnarea contractului nu era obligatorie: societatea minieră ar fi putut, de asemenea, să aleagă să nu semneze un contract, să își piardă dreptul de exploatare minieră și, ulterior, să liciteze în cadrul procedurii publice de licitație unde ar fi putut obține dreptul de exploatare minieră la un cost mai redus.

| (41) | Este eronat să se compare MOL, care a semnat un asemenea acord de prelungire, cu concurenții care funcționează în baza regimului de autorizare. Mai mult, MOL subliniază că a îndeplinit toate obligațiile și a respectat toate dispozițiile din legislație. |
| --- | --- |

(41)

Este eronat să se compare MOL, care a semnat un asemenea acord de prelungire, cu concurenții care funcționează în baza regimului de autorizare. Mai mult, MOL subliniază că a îndeplinit toate obligațiile și a respectat toate dispozițiile din legislație.

| (42) | De asemenea, MOL nu este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia coeficientul de multiplicare „c” este prea redus (deoarece este sub plafonul legal de 1,2 ori). Trebuie, de asemenea, să se ia în considerare faptul că solicitarea referitoare la taxa majorată de exploatare minieră privea aproape 150 de terenuri, prin urmare taxa majorată a generat o creștere substanțială a veniturilor statului din activitatea de minerit. |
| --- | --- |

(42)

De asemenea, MOL nu este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia coeficientul de multiplicare „c” este prea redus (deoarece este sub plafonul legal de 1,2 ori). Trebuie, de asemenea, să se ia în considerare faptul că solicitarea referitoare la taxa majorată de exploatare minieră privea aproape 150 de terenuri, prin urmare taxa majorată a generat o creștere substanțială a veniturilor statului din activitatea de minerit.

| (43) | În sfârșit, în ceea ce privește argumentul Comisiei potrivit căruia MOL se bucură de un tratament preferențial prin sustragerea de la clauza Brent, societatea atrage atenția că valoarea procentului J depinde, de asemenea, de prețuri. |
| --- | --- |

(43)

În sfârșit, în ceea ce privește argumentul Comisiei potrivit căruia MOL se bucură de un tratament preferențial prin sustragerea de la clauza Brent, societatea atrage atenția că valoarea procentului J depinde, de asemenea, de prețuri.

| (44) | Asociația Ungară pentru Minerit (denumită în continuare „asociația pentru minerit”) reprezintă societățile implicate în activități de minerit sau activități conexe mineritului. Pricipalul său obiectiv constă în îmbunătățirea cadrului operațional general pentru derularea activităților miniere în Ungaria, în monitorizarea procedurilor legislative și în acțiuni în interesul membrilor acesteia. În prezent, există 66 de membri, inclusiv MOL. Președintele Consiliului asociației pentru minerit este un membru cu experiență al personalului de conducere din cadrul MOL (36). |
| --- | --- |

(44)

Asociația Ungară pentru Minerit (denumită în continuare „asociația pentru minerit”) reprezintă societățile implicate în activități de minerit sau activități conexe mineritului. Pricipalul său obiectiv constă în îmbunătățirea cadrului operațional general pentru derularea activităților miniere în Ungaria, în monitorizarea procedurilor legislative și în acțiuni în interesul membrilor acesteia. În prezent, există 66 de membri, inclusiv MOL. Președintele Consiliului asociației pentru minerit este un membru cu experiență al personalului de conducere din cadrul MOL (36).

| (45) | Conform asociației pentru minerit, societățile miniere au așteptări legitime ca taxa de exploatare minieră să rămână aceeași pentru terenurile miniere aflate deja în exploatare. În acest fel, statul nu poate majora în mod unilateral taxele „în mod retroactiv” (adică pentru terenurile deja aflate în exploatare). Asociația pentru minerit și-a exprimat opinia în legătură cu proiectul de lege care a precedat modificările la Legea minelor și, conform asociației pentru minerit, acest principiu a fost luat în considerare în momentul modificării Legii minelor. Formularea finală nu a fost contrară, deoarece, în ceea ce privește efectul, nu s-a majorat taxa de exploatare minieră pentru exploatările deja demarate. |
| --- | --- |

(45)

Conform asociației pentru minerit, societățile miniere au așteptări legitime ca taxa de exploatare minieră să rămână aceeași pentru terenurile miniere aflate deja în exploatare. În acest fel, statul nu poate majora în mod unilateral taxele „în mod retroactiv” (adică pentru terenurile deja aflate în exploatare). Asociația pentru minerit și-a exprimat opinia în legătură cu proiectul de lege care a precedat modificările la Legea minelor și, conform asociației pentru minerit, acest principiu a fost luat în considerare în momentul modificării Legii minelor. Formularea finală nu a fost contrară, deoarece, în ceea ce privește efectul, nu s-a majorat taxa de exploatare minieră pentru exploatările deja demarate.

| (46) | În ceea ce privește caracteristicile generale și condițiile economice de pe piața mineritului, asociația pentru minerit precizează că durata de timp a proiectelor miniere este relativ mare. Între momentul de începere a explorării și extracția efectivă pot trece 10-15 ani. În această perioadă de timp, societatea minieră are doar costuri, iar venituri nu se încasează decât atunci când demarează activitățile de extracție. În plus, există un risc geologic inerent, din cauza incertitudinii rezultatului activităților de explorare. Prin urmare, proiectele trebuie planificate cu maxim de grijă. Profitabilitatea proiectului depinde de factori multipli. Având în vedere riscurile diverse, cei din domeniu se așteaptă ca cel puțin riscurile care pot fi influențate de stat să rămână neschimbate pe durata desfășurării proiectului, și anume cadrul legislativ sau taxa de exploatare minieră. Având în vedere caracteristicile specifice ale acestui domeniu, structurile de finanțare au un rol important în cadrul proiectelor. Creditorii examinează cu atenție și în mod constant proiectele și pot chiar retrage finanțarea în cazul unei modificări substanțiale a condițiilor. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește caracteristicile generale și condițiile economice de pe piața mineritului, asociația pentru minerit precizează că durata de timp a proiectelor miniere este relativ mare. Între momentul de începere a explorării și extracția efectivă pot trece 10-15 ani. În această perioadă de timp, societatea minieră are doar costuri, iar venituri nu se încasează decât atunci când demarează activitățile de extracție. În plus, există un risc geologic inerent, din cauza incertitudinii rezultatului activităților de explorare. Prin urmare, proiectele trebuie planificate cu maxim de grijă. Profitabilitatea proiectului depinde de factori multipli. Având în vedere riscurile diverse, cei din domeniu se așteaptă ca cel puțin riscurile care pot fi influențate de stat să rămână neschimbate pe durata desfășurării proiectului, și anume cadrul legislativ sau taxa de exploatare minieră. Având în vedere caracteristicile specifice ale acestui domeniu, structurile de finanțare au un rol important în cadrul proiectelor. Creditorii examinează cu atenție și în mod constant proiectele și pot chiar retrage finanțarea în cazul unei modificări substanțiale a condițiilor.

| (47) | Prin urmare, în țările unde există un risc politic ridicat, între societatea minieră și stat se semnează un contract de drept privat. În regiunile stabile, precum Europa de Vest, asemenea acorduri nu sunt necesare, deoarece statul nu modifică la propria discreție cadrul legal. Atât societatea minieră, cât și creditorii se bazează pe stabilitate din partea statului. În lipsa acestei stabilități, crește riscul proiectului, iar o țară cu o politică economică stabilă nu își poate permite modificări frecvente de politică, deoarece acest lucru ar îndepărta întreprinderile miniere. |
| --- | --- |

(47)

Prin urmare, în țările unde există un risc politic ridicat, între societatea minieră și stat se semnează un contract de drept privat. În regiunile stabile, precum Europa de Vest, asemenea acorduri nu sunt necesare, deoarece statul nu modifică la propria discreție cadrul legal. Atât societatea minieră, cât și creditorii se bazează pe stabilitate din partea statului. În lipsa acestei stabilități, crește riscul proiectului, iar o țară cu o politică economică stabilă nu își poate permite modificări frecvente de politică, deoarece acest lucru ar îndepărta întreprinderile miniere.

| (48) | De asemenea, asociația pentru minerit subliniază că principiile certitudinii juridice și al protecției drepturilor dobândite sunt consacrate în jurisprudența curților europene și în constituția Ungariei. Prin urmare, legiuitorul ungar nu are dreptul de a majora taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare, deoarece legislația trebuie să fie previzibilă. Mai mult, asociația pentru minerit consideră, de asemenea, că „stabilitatea” taxei de exploatare minieră reprezintă un drept dobândit. |
| --- | --- |

(48)

De asemenea, asociația pentru minerit subliniază că principiile certitudinii juridice și al protecției drepturilor dobândite sunt consacrate în jurisprudența curților europene și în constituția Ungariei. Prin urmare, legiuitorul ungar nu are dreptul de a majora taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare, deoarece legislația trebuie să fie previzibilă. Mai mult, asociația pentru minerit consideră, de asemenea, că „stabilitatea” taxei de exploatare minieră reprezintă un drept dobândit.

| (49) | Un alt argument susținut de Asociația pentru minerit îl reprezintă interzicerea discriminării. În special, între operatorii de pe piață care funcționează în baza regimului de concesiune și operatorii care funcționează în baza regimului de autorizare nu trebuie să existe nicio discriminare. În consecință, legiuitorul ungar nu are dreptul să majoreze „retroactiv” taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare. În numeroase hotărâri, CEJ a clarificat faptul că certitudinea juridică reprezintă un element fundamental al dreptului UE. Legislația trebuie să fie clară, precisă și previzibilă, mai ales dacă are un impact negativ asupra persoanelor și societăților (a se vedea jurisprudența citată). Asociația pentru minerit susține în continuare că principiul certitudinii juridice și drepturilor dobândite sunt, de asemenea, consacrate în Constituția Ungariei și conchide că, în baza dreptului UE și principiilor constituționale, legislația trebuie să fie previzibilă. |
| --- | --- |

(49)

Un alt argument susținut de Asociația pentru minerit îl reprezintă interzicerea discriminării. În special, între operatorii de pe piață care funcționează în baza regimului de concesiune și operatorii care funcționează în baza regimului de autorizare nu trebuie să existe nicio discriminare. În consecință, legiuitorul ungar nu are dreptul să majoreze „retroactiv” taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare. În numeroase hotărâri, CEJ a clarificat faptul că certitudinea juridică reprezintă un element fundamental al dreptului UE. Legislația trebuie să fie clară, precisă și previzibilă, mai ales dacă are un impact negativ asupra persoanelor și societăților (a se vedea jurisprudența citată). Asociația pentru minerit susține în continuare că principiul certitudinii juridice și drepturilor dobândite sunt, de asemenea, consacrate în Constituția Ungariei și conchide că, în baza dreptului UE și principiilor constituționale, legislația trebuie să fie previzibilă.

| (50) | În cele din urmă, asociația pentru minerit adăugă că principiul protecției drepturilor dobândite derivă din principiul certitudinii juridice. Acest principiu al protecției drepturilor dobândite a fost respectat în cadrul procedurilor legislative naționale și internaționale care guvernează drepturile de exploatare minieră. De asemenea, legislația referitoare la exploatarea minieră din alte state membre ale UE este stabilă și nu se modifică în mod frecvent. |
| --- | --- |

(50)

În cele din urmă, asociația pentru minerit adăugă că principiul protecției drepturilor dobândite derivă din principiul certitudinii juridice. Acest principiu al protecției drepturilor dobândite a fost respectat în cadrul procedurilor legislative naționale și internaționale care guvernează drepturile de exploatare minieră. De asemenea, legislația referitoare la exploatarea minieră din alte state membre ale UE este stabilă și nu se modifică în mod frecvent.

VII.   EXISTENȚA AJUTORULUI ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (51) | Pentru a stabili dacă o măsură reprezintă ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura contestată îndeplinește condițiile menționate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În acest articol se precizează că: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.” În conformitate cu această dispoziție, Comisia evaluează mai jos dacă măsura contestată reprezintă ajutor de stat. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a stabili dacă o măsură reprezintă ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura contestată îndeplinește condițiile menționate la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În acest articol se precizează că: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.” În conformitate cu această dispoziție, Comisia evaluează mai jos dacă măsura contestată reprezintă ajutor de stat.

| (52) | Pentru început, trebuie reamintit faptul că o măsură poate reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, indiferent de forma sa juridică. Chiar dacă acordul de prelungire a fost semnat cu respectarea prevederilor relevante din Legea minelor și chiar dacă responsabilitatea Ungariei este să stabilească prin lege taxa de exploatare minieră, acest lucru nu implică, în sine, că aceste acțiuni sau efectele lor sunt compatibile cu normele privind ajutorul de stat la nivelul UE. Compatibilitatea unei măsuri cu dreptul național nu are nicio incidență asupra compatibilității cu normele privind ajutoarele de stat prevăzute în TFUE. |
| --- | --- |

(52)

Pentru început, trebuie reamintit faptul că o măsură poate reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, indiferent de forma sa juridică. Chiar dacă acordul de prelungire a fost semnat cu respectarea prevederilor relevante din Legea minelor și chiar dacă responsabilitatea Ungariei este să stabilească prin lege taxa de exploatare minieră, acest lucru nu implică, în sine, că aceste acțiuni sau efectele lor sunt compatibile cu normele privind ajutorul de stat la nivelul UE. Compatibilitatea unei măsuri cu dreptul național nu are nicio incidență asupra compatibilității cu normele privind ajutoarele de stat prevăzute în TFUE.

| (53) | Mai mult, conform celor deja stabilite în decizia de inițiere, Comisia consideră că niciunul dintre elementele cazului luat separat, adică prevederile relevante din Legea minelor, acordul de prelungire și modificarea Legii minelor, nu contravin normelor privind ajutorul de stat. În schimb, în cazul de față, Comisia consideră că întreaga secvență a acțiunilor întreprinse de stat reprezintă „măsura” și evaluează efectul acordului de prelungire în combinație cu modificările ulterioare la Legea minelor. |
| --- | --- |

(53)

Mai mult, conform celor deja stabilite în decizia de inițiere, Comisia consideră că niciunul dintre elementele cazului luat separat, adică prevederile relevante din Legea minelor, acordul de prelungire și modificarea Legii minelor, nu contravin normelor privind ajutorul de stat. În schimb, în cazul de față, Comisia consideră că întreaga secvență a acțiunilor întreprinse de stat reprezintă „măsura” și evaluează efectul acordului de prelungire în combinație cu modificările ulterioare la Legea minelor.

| (54) | În ceea ce privește argumentele Ungariei potrivit cărora taxa de exploatare minieră nu reprezintă un impozit, ci partea statului, Comisia observă că acest argument nu este relevant din punctul de vedere al evaluării ajutorului de stat. Normele privind ajutorul de stat se aplică în cazul tuturor tipurilor de costuri care trebuie să fie suportate de întreprinderi și de la plata cărora acestea sunt scutite, printr-o măsură a statului. În orice caz, trebuie observat că se pare că rolul tipic al autorității publice constă în autorizarea administrativă a exploatării resurselor minerale și de hidrocarburi, iar plățile pentru o asemenea autorizare sunt comparabile cu un impozit sau cu o taxă administrativă. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește argumentele Ungariei potrivit cărora taxa de exploatare minieră nu reprezintă un impozit, ci partea statului, Comisia observă că acest argument nu este relevant din punctul de vedere al evaluării ajutorului de stat. Normele privind ajutorul de stat se aplică în cazul tuturor tipurilor de costuri care trebuie să fie suportate de întreprinderi și de la plata cărora acestea sunt scutite, printr-o măsură a statului. În orice caz, trebuie observat că se pare că rolul tipic al autorității publice constă în autorizarea administrativă a exploatării resurselor minerale și de hidrocarburi, iar plățile pentru o asemenea autorizare sunt comparabile cu un impozit sau cu o taxă administrativă.

| (55) | În cele din urmă, în ceea ce privește clauza de reziliere, Comisia consideră că această problematică nu ține de ajutorul de stat. Faptul că în acord se stipulează încetarea contractului în cazul în care o parte terță dobândește mai mult de 25 % din acțiunile MOL reprezintă o măsură care nu implică resursele statului. |
| --- | --- |

(55)

În cele din urmă, în ceea ce privește clauza de reziliere, Comisia consideră că această problematică nu ține de ajutorul de stat. Faptul că în acord se stipulează încetarea contractului în cazul în care o parte terță dobândește mai mult de 25 % din acțiunile MOL reprezintă o măsură care nu implică resursele statului.

| (56) | Pentru ca o măsură să poată fi considerată ajutor de stat, aceasta trebuie să fie specifică sau selectivă, în sensul că favorizează doar anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. |
| --- | --- |

(56)

Pentru ca o măsură să poată fi considerată ajutor de stat, aceasta trebuie să fie specifică sau selectivă, în sensul că favorizează doar anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri.

| (57) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (37), în ceea ce privește evaluarea condiției de selectivitate, care este un factor constitutiv al conceptului de ajutor de stat, articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede necesitatea evaluării cazului în care, în cadrul unui anumit sistem legal, o măsură de ajutor este de natură să „favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”, în comparație cu alte întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept care este comparabilă din perspectiva obiectivului urmărit prin măsura respectivă. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (37), în ceea ce privește evaluarea condiției de selectivitate, care este un factor constitutiv al conceptului de ajutor de stat, articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede necesitatea evaluării cazului în care, în cadrul unui anumit sistem legal, o măsură de ajutor este de natură să „favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”, în comparație cu alte întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept care este comparabilă din perspectiva obiectivului urmărit prin măsura respectivă.

| (58) | De asemenea, Curtea a susținut în numeroase ocazii că în articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu se face distincția între cauzele sau obiectivele ajutorului de stat, acestea fiind definite în raport cu efectele (38). |
| --- | --- |

(58)

De asemenea, Curtea a susținut în numeroase ocazii că în articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu se face distincția între cauzele sau obiectivele ajutorului de stat, acestea fiind definite în raport cu efectele (38).

| (59) | Cu toate acestea, conceptul de ajutor de stat nu se aplică măsurilor statului care fac diferența între întreprinderile la care această diferențiere rezultă din natura sau structura globală a sistemului din care fac parte. |
| --- | --- |

(59)

Cu toate acestea, conceptul de ajutor de stat nu se aplică măsurilor statului care fac diferența între întreprinderile la care această diferențiere rezultă din natura sau structura globală a sistemului din care fac parte.

| (60) | Comisia nu este de acord cu argumentația autorităților ungare și a părților interesate cu privire la absența selectivității. |
| --- | --- |

(60)

Comisia nu este de acord cu argumentația autorităților ungare și a părților interesate cu privire la absența selectivității.

| (61) | Pentru a stabili dacă o măsură este selectivă, trebuie definit sistemul de referință aplicabil (39). |
| --- | --- |

(61)

Pentru a stabili dacă o măsură este selectivă, trebuie definit sistemul de referință aplicabil (39).

| (62) | În cazul de față, Comisia consideră că regimul de autorizare este sistemul de referință aplicabil pentru evaluare. MOL nu a fost nevoită să participe la o licitație competitivă pentru dreptul de obținere a unei concesiuni într-o zonă închisă. În schimb, a obținut dreptul de exploatare minieră pentru terenurile sale în baza regimului de autorizare și concurează cu participanții de pe piață, în cadrul acestui regim. Acordul de prelungire se înscrie în regimul de autorizare. Schimbarea sistemului de referință nu se poate face doar din cauza simplului fapt că MOL nu a putut demara activitățile de extracție în termenul specificat și că a avut nevoie să solicite un acord de prelungire. Prin acceptarea unui asemenea argument, s-ar ajunge la situația în care o societate primește un tratament preferențial, ca în cazul regimului de concesiune, dar fără existența unei licitații publice competitive. |
| --- | --- |

(62)

În cazul de față, Comisia consideră că regimul de autorizare este sistemul de referință aplicabil pentru evaluare. MOL nu a fost nevoită să participe la o licitație competitivă pentru dreptul de obținere a unei concesiuni într-o zonă închisă. În schimb, a obținut dreptul de exploatare minieră pentru terenurile sale în baza regimului de autorizare și concurează cu participanții de pe piață, în cadrul acestui regim. Acordul de prelungire se înscrie în regimul de autorizare. Schimbarea sistemului de referință nu se poate face doar din cauza simplului fapt că MOL nu a putut demara activitățile de extracție în termenul specificat și că a avut nevoie să solicite un acord de prelungire. Prin acceptarea unui asemenea argument, s-ar ajunge la situația în care o societate primește un tratament preferențial, ca în cazul regimului de concesiune, dar fără existența unei licitații publice competitive.

| (63) | De fapt, autoritățile ungare au la dispoziție puterea discreționară de a stabili dacă respectivul câmp se află în concesiune sau în regim de autorizare. În acest fel, în cazul în care autoritățile ungare intenționează să acorde drepturile de exploatare minieră pe bază de contract, pot alege o procedură transparentă de concesionare care include un proces de licitație publică. Comisia nu poate accepta ca un procedeu de așa-numită „semiconcesiune” opacă, aplicabilă în acest moment doar unei societăți (MOL) să fie privit ca un sistem de referință separat. |
| --- | --- |

(63)

De fapt, autoritățile ungare au la dispoziție puterea discreționară de a stabili dacă respectivul câmp se află în concesiune sau în regim de autorizare. În acest fel, în cazul în care autoritățile ungare intenționează să acorde drepturile de exploatare minieră pe bază de contract, pot alege o procedură transparentă de concesionare care include un proces de licitație publică. Comisia nu poate accepta ca un procedeu de așa-numită „semiconcesiune” opacă, aplicabilă în acest moment doar unei societăți (MOL) să fie privit ca un sistem de referință separat.

| (64) | Mai mult, Ungaria s-a bucurat de o marjă semnificativă de libertate pentru extinderea autorizării, precum și pentru modificarea ulterioară a prevederilor relevante din Legea minelor (în ciuda faptului că era la curent cu privire la efectele avantajoase pe care acest lucru le-ar fi avut asupra MOL, această societate fiind singurul jucător de pe piață în ceea ce privește hidrocarburile care a semnat un acord de prelungire). Ungaria a avut libertatea de a stabili în orice moment taxa de exploatare minieră, adică ar fi putut hotărî să nu modifice deloc Legea minelor. Din perspectiva efectelor sale, secvența de fapte a favorizat în mod univoc o anumită întreprindere. |
| --- | --- |

(64)

Mai mult, Ungaria s-a bucurat de o marjă semnificativă de libertate pentru extinderea autorizării, precum și pentru modificarea ulterioară a prevederilor relevante din Legea minelor (în ciuda faptului că era la curent cu privire la efectele avantajoase pe care acest lucru le-ar fi avut asupra MOL, această societate fiind singurul jucător de pe piață în ceea ce privește hidrocarburile care a semnat un acord de prelungire). Ungaria a avut libertatea de a stabili în orice moment taxa de exploatare minieră, adică ar fi putut hotărî să nu modifice deloc Legea minelor. Din perspectiva efectelor sale, secvența de fapte a favorizat în mod univoc o anumită întreprindere.

| (65) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că regimul de autorizare este sistemul de referință. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că regimul de autorizare este sistemul de referință.

| (66) | În cadrul regimului de autorizare, acordul de prelungire este în mod clar selectiv. Într-adevăr, potrivit confirmărilor autorităților ungare, în cazul negocierii condițiilor acestui acord, părțile dețin o anumită marjă de manevră pentru a stipula diferitele componente de plată și, mai important, pot chiar hotărî să nu semneze deloc acordul. În acest fel, autoritățile ungare au avut libertatea de a hotărî semnarea unui asemenea acord cu MOL (sau cu oricare alt participant de pe piață) (40). |
| --- | --- |

(66)

În cadrul regimului de autorizare, acordul de prelungire este în mod clar selectiv. Într-adevăr, potrivit confirmărilor autorităților ungare, în cazul negocierii condițiilor acestui acord, părțile dețin o anumită marjă de manevră pentru a stipula diferitele componente de plată și, mai important, pot chiar hotărî să nu semneze deloc acordul. În acest fel, autoritățile ungare au avut libertatea de a hotărî semnarea unui asemenea acord cu MOL (sau cu oricare alt participant de pe piață) (40).

| (67) | Un asemenea tratament nu poate fi explicat cu ajutorul logicii sau al naturii sistemului. Pe de o parte, tarifele de exploatare minieră sunt impuse pentru asigurarea veniturilor statului pe valoarea extrasă. Pe de altă parte, componentele de plată în baza acordului de prelungire sunt plătite pentru extindere ca o taxă suplimentară. Cu toate acestea, în cazul de față, semnarea acordului de prelungire și creșterea ulterioară a taxelor pentru MOL a condus la situația paradoxală că MOL, în lipsa demarării la timp a producției, beneficiază până în anul 2020 de taxe mai reduse pentru activitățile de exploatare pentru practic toate terenurile deținute în regim de autorizare, în timp ce concurenții acesteia, care sunt supuși în mod egal regimului de autorizare și care au început la timp producția și prin urmare nu au semnat un acord de prelungire, trebuie să plătească taxe mai mari stabilite prin lege. |
| --- | --- |

(67)

Un asemenea tratament nu poate fi explicat cu ajutorul logicii sau al naturii sistemului. Pe de o parte, tarifele de exploatare minieră sunt impuse pentru asigurarea veniturilor statului pe valoarea extrasă. Pe de altă parte, componentele de plată în baza acordului de prelungire sunt plătite pentru extindere ca o taxă suplimentară. Cu toate acestea, în cazul de față, semnarea acordului de prelungire și creșterea ulterioară a taxelor pentru MOL a condus la situația paradoxală că MOL, în lipsa demarării la timp a producției, beneficiază până în anul 2020 de taxe mai reduse pentru activitățile de exploatare pentru practic toate terenurile deținute în regim de autorizare, în timp ce concurenții acesteia, care sunt supuși în mod egal regimului de autorizare și care au început la timp producția și prin urmare nu au semnat un acord de prelungire, trebuie să plătească taxe mai mari stabilite prin lege.

| (68) | Acesta a fost singurul acord de prelungire încheiat pentru hidrocarburi. MOL a constatat că există alte acorduri de prelungire în vigoare pentru minereuri solide. Cu toate acestea, Comisia observă că acest lucru se referă la alte tipuri de minereuri supuse unor taxe de exploatare minieră diferite față de cazul hidrocarburilor, în baza legii. De asemenea, s-a observat faptul că, în cazul minereurilor solide, nu a existat nicio modificare a tarifului de exploatare minieră introdus prin modificarea Legii minelor (adică jucătorii de pe piață care au semnat un asemenea acord nu au fost afectați de o „secvență de măsuri” identică și prin urmare, nu li s-a acordat niciun avantaj). |
| --- | --- |

(68)

Acesta a fost singurul acord de prelungire încheiat pentru hidrocarburi. MOL a constatat că există alte acorduri de prelungire în vigoare pentru minereuri solide. Cu toate acestea, Comisia observă că acest lucru se referă la alte tipuri de minereuri supuse unor taxe de exploatare minieră diferite față de cazul hidrocarburilor, în baza legii. De asemenea, s-a observat faptul că, în cazul minereurilor solide, nu a existat nicio modificare a tarifului de exploatare minieră introdus prin modificarea Legii minelor (adică jucătorii de pe piață care au semnat un asemenea acord nu au fost afectați de o „secvență de măsuri” identică și prin urmare, nu li s-a acordat niciun avantaj).

| (69) | În baza celor de mai sus, în ciuda argumentelor înaintate de Ungaria, Comisia consideră că MOL a fost favorizată prin secvența acțiunilor, adică modul în care este formulată secțiunea 26/A(5) din Legea minelor, acordul de prelungire semnat în baza acesteia și modificarea ulterioară a Legii minelor. |
| --- | --- |

(69)

În baza celor de mai sus, în ciuda argumentelor înaintate de Ungaria, Comisia consideră că MOL a fost favorizată prin secvența acțiunilor, adică modul în care este formulată secțiunea 26/A(5) din Legea minelor, acordul de prelungire semnat în baza acesteia și modificarea ulterioară a Legii minelor.

| (70) | Efectele combinate ale secvenței de măsuri este că, printre alți deținători de autorizații de exploatare minieră acordate în baza secțiunii 5 din Legea minelor, doar MOL a făcut subiectul unui regim specific care a protejat-o împotriva oricărei majorări de taxă datorată în mod normal pentru activitatea de extracție a hidrocarburilor. |
| --- | --- |

(70)

Efectele combinate ale secvenței de măsuri este că, printre alți deținători de autorizații de exploatare minieră acordate în baza secțiunii 5 din Legea minelor, doar MOL a făcut subiectul unui regim specific care a protejat-o împotriva oricărei majorări de taxă datorată în mod normal pentru activitatea de extracție a hidrocarburilor.

| (71) | În concluzie, criteriul de selectivitate este îndeplinit, având în vedere marja largă la acordarea unui acord de prelungire și scutirea care este, de fapt, direcționată către o singură societate. |
| --- | --- |

(71)

În concluzie, criteriul de selectivitate este îndeplinit, având în vedere marja largă la acordarea unui acord de prelungire și scutirea care este, de fapt, direcționată către o singură societate.

| (72) | Contrar argumentelor exprimate de Ungaria, Comisia consideră că, prin autorizarea activităților miniere, statul nu exercită o activitate economică. Mai degrabă, acordarea concesiunilor administrative sau a autorizărilor de exploatare minieră este legată de exercitarea competențelor care sunt, în mod normal, cele ale unei autorități publice deoarece această activitate nu poate fi exercitată, de la început, de un operator privat (41). În Ungaria, la fel ca și în alte state membre ale UE, proprietatea inițială a resurselor minerale nu aparține unui operator privat. În general, în sistemele juridice din statele membre autoritățile publice dețin controlul asupra resurselor minerale (42). Prin urmare, decizia ca o societate să poată exploata resursele minerale, sub forma aleasă de statul membru și cu plata anumitor taxe, este, prin natura și normele sale, o chestiune care ține de autoritățile publice și care poate fi încadrată la exercitarea competențelor autorității publice. Intervenția Ungariei în sensul subordonării activității de minerit supervizării administrative servește interesului general și nu celor de natură comercială. Prin urmare, acest comportament trebuie considerat a reprezenta o formă de intervenție de stat a unei autorități publice care nu este asemănător comportamentului unui investitor privat într-o economie de piață (43). |
| --- | --- |

(72)

Contrar argumentelor exprimate de Ungaria, Comisia consideră că, prin autorizarea activităților miniere, statul nu exercită o activitate economică. Mai degrabă, acordarea concesiunilor administrative sau a autorizărilor de exploatare minieră este legată de exercitarea competențelor care sunt, în mod normal, cele ale unei autorități publice deoarece această activitate nu poate fi exercitată, de la început, de un operator privat (41). În Ungaria, la fel ca și în alte state membre ale UE, proprietatea inițială a resurselor minerale nu aparține unui operator privat. În general, în sistemele juridice din statele membre autoritățile publice dețin controlul asupra resurselor minerale (42). Prin urmare, decizia ca o societate să poată exploata resursele minerale, sub forma aleasă de statul membru și cu plata anumitor taxe, este, prin natura și normele sale, o chestiune care ține de autoritățile publice și care poate fi încadrată la exercitarea competențelor autorității publice. Intervenția Ungariei în sensul subordonării activității de minerit supervizării administrative servește interesului general și nu celor de natură comercială. Prin urmare, acest comportament trebuie considerat a reprezenta o formă de intervenție de stat a unei autorități publice care nu este asemănător comportamentului unui investitor privat într-o economie de piață (43).

| (73) | Chiar dacă, în cazul de față, acordarea autorizației de exploatare minieră ar fi fost considerată drept o activitate economică prin care statul își urmărește scopurile comerciale (ceea ce nu este cazul), Comisia observă că nu există o legătură clară și directă în termeni financiari, între nivelul taxelor de exploatare minieră stabilit de Ungaria pentru MOL și valoarea autorizării de exploatare minieră. Raționamentul Ungariei, și anume că a acționat ca un operator pe piață atunci când a semnat acordul de prelungire, nu se susține. În special, nimic nu indică faptul că nu ar fi existat o ofertă mai mare din partea unui concurent în cazul scoaterii la licitație a concesiunii pentru cele douăsprezece terenuri (care nu ar fi fost prelungită). De asemenea, Ungaria nu a reușit să demonstreze că, la semnarea acordului de prelungire, a luat în considerare toți factorii și riscurile relevante din punct de vedere comercial, adică toate componentele de plată din acordul de prelungire, taxele posibil majorate prin Legea minelor până în 2020, durata acordului și concurenții posibili. |
| --- | --- |

(73)

Chiar dacă, în cazul de față, acordarea autorizației de exploatare minieră ar fi fost considerată drept o activitate economică prin care statul își urmărește scopurile comerciale (ceea ce nu este cazul), Comisia observă că nu există o legătură clară și directă în termeni financiari, între nivelul taxelor de exploatare minieră stabilit de Ungaria pentru MOL și valoarea autorizării de exploatare minieră. Raționamentul Ungariei, și anume că a acționat ca un operator pe piață atunci când a semnat acordul de prelungire, nu se susține. În special, nimic nu indică faptul că nu ar fi existat o ofertă mai mare din partea unui concurent în cazul scoaterii la licitație a concesiunii pentru cele douăsprezece terenuri (care nu ar fi fost prelungită). De asemenea, Ungaria nu a reușit să demonstreze că, la semnarea acordului de prelungire, a luat în considerare toți factorii și riscurile relevante din punct de vedere comercial, adică toate componentele de plată din acordul de prelungire, taxele posibil majorate prin Legea minelor până în 2020, durata acordului și concurenții posibili.

| (74) | Ungaria susține un alt argument, potrivit căruia, după modificarea disputată a Legii minelor, niciun alt participant pe piață nu a fost nevoit să plătească un tarif mai mare decât cel plătit de MOL, fiindcă, de fapt, în perioada respectivă, nu existau concurenți care să se încadreze în categoriile cu taxe mai mari pe activitatea de minerit.

  Tabelul 4


  Prezentare, pe scurt, a taxelor de exploatare minieră aplicabile înainte și după modificările la Legea minelor | Taxa aplicabilă până în 2008 | Taxa aplicabilă în 2008 | Taxa aplicabilă din 23 ianuarie 2009 | Taxa aplicabilă pentru terenurile cu contract MOL
  aplicabilă până în 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția a început înainte de 1 ianuarie 1998 | J % (46)

  (cel puțin 12 %) | J %
  (cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent) | J %
  (cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent) | J % × c (47)

  (cel puțin 12 %) |
| Producția a început între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Producția a început după 1 ianuarie 2008 (44) | Terenuri cu gaze cu o producție anuală de mai puțin de 300 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală de mai puțin 50 kt | NA | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Terenuri cu gaze cu o producție anuală între 300-500 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală între 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 20 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Terenuri cu gaze cu o producție anuală peste 500 de milioane m3

  Terenuri petrolifere cu o producție anuală peste 200 kt | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) | 30 %
  (+ 3 % sau 6 % clauza Brent) |
| Hidrocarburi cu condiții speciale de extracție minieră | 12 % | 12 % |
| Gaz natural cu concentrație mare de gaz inert | 8 % | 8 % |

(74)

Ungaria susține un alt argument, potrivit căruia, după modificarea disputată a Legii minelor, niciun alt participant pe piață nu a fost nevoit să plătească un tarif mai mare decât cel plătit de MOL, fiindcă, de fapt, în perioada respectivă, nu existau concurenți care să se încadreze în categoriile cu taxe mai mari pe activitatea de minerit.

Tabelul 4

Prezentare, pe scurt, a taxelor de exploatare minieră aplicabile înainte și după modificările la Legea minelor

Taxa aplicabilă până în 2008

Taxa aplicabilă în 2008

Taxa aplicabilă din 23 ianuarie 2009

Taxa aplicabilă pentru terenurile cu contract MOL

aplicabilă până în 2020

Producția a început înainte de 1 ianuarie 1998

J % (46)

(cel puțin 12 %)

J %

(cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent)

J %

(cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent)

J % × c (47)

(cel puțin 12 %)

Producția a început între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008

12 %

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Producția a început după 1 ianuarie 2008 (44)

Terenuri cu gaze cu o producție anuală de mai puțin de 300 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală de mai puțin 50 kt

NA

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Terenuri cu gaze cu o producție anuală între 300-500 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală între 50-200 kt

20 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

20 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Terenuri cu gaze cu o producție anuală peste 500 de milioane m3

Terenuri petrolifere cu o producție anuală peste 200 kt

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

30 %

(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)

Hidrocarburi cu condiții speciale de extracție minieră

12 %

12 %

Gaz natural cu concentrație mare de gaz inert

8 %

8 %

| (75) | Acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(75)

Acest argument trebuie respins.

| (76) | În tabelul 4 de mai sus se prezintă, pe scurt, măsura în care acordul de prelungire și modificarea ulterioară a Legii minelor a avut drept rezultat stabilirea unor taxe pentru MOL, mai reduse decât cele prevăzute în Legea minelor. |
| --- | --- |

(76)

În tabelul 4 de mai sus se prezintă, pe scurt, măsura în care acordul de prelungire și modificarea ulterioară a Legii minelor a avut drept rezultat stabilirea unor taxe pentru MOL, mai reduse decât cele prevăzute în Legea minelor.

| (77) | În primul rând, datele înaintate de autoritățile ungare arată că, de fapt, au existat câțiva operatori pe piață care au exploatat terenurile în baza regimului de autorizare și au plătit o taxă de exploatare minieră mai mare decât cea achitată de MOL, între 8 ianuarie 2008 și 23 ianuarie 2009, din cauza primei modificări la Legea minelor și de asemenea din 23 ianuarie 2009 până în prezent din cauza celei de a doua modificări la Legea minelor. În conformitate cu datele transmise de autoritățile ungare, în 2008 au existat alte societăți decât MOL care au exploatat terenurile miniere în baza regimului de autorizare și care au plătit mai mult de 12 % (între 14,24 % și 18 %) din cauza aplicării clauzei Brent (48). |
| --- | --- |

(77)

În primul rând, datele înaintate de autoritățile ungare arată că, de fapt, au existat câțiva operatori pe piață care au exploatat terenurile în baza regimului de autorizare și au plătit o taxă de exploatare minieră mai mare decât cea achitată de MOL, între 8 ianuarie 2008 și 23 ianuarie 2009, din cauza primei modificări la Legea minelor și de asemenea din 23 ianuarie 2009 până în prezent din cauza celei de a doua modificări la Legea minelor. În conformitate cu datele transmise de autoritățile ungare, în 2008 au existat alte societăți decât MOL care au exploatat terenurile miniere în baza regimului de autorizare și care au plătit mai mult de 12 % (între 14,24 % și 18 %) din cauza aplicării clauzei Brent (48).

| (78) | În al doilea rând, cu toate că autoritățile ungare pretind că există doar concurenți care exploatează sau care urmează a da în exploatare terenuri mai mici (adică cele care produc mai puțin de 500m3 sau 200kt), Comisia observă că, în ciuda faptului că pentru asemenea terenuri mai mici s-a aplicat procentul de 12 %, se va aplica în continuare rata Brent, unde este cazul. În acest mod, taxa de exploatare minieră ar putea ajunge până la 18 %. Comisia amintește încă o dată că, urmare a acestei măsuri, MOL este scutită de aplicarea clauzei Brent stipulate în Legea minelor pentru toți ceilalți operatori. |
| --- | --- |

(78)

În al doilea rând, cu toate că autoritățile ungare pretind că există doar concurenți care exploatează sau care urmează a da în exploatare terenuri mai mici (adică cele care produc mai puțin de 500m3 sau 200kt), Comisia observă că, în ciuda faptului că pentru asemenea terenuri mai mici s-a aplicat procentul de 12 %, se va aplica în continuare rata Brent, unde este cazul. În acest mod, taxa de exploatare minieră ar putea ajunge până la 18 %. Comisia amintește încă o dată că, urmare a acestei măsuri, MOL este scutită de aplicarea clauzei Brent stipulate în Legea minelor pentru toți ceilalți operatori.

| (79) | În al treilea rând, în ceea ce privește mediul general actual al pieței din Ungaria, există o serie de societăți miniere care se ocupă cu activități de extracție a hidrocarburilor. În plus, există o serie de societăți care execută lucrări de explorare și care pot pune terenurile în exploatare și deveni concurenți ai MOL. Noii operatori în baza regimului de autorizare trebuie să plătească taxa legală de exploatare minieră și să facă față concurenței MOL, singura societate care nu plătește taxă pentru terenurile sale miniere în regimul general de autorizare și plătește taxe la un nivel mai redus. |
| --- | --- |

(79)

În al treilea rând, în ceea ce privește mediul general actual al pieței din Ungaria, există o serie de societăți miniere care se ocupă cu activități de extracție a hidrocarburilor. În plus, există o serie de societăți care execută lucrări de explorare și care pot pune terenurile în exploatare și deveni concurenți ai MOL. Noii operatori în baza regimului de autorizare trebuie să plătească taxa legală de exploatare minieră și să facă față concurenței MOL, singura societate care nu plătește taxă pentru terenurile sale miniere în regimul general de autorizare și plătește taxe la un nivel mai redus.

| (80) | În al patrulea rând, Comisia observă că situația de fapt este că MOL plătește o taxă de aproximativ 12,24 % nu doar pentru cele douăsprezece terenuri pentru care s-a acordat prelungirea, ci pentru toate terenurile miniere date în exploatare după 1 ianuarie 1998 și care erau exploatate în regim de autorizare în momentul acordului din 2005, precum și o taxă de J% pentru toate terenurile date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998. Mai mult, în acordul de prelungire se stabilește până în 2020 taxa de 12,4 %, care trebuie să fie plătită de MOL. În acest fel, MOL se bucură de un avantaj pe o perioadă considerabilă de timp în ceea ce privește majoritatea terenurilor exploatate în baza autorizării. |
| --- | --- |

(80)

În al patrulea rând, Comisia observă că situația de fapt este că MOL plătește o taxă de aproximativ 12,24 % nu doar pentru cele douăsprezece terenuri pentru care s-a acordat prelungirea, ci pentru toate terenurile miniere date în exploatare după 1 ianuarie 1998 și care erau exploatate în regim de autorizare în momentul acordului din 2005, precum și o taxă de J% pentru toate terenurile date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998. Mai mult, în acordul de prelungire se stabilește până în 2020 taxa de 12,4 %, care trebuie să fie plătită de MOL. În acest fel, MOL se bucură de un avantaj pe o perioadă considerabilă de timp în ceea ce privește majoritatea terenurilor exploatate în baza autorizării.

| (81) | În al cincilea rând, în cazul în care, în mod ipotetic, autoritatea pentru minerit nu ar fi fost de acord cu prelungirea în cazul celor douăsprezece terenuri, toate celelalte terenuri MOL exploatate în baza regimului de autorizare ar fi făcut de asemenea obiectul unor taxe de exploatare minieră considerabil mai mari, care ar fi putut însemna venituri mai mari pentru stat (49). Mai mult, conform celor menționate în considerentul 73, statul ar fi putut organiza o licitație pentru concesionarea celor douăsprezece terenuri pentru care nu s-a acordat prelungirea și ar fi putut, în acest fel, obține o ofertă mai mare de la un concurent. |
| --- | --- |

(81)

În al cincilea rând, în cazul în care, în mod ipotetic, autoritatea pentru minerit nu ar fi fost de acord cu prelungirea în cazul celor douăsprezece terenuri, toate celelalte terenuri MOL exploatate în baza regimului de autorizare ar fi făcut de asemenea obiectul unor taxe de exploatare minieră considerabil mai mari, care ar fi putut însemna venituri mai mari pentru stat (49). Mai mult, conform celor menționate în considerentul 73, statul ar fi putut organiza o licitație pentru concesionarea celor douăsprezece terenuri pentru care nu s-a acordat prelungirea și ar fi putut, în acest fel, obține o ofertă mai mare de la un concurent.

| (82) | În ceea ce privește argumentul Ungariei potrivit căruia MOL a plătit în 2006 și 2007 o taxă de exploatare minieră mai mare, și anume 12,24 %, Comisia observă că acest lucru nu este relevant. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește argumentul Ungariei potrivit căruia MOL a plătit în 2006 și 2007 o taxă de exploatare minieră mai mare, și anume 12,24 %, Comisia observă că acest lucru nu este relevant.

| (83) | În primul rând, acest lucru s-a datorat faptului că MOL a trebuit să plătească majorarea prevăzută a taxei de exploatare minieră (de la 12 % la 12,24 %) la fel ca orice altă societate care intenționa să-și prelungească autorizarea de exploatare minieră. În această privință, MOL s-a bucurat de tratamentul standard și nu a fost avantajată. Avantajul de care s-a bucurat MOL nu s-a materializat încă: acest lucru a avut loc în fond la prima modificare a Legii minelor, adică la 8 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

(83)

În primul rând, acest lucru s-a datorat faptului că MOL a trebuit să plătească majorarea prevăzută a taxei de exploatare minieră (de la 12 % la 12,24 %) la fel ca orice altă societate care intenționa să-și prelungească autorizarea de exploatare minieră. În această privință, MOL s-a bucurat de tratamentul standard și nu a fost avantajată. Avantajul de care s-a bucurat MOL nu s-a materializat încă: acest lucru a avut loc în fond la prima modificare a Legii minelor, adică la 8 ianuarie 2008.

| (84) | Mai mult, în 2008 MOL a plătit taxe de exploatare minieră de 28,4 miliarde HUF și în 2009 de 1,9 miliarde HUF pentru terenurile sale, mai puțin decât ar fi plătit dacă ar fi trebuit să respecte Legea minelor în vigoare în momentul respectiv. |
| --- | --- |

(84)

Mai mult, în 2008 MOL a plătit taxe de exploatare minieră de 28,4 miliarde HUF și în 2009 de 1,9 miliarde HUF pentru terenurile sale, mai puțin decât ar fi plătit dacă ar fi trebuit să respecte Legea minelor în vigoare în momentul respectiv.

| (85) | În ceea ce privește celelalte componente de plată în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor (adică taxa de prelungire și plata unică), aceastea au fost plătite în schimbul prelungirii și nu pentru dreptul de a avea taxele mai mici decât cele aplicabile în cazul celorlalți concurenți. Aceste componente de plată nu pot fi privite drept „plăți în avans” pentru taxele de exploatare minieră datorate ulterior. În această privință, formularea secțiunii 26/A(5) din Legea minelor este clară. În special, se menționează că „în cazul acordării unei prelungiri, societatea plătește o taxă”. Celelalte două elemente au legătură cu numărul de terenuri pentru care a fost acordată prelungirea. În acest mod, secțiunea 26/A(5) din Legea minelor stabilește în mod clar o legătură între prelungire și obligația de plată. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește celelalte componente de plată în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor (adică taxa de prelungire și plata unică), aceastea au fost plătite în schimbul prelungirii și nu pentru dreptul de a avea taxele mai mici decât cele aplicabile în cazul celorlalți concurenți. Aceste componente de plată nu pot fi privite drept „plăți în avans” pentru taxele de exploatare minieră datorate ulterior. În această privință, formularea secțiunii 26/A(5) din Legea minelor este clară. În special, se menționează că „în cazul acordării unei prelungiri, societatea plătește o taxă”. Celelalte două elemente au legătură cu numărul de terenuri pentru care a fost acordată prelungirea. În acest mod, secțiunea 26/A(5) din Legea minelor stabilește în mod clar o legătură între prelungire și obligația de plată.

| (86) | În conformitate cu jurisprudența, ajutorul acordat unei societăți nu poate fi compensat prin impunerea unei taxe care să fie plătită de aceeași societate, care reprezintă o taxă specifică și distinctă, fără legătură cu măsura de ajutor (50). În cazul aflat în discuție, conform descrierii din considerentul 85, celelalte componente de plată în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor reprezintă o taxă pentru prelungire care poate fi privită drept o taxă specifică și distinctă fără legătură cu modificarea ulterioară a taxelor legale în baza regimului de autorizare. |
| --- | --- |

(86)

În conformitate cu jurisprudența, ajutorul acordat unei societăți nu poate fi compensat prin impunerea unei taxe care să fie plătită de aceeași societate, care reprezintă o taxă specifică și distinctă, fără legătură cu măsura de ajutor (50). În cazul aflat în discuție, conform descrierii din considerentul 85, celelalte componente de plată în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor reprezintă o taxă pentru prelungire care poate fi privită drept o taxă specifică și distinctă fără legătură cu modificarea ulterioară a taxelor legale în baza regimului de autorizare.

| (87) | În încheiere, Comisia subliniază că încheierea acordului de prelungire și majorarea ulterioară a taxelor pentru MOL au condus la situația paradoxală prin care MOL, nereușind să demareze producția la timp, va plăti până în 2020 taxe de exploatare minieră mai mici pentru aproape toate terenurile în regim de autorizare, în timp ce concurenții săi, care nu au semnat un acord de prelungire pentru că au demarat la timp activitățile de producție și se conformează regimului de autorizare, trebuie să plătească taxe legale mai mari. |
| --- | --- |

(87)

În încheiere, Comisia subliniază că încheierea acordului de prelungire și majorarea ulterioară a taxelor pentru MOL au condus la situația paradoxală prin care MOL, nereușind să demareze producția la timp, va plăti până în 2020 taxe de exploatare minieră mai mici pentru aproape toate terenurile în regim de autorizare, în timp ce concurenții săi, care nu au semnat un acord de prelungire pentru că au demarat la timp activitățile de producție și se conformează regimului de autorizare, trebuie să plătească taxe legale mai mari.

| (88) | În baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că MOL s-a bucurat de un avantaj prin intermediul măsurii. În baza acesteia, MOL este protejată de costuri pe care altfel ar fi trebuit să le suporte. Efectul combinat al acordului de prelungire și al modificării ulterioare a Legii minelor a avut drept rezultat conferirea unui avantaj societății. |
| --- | --- |

(88)

În baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că MOL s-a bucurat de un avantaj prin intermediul măsurii. În baza acesteia, MOL este protejată de costuri pe care altfel ar fi trebuit să le suporte. Efectul combinat al acordului de prelungire și al modificării ulterioare a Legii minelor a avut drept rezultat conferirea unui avantaj societății.

| (89) | Măsura presupune venituri refuzate la care statul ar avea dreptul și care sunt, prin urmare, acordate din resurse de stat. |
| --- | --- |

(89)

Măsura presupune venituri refuzate la care statul ar avea dreptul și care sunt, prin urmare, acordate din resurse de stat.

| (90) | MOL este o societate integrată de petrol și gaze și se încadrează în definiția întreprinderii. Se confruntă cu concurența din partea altor întreprinderi care nu beneficiază de același avantaj. Prin urmare, măsura denaturează concurența. Mai mult, MOL este activă într-un sector cu schimburi comerciale între statele membre, prin urmare este îndeplinit și criteriul privind afectarea comerțului în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(90)

MOL este o societate integrată de petrol și gaze și se încadrează în definiția întreprinderii. Se confruntă cu concurența din partea altor întreprinderi care nu beneficiază de același avantaj. Prin urmare, măsura denaturează concurența. Mai mult, MOL este activă într-un sector cu schimburi comerciale între statele membre, prin urmare este îndeplinit și criteriul privind afectarea comerțului în cadrul Uniunii.

| (91) | Pe baza argumentelor menționate mai sus, Comisia consideră că măsura îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În aceste circumstanțe, măsura în cauză trebuie considerată ca fiind ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(91)

Pe baza argumentelor menționate mai sus, Comisia consideră că măsura îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În aceste circumstanțe, măsura în cauză trebuie considerată ca fiind ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VIII.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

| (92) | Articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE, prevăd derogările de la norma generală potrivit căreia ajutorul de stat este incompatibil cu piața internă, conform articolului 107 alineatul (1). |
| --- | --- |

(92)

Articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE, prevăd derogările de la norma generală potrivit căreia ajutorul de stat este incompatibil cu piața internă, conform articolului 107 alineatul (1).

| (93) | În continuare, Comisia evaluează compatibilitatea măsurii în baza derogărilor menționate. Trebuie precizat că Ungaria nu a avansat nici un argument în ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă. |
| --- | --- |

(93)

În continuare, Comisia evaluează compatibilitatea măsurii în baza derogărilor menționate. Trebuie precizat că Ungaria nu a avansat nici un argument în ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă.

| (94) | Mai mult, trebuie precizat, de asemenea, că măsura are drept rezultate reducerea costurilor care ar trebui să fie suportate în mod normal de MOL și, prin urmare, trebuie considerată a reprezenta ajutor de exploatare. |
| --- | --- |

(94)

Mai mult, trebuie precizat, de asemenea, că măsura are drept rezultate reducerea costurilor care ar trebui să fie suportate în mod normal de MOL și, prin urmare, trebuie considerată a reprezenta ajutor de exploatare.

| (95) | Derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsura nu are un caracter social, ajutorul nu este acordat consumatorilor individuali, nu este destinat compensării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente excepționale și nu este acordat economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea Germaniei. |
| --- | --- |

(95)

Derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsura nu are un caracter social, ajutorul nu este acordat consumatorilor individuali, nu este destinat compensării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente excepționale și nu este acordat economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea Germaniei.

| (96) | Alte derogări sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(96)

Alte derogări sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE.

| (97) | La articolul 107 alineatul (3) litera (a) se precizează că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul aderării, întregul teritoriu al Ungariei a fost considerat a fi o asemenea regiune și majoritatea regiunilor din Ungaria sunt încă eligibile pentru acordarea unui astfel de ajutor (51). |
| --- | --- |

(97)

La articolul 107 alineatul (3) litera (a) se precizează că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul aderării, întregul teritoriu al Ungariei a fost considerat a fi o asemenea regiune și majoritatea regiunilor din Ungaria sunt încă eligibile pentru acordarea unui astfel de ajutor (51).

| (98) | Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (52) ale Comisiei (denumite în continuare „orientările privind ajutoarele de stat regionale”) conțin prevederi referitoare la compatibilitatea ajutorului de stat pentru zonele asistate. În temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, în principiu, se poate acorda un ajutor de stat doar pentru cheltuieli de investiții (53). Conform celor menționate anterior, ajutorul respectiv nu poate fi considerat ajutor pentru investiții. În ceea ce privește ajutorul de exploatare, măsura nu facilitează dezvoltarea vreunei activități sau zone economice și ajutorul nu este limitat în timp, descrescător sau proporțional, așa cum este necesar pentru a se remedia dezavantaje economice specifice (54). |
| --- | --- |

(98)

Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (52) ale Comisiei (denumite în continuare „orientările privind ajutoarele de stat regionale”) conțin prevederi referitoare la compatibilitatea ajutorului de stat pentru zonele asistate. În temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, în principiu, se poate acorda un ajutor de stat doar pentru cheltuieli de investiții (53). Conform celor menționate anterior, ajutorul respectiv nu poate fi considerat ajutor pentru investiții. În ceea ce privește ajutorul de exploatare, măsura nu facilitează dezvoltarea vreunei activități sau zone economice și ajutorul nu este limitat în timp, descrescător sau proporțional, așa cum este necesar pentru a se remedia dezavantaje economice specifice (54).

| (99) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia stabilește că ajutorul nu poate beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(99)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia stabilește că ajutorul nu poate beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (100) | Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(100)

Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă.

| (101) | Comisia constată că ajutorul în cauză nu este destinat promovării realizării unui proiect important care să deservească un interes european comun. De asemenea, Comisia nu a identificat nicio dovadă a faptului că ajutorul ar servi la remedierea unor perturbări grave survenite în economia ungară. |
| --- | --- |

(101)

Comisia constată că ajutorul în cauză nu este destinat promovării realizării unui proiect important care să deservească un interes european comun. De asemenea, Comisia nu a identificat nicio dovadă a faptului că ajutorul ar servi la remedierea unor perturbări grave survenite în economia ungară.

| (102) | Luând în considerare cele de mai sus, Comisia conchide că ajutorul nu poate beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(102)

Luând în considerare cele de mai sus, Comisia conchide că ajutorul nu poate beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (103) | Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate promovării culturii și conservării patrimoniului cultural pot fi compatibile cu TFUE, în cazul în care acestea nu afectează schimburile comerciale și concurența din UE, într-o măsură care să contravină interesului comun. În mod evident, acest lucru nu este aplicabil în cazul de față. |
| --- | --- |

(103)

Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate promovării culturii și conservării patrimoniului cultural pot fi compatibile cu TFUE, în cazul în care acestea nu afectează schimburile comerciale și concurența din UE, într-o măsură care să contravină interesului comun. În mod evident, acest lucru nu este aplicabil în cazul de față.

| (104) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) prevede autorizarea ajutorului de stat acordat pentru facilitarea dezvoltării unor activități economice sau a unor regiuni economice dacă nu sunt afectate condițiile schimburilor comerciale într-o măsură prin care să se contravină interesului comun. Comisia a elaborat o serie de orientări și comunicări care explică în ce mod va fi aplicată derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(104)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) prevede autorizarea ajutorului de stat acordat pentru facilitarea dezvoltării unor activități economice sau a unor regiuni economice dacă nu sunt afectate condițiile schimburilor comerciale într-o măsură prin care să se contravină interesului comun. Comisia a elaborat o serie de orientări și comunicări care explică în ce mod va fi aplicată derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) din TFUE.

| (105) | Totuși, Comisia consideră că, din cauza naturii și caracteristicilor ajutorului, derogările în temeiul acestor orientări și comunicări nu sunt aplicabile în cazul de față. Mai mult, Ungaria nu a pretins că ajutorul ar putea fi compatibil în temeiul normelor respective. |
| --- | --- |

(105)

Totuși, Comisia consideră că, din cauza naturii și caracteristicilor ajutorului, derogările în temeiul acestor orientări și comunicări nu sunt aplicabile în cazul de față. Mai mult, Ungaria nu a pretins că ajutorul ar putea fi compatibil în temeiul normelor respective.

| (106) | Ajutorul care face subiectul evaluării reprezintă prin urmare un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(106)

Ajutorul care face subiectul evaluării reprezintă prin urmare un ajutor de stat incompatibil.

IX.   AȘTEPTĂRI LEGITIME, DREPTURI DOBÂNDITE ȘI DISCRIMINARE

| (107) | Deși Comisia nu contestă argumentul potrivit căruia predictibilitatea reprezintă, în general, un stimulent pentru investiții, ținând seama de caracterul obligatoriu al controlului exercitat de Comisie asupra ajutoarelor de stat în temeiul articolului 108 din TFUE, trebuie observat faptul că întreprinderile care beneficiază de un ajutor nu pot să aibă, în principiu, încredere legitimă în legalitatea ajutorului decât dacă acesta a fost acordat cu respectarea procedurii privind ajutorul de stat (55). În această privință, nici un beneficiar nu poate invoca buna credință pentru protejarea drepturilor dobândite și evitarea recuperării (56). |
| --- | --- |

(107)

Deși Comisia nu contestă argumentul potrivit căruia predictibilitatea reprezintă, în general, un stimulent pentru investiții, ținând seama de caracterul obligatoriu al controlului exercitat de Comisie asupra ajutoarelor de stat în temeiul articolului 108 din TFUE, trebuie observat faptul că întreprinderile care beneficiază de un ajutor nu pot să aibă, în principiu, încredere legitimă în legalitatea ajutorului decât dacă acesta a fost acordat cu respectarea procedurii privind ajutorul de stat (55). În această privință, nici un beneficiar nu poate invoca buna credință pentru protejarea drepturilor dobândite și evitarea recuperării (56).

| (108) | Este adevărat că, în mod repetat, Curtea a susținut că dreptul de a invoca principiul protecției așteptărilor legitime aparține oricărui justițiabil pe care o autoritate a Uniunii Europene l-a determinat să nutrească așteptări. Cu toate acestea, o persoană nu poate invoca încălcarea acestui principiu decât dacă i s-au furnizat asigurări precise din partea organismului administrativ (57). În cazul de față, MOL nu a primit asigurări din partea niciunei autorități a UE, care ar putea justifica o așteptare legitimă. |
| --- | --- |

(108)

Este adevărat că, în mod repetat, Curtea a susținut că dreptul de a invoca principiul protecției așteptărilor legitime aparține oricărui justițiabil pe care o autoritate a Uniunii Europene l-a determinat să nutrească așteptări. Cu toate acestea, o persoană nu poate invoca încălcarea acestui principiu decât dacă i s-au furnizat asigurări precise din partea organismului administrativ (57). În cazul de față, MOL nu a primit asigurări din partea niciunei autorități a UE, care ar putea justifica o așteptare legitimă.

| (109) | Destinatarul ajutorului acordat ilegal nu este împiedicat să invoce situații excepționale, presupunând în mod legitim că ajutorul este legal și refuzând astfel returnarea ajutorului respectiv. Totuși, în cazul de față nu au existat situații excepționale. Din contră, modificarea din 2008 la Legea minelor demonstrează că societățile miniere nu se pot baza, în principiu, pe faptul că nu vor exista deloc modificări ale legii. |
| --- | --- |

(109)

Destinatarul ajutorului acordat ilegal nu este împiedicat să invoce situații excepționale, presupunând în mod legitim că ajutorul este legal și refuzând astfel returnarea ajutorului respectiv. Totuși, în cazul de față nu au existat situații excepționale. Din contră, modificarea din 2008 la Legea minelor demonstrează că societățile miniere nu se pot baza, în principiu, pe faptul că nu vor exista deloc modificări ale legii.

| (110) | Comisia subliniază faptul că taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare au fost modificate recent de două ori, și anume la 8 ianuarie 2008 și la 23 ianuarie 2009. În primul rând, trebuie subliniat faptul că modificarea din 2008 la Legea minelor a fost elaborată astfel încât să se aplice la autorizările de exploatare minieră existente. Prin urmare, formularea Legii minelor din 2008 se referă și la condițiile autorizărilor acordate înainte de 2008. Pentru aceste autorizații, taxele au fost adaptate de la intrarea în vigoare a noii Legi a minelor. Acest fapt dovedește că deținătorii de autorizări nu au așteptări legitime sau drepturi dobândite conform cărora nivelul taxelor impuse ar rămâne nemodificat pe întreaga durată a autorizării. |
| --- | --- |

(110)

Comisia subliniază faptul că taxele de exploatare minieră pentru terenurile aflate deja în exploatare au fost modificate recent de două ori, și anume la 8 ianuarie 2008 și la 23 ianuarie 2009. În primul rând, trebuie subliniat faptul că modificarea din 2008 la Legea minelor a fost elaborată astfel încât să se aplice la autorizările de exploatare minieră existente. Prin urmare, formularea Legii minelor din 2008 se referă și la condițiile autorizărilor acordate înainte de 2008. Pentru aceste autorizații, taxele au fost adaptate de la intrarea în vigoare a noii Legi a minelor. Acest fapt dovedește că deținătorii de autorizări nu au așteptări legitime sau drepturi dobândite conform cărora nivelul taxelor impuse ar rămâne nemodificat pe întreaga durată a autorizării.

| (111) | Contrar celor susținute de Ungaria și de alte părți interesate, jurisprudența UE confirmă că justițiabilii nu se pot baza pe absența modificărilor legii (58). De asemenea, modificările legii nu sunt împiedicate de principiul certitudinii juridice. |
| --- | --- |

(111)

Contrar celor susținute de Ungaria și de alte părți interesate, jurisprudența UE confirmă că justițiabilii nu se pot baza pe absența modificărilor legii (58). De asemenea, modificările legii nu sunt împiedicate de principiul certitudinii juridice.

| (112) | În ceea ce privește argumentul privind discriminarea, acesta a fost, de asemenea, respins. Majorarea taxelor nu reprezintă o măsură discriminatorie dacă este aplicată tuturor, mai ales în absența unei diferențieri în cadrul regimului, adică nu există diferențe între întreprinderile care funcționează în baza autorizării. |
| --- | --- |

(112)

În ceea ce privește argumentul privind discriminarea, acesta a fost, de asemenea, respins. Majorarea taxelor nu reprezintă o măsură discriminatorie dacă este aplicată tuturor, mai ales în absența unei diferențieri în cadrul regimului, adică nu există diferențe între întreprinderile care funcționează în baza autorizării.

X.   RECUPERAREA

| (113) | În temeiul TFUE și al jurisprudenței constante a Curții de Justiție, în măsura în care s-a constatat că acordarea unui ajutor de stat nu este compatibilă cu piața comună, Comisia poate hotărî dacă statul în cauză trebuie sau nu să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (59). De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că, în cazul măsurilor de ajutor considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă, obligația statului de a anula măsura de ajutor este menită să restabilească situația existentă anterior (60). Curtea a afirmat în acest context că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează valoarea ajutoarelor acordate în mod ilegal, pierzând în acest fel avantajul pe care l-a avut față de ceilalți concurenți de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (61). |
| --- | --- |

(113)

În temeiul TFUE și al jurisprudenței constante a Curții de Justiție, în măsura în care s-a constatat că acordarea unui ajutor de stat nu este compatibilă cu piața comună, Comisia poate hotărî dacă statul în cauză trebuie sau nu să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (59). De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că, în cazul măsurilor de ajutor considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă, obligația statului de a anula măsura de ajutor este menită să restabilească situația existentă anterior (60). Curtea a afirmat în acest context că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează valoarea ajutoarelor acordate în mod ilegal, pierzând în acest fel avantajul pe care l-a avut față de ceilalți concurenți de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (61).

| (114) | Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/99 al Consiliului prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar” (62). |
| --- | --- |

(114)

Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/99 al Consiliului prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar” (62).

| (115) | În acest fel, având în vedere că măsura în cauză este considerată ajutor ilegal și incompatibil, ajutorul trebuie recuperat pentru restabilirea situației care a existat pe piață înainte de acordarea acestuia. Prin urmare, suma care trebuie să fie recuperată urmează a fi calculată de la data înregistrării avantajului pentru beneficiar, adică atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului și se calculează dobândă până la recuperarea efectivă. |
| --- | --- |

(115)

În acest fel, având în vedere că măsura în cauză este considerată ajutor ilegal și incompatibil, ajutorul trebuie recuperat pentru restabilirea situației care a existat pe piață înainte de acordarea acestuia. Prin urmare, suma care trebuie să fie recuperată urmează a fi calculată de la data înregistrării avantajului pentru beneficiar, adică atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului și se calculează dobândă până la recuperarea efectivă.

| (116) | În acest caz, măsura este privită ca o secvență de acțiuni ale statului. Prin acordul de prelungire, MOL a fost protejată împotriva unor majorări ulterioare ale taxei legale de exploatare minieră. Avantajul pentru MOL s-a materializat când a avut loc prima modificare a Legii minelor, adică la 8 ianuarie 2008. Aceasta este data de la care MOL a fost de facto scutită de obligația plății unor taxe mai mari și, în consecință, a fost favorizată în detrimentul concurenților săi. |
| --- | --- |

(116)

În acest caz, măsura este privită ca o secvență de acțiuni ale statului. Prin acordul de prelungire, MOL a fost protejată împotriva unor majorări ulterioare ale taxei legale de exploatare minieră. Avantajul pentru MOL s-a materializat când a avut loc prima modificare a Legii minelor, adică la 8 ianuarie 2008. Aceasta este data de la care MOL a fost de facto scutită de obligația plății unor taxe mai mari și, în consecință, a fost favorizată în detrimentul concurenților săi.

| (117) | În conformitate cu explicațiile din considerentele 61-65, sistemul de referință aplicabil este cel care se referă la ceilalți participanți de pe piață care funcționează în baza regimului de autorizare. Prin urmare, avantajul constă în diferența dintre taxa efectivă de exploatare minieră pentru MOL, plătită după modificarea Legii minelor pentru terenurile aflate în exploatare în baza autorizării, și taxele stabilite în Legea minelor. |
| --- | --- |

(117)

În conformitate cu explicațiile din considerentele 61-65, sistemul de referință aplicabil este cel care se referă la ceilalți participanți de pe piață care funcționează în baza regimului de autorizare. Prin urmare, avantajul constă în diferența dintre taxa efectivă de exploatare minieră pentru MOL, plătită după modificarea Legii minelor pentru terenurile aflate în exploatare în baza autorizării, și taxele stabilite în Legea minelor.

| (118) | În conformitate cu cele descrise deja în considerentul 85 de mai sus, Comisia consideră că achitarea altor componente de plată din acord (taxa de prelungire și plata unică) s-a efectuat în schimbul prelungirii și nu pentru dreptul de a avea taxe mai joase decât cele aplicabile în cazul concurenților. Acest lucru înseamnă că acestea nu sunt luate în considerare la calculul avantajului.

  Tabelul 5


  Sumele corespunzătoare obligației reale și ipotetice datorate de MOL pentru perioada respectivă









  Plățile taxelor de exploatare minieră | Real (63)

  (în conformitate cu acordul de prelungire) milioane HUF | Ipotetic
  (în conformitate cu Legea minelor în vigoare) milioane HUF | Diferența milioane HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

În conformitate cu cele descrise deja în considerentul 85 de mai sus, Comisia consideră că achitarea altor componente de plată din acord (taxa de prelungire și plata unică) s-a efectuat în schimbul prelungirii și nu pentru dreptul de a avea taxe mai joase decât cele aplicabile în cazul concurenților. Acest lucru înseamnă că acestea nu sunt luate în considerare la calculul avantajului.

Tabelul 5

Sumele corespunzătoare obligației reale și ipotetice datorate de MOL pentru perioada respectivă

Plățile taxelor de exploatare minieră

Real (63)

(în conformitate cu acordul de prelungire) milioane HUF

Ipotetic

(în conformitate cu Legea minelor în vigoare) milioane HUF

Diferența milioane HUF

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Conform tabelului 5, diferența este, prin urmare, de 28,4 miliarde HUF în 2008 și 1,9 miliarde HUF în 2009, adică un total de 30,3 miliarde HUF. Aceasta este suma pe care Ungaria ar trebui să o recupereze de la MOL, plus dobânda. Sumele pentru 2010 trebuie și ele recuperate, dar cifrele nu sunt încă disponibile. |
| --- | --- |

(119)

Conform tabelului 5, diferența este, prin urmare, de 28,4 miliarde HUF în 2008 și 1,9 miliarde HUF în 2009, adică un total de 30,3 miliarde HUF. Aceasta este suma pe care Ungaria ar trebui să o recupereze de la MOL, plus dobânda. Sumele pentru 2010 trebuie și ele recuperate, dar cifrele nu sunt încă disponibile.

| (120) | Diferența dintre nivelul din 2008 și 2009 al taxei de exploatare minieră se datorează faptului că, după cea de a doua modificare a Legii minelor care a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 (după decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare), a fost restabilită, cel puțin parțial, situația juridică dinainte de modificarea din 2008, penrtu anumite terenuri, adică acele terenuri care au fost date în exploatare între 1998 și 2008. |
| --- | --- |

(120)

Diferența dintre nivelul din 2008 și 2009 al taxei de exploatare minieră se datorează faptului că, după cea de a doua modificare a Legii minelor care a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 (după decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare), a fost restabilită, cel puțin parțial, situația juridică dinainte de modificarea din 2008, penrtu anumite terenuri, adică acele terenuri care au fost date în exploatare între 1998 și 2008.

XI.   CONCLUZIE

| (121) | În baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsura în favoarea MOL, adică acordul de prelungire și modificarea din 2008 a Legii minelor reprezintă un ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(121)

În baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsura în favoarea MOL, adică acordul de prelungire și modificarea din 2008 a Legii minelor reprezintă un ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (122) | Având în vedere faptul că ajutorul este considerat ilegal și incompatibil, acesta trebuie recuperat de la MOL pentru a se restabili situația care a existat pe piață înainte de acordarea ajutorului. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere faptul că ajutorul este considerat ilegal și incompatibil, acesta trebuie recuperat de la MOL pentru a se restabili situația care a existat pe piață înainte de acordarea ajutorului.

| (123) | Suma de recuperat este de 28 444,7 milioane HUF pentru 2008 și 1 942,1 milioane HUF pentru 2009. În ceea ce privește 2010, referitor la plățile taxelor de exploatare minieră deja efectuate, până la anularea măsurii, suma care urmează a fi recuperată trebuie să fie calculată de Ungaria la fel ca pentru 2008 și 2009, |
| --- | --- |

(123)

Suma de recuperat este de 28 444,7 milioane HUF pentru 2008 și 1 942,1 milioane HUF pentru 2009. În ceea ce privește 2010, referitor la plățile taxelor de exploatare minieră deja efectuate, până la anularea măsurii, suma care urmează a fi recuperată trebuie să fie calculată de Ungaria la fel ca pentru 2008 și 2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Combinația de taxă fixă de exploatare minieră stabilită prin acordul de prelungire convenit între statul ungar și MOL Nyrt. la 22 decembrie 2005 și modificările ulterioare ale Legii XLVIII din 1993 privind activitățile miniere reprezintă ajutor de stat acordat MOL Nyrt., în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

(2)   Ajutorul de stat menționat la articolul 1 alineatul (1), acordat ilegal de Ungaria societății MOL Nyrt., prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, este incompatibil cu piața internă.

(3)   Ungaria anulează acordarea ajutorului de stat menționat la alineatul (1) în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii.

Articolul 2

(1)   Ungaria recuperează ajutorul menționat la articolul 1 de la beneficiar.

(2)   Sumele acordate ca ajutor de stat sunt în total de 28 444,7 milioane HUF pentru 2008 și 1 942,1 milioane HUF pentru 2009. În ceea ce privește 2010, Ungaria trebuie să calculeze totalul acordat drept ajutor până la anularea măsurii.

(3)   Sumele care urmează a fi recuperate sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului, până la data recuperării efective.

(4)   Dobânzile se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 271/2008.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Ungaria aplică prezenta decizie în termen de patru luni de la notificarea acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Ungaria pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (suma principală și dobânda) care urmează a fi recuperată de la beneficiar, inclusiv calcularea sumei reprezentând ajutorul pentru 2010; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (suma principală și dobânda) care urmează a fi recuperată de la beneficiar, inclusiv calcularea sumei reprezentând ajutorul pentru 2010;

| (b) | o descriere detaliată măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente justificative care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente justificative care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   Ungaria informează Comisia cu privire la progresul măsurilor adoptate la nivel național în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii, până la finalizarea recuperării ajutorului menționat la articolul 1. Ungaria pune la dispoziție, fără întârziere, la simpla cerere a Comisiei, informații privind măsurile deja adoptate, precum și cele planificate, în vederea respectării prezentei decizii. Ungaria furnizează, de asemenea, informații detaliate privind sumele reprezentând ajutor și dobânzile care au fost deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Ungare.

Adoptată la Bruxelles, 9 iunie 2010.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din tratat devin articolele 107, respectiv 108, din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cele două seturi de dispoziții fiind, în esență, aceleași. În scopul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se înțeleg ca trimiteri la articolele 87, respectiv 88, din Tratatul CE, după caz.

1

(2)  Decizia 2009/C 74/05 a Comisiei (JO C 74, 28.3.2009, p. 63).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  De exemplu, TVK (una dintre principalele întreprinderi din industria chimică din Ungaria), Slovnaft (întreprindere petrolieră din Slovacia) și Roth (o întreprindere de vânzare cu ridicata și cu amănuntul din Austria). De asemenea, Grupul a încheiat un parteneriat strategic cu societatea INA din Croația.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (Legea nr. XLVIII din 1993 privind activitățile miniere).

6

1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról

(7)  Secțiunea 8 din Legea minelor.

7

(8)  Secțiunea 5 din Legea minelor.

8

(9)  Secțiunea 12 din Legea minelor.

9

(10)  Secțiunea 10 din Legea minelor.

10

(11)  Secțiunea 5 punctul 1 litera (a) din Legea minelor.

11

(12)  Secțiunea 5 punctul 4 din Legea minelor.

12

(13)  Secțiunea 9 din Legea minelor.

13

(14)  Secțiunea 20 punctul 1 din Legea minelor.

14

(15)  Secțiunea 20 punctul 11 din Legea minelor.

15

(16)  Secțiunea 20 punctele 2-7 din Legea minelor.

16

(17)  Alte taxe au fost prevăzute pentru alte tipuri de minereuri, precum minereurile solide.

17

(18)  Secțiunea 26/A(5) din Legea minelor prevede următoarele: „societatea minieră începe producția [...] în decurs de cinci ani de la stabilirea terenului minier. Societatea minieră îi poate solicita Autorității pentru minerit să prelungească acest termen o singură dată cu până la cinci ani. În cazul acordării prelungirii, societatea minieră datorează o taxă. Cantitatea de materie primă minerală corespunzătoare taxei și procentajul taxei de exploatare minieră de plătit în funcție de valoare sunt stipulate într-un acord încheiat între minister și societatea minieră la un nivel superior procentajului aplicat la momentul solicitării, dar nu mai mare de 1,2 ori față de nivelul inițial. Autoritatea pentru minerit hotărăște cu privire la prelungirea termenului. În cadrul hotărârii se menționează valoarea obligației de plată stipulate în acord. Societatea minieră poate acorda o prelungire a termenului pentru mai mult de două terenuri miniere în același timp în cazul în care solicitarea cu privire la taxa majorată de exploatare minieră pentru terenurile miniere pentru care a fost prelungit termenul acoperă toate siturile miniere ale societății miniere în cadrul unui acord cu durată de cel puțin cinci ani. În cazul în care se efectuează o solicitare de prelungire a termenului pentru mai mult de cinci terenuri miniere, în plus față de taxa de exploatare minieră majorată în conformitate cu acordul încheiat între minister și societatea minieră, se poate, de asemenea, fixa o plată unică la nivelul a 20 % din suma de plătit în conformitate cu taxa de exploatare minieră majorată”.

18

(19)  A se vedea nota de subsol 18.

19

(20)  Maximum 20 % din sumă în baza taxei de exploatare minieră majorate.

20

(21)  Punctul 1 din contractul de prelungire.

21

(22)  Punctul 3 din contractul de prelungire.

22

(23)  Punctul 4 din contractul de prelungire.

23

(24)  Punctul 9 din contractul de prelungire a dreptului de exploatare minieră prevede ca toți factorii prin care se stabilește nivelul taxei de exploatare minieră să rămână aceeași pe întreaga durată a contractului.

24

(25)  Aproximativ 76 milioane EUR la rata de schimb BCE de 263 EUR/HUF la 16 aprilie 2010. În această decizie toate conversiile EUR/HUF au fost efectuate la această rată.

25

(26)  Punctul 6 din contractul de prelungire.

26

(27)  Această modificare a fost menționată în decizia de inițiere sub denumirea de „modificarea din 2008”. Autoritățile ungare au subliniat în documentele trimise că această modificare a fost aprobată de Parlament în 2007. Din motive de consecvență cu decizia de inițiere, modificarea Legii minelor care a intrat în vigoare la 8 ianuarie 2008 este menționată în continuare sub denumirea de „modificarea din 2008”. În mod similar, modificarea care a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 este menționată în continuare sub denumirea de „modificarea din 2009”.

27

(28)  Legea nr. CXXIII din 2007.

28

(29)  Secțiunea 235 din Legea nr. LXXXI din 2008.

29

(30)  Secțiunea 26/A(5) din Legea minelor: „[...] la un nivel mai mare decât procentajul aplicat în momentul solicitării, dar nu mai mare de 1,2 ori față de nivelul inițial.”

30

(31)  Cauza T-196/04, Ryanair Ltd/Comisia, Rep., 2008, p. II-3643.

31

Ryanair Ltd

Comisia

(32)  Plată unică: a se vedea considerentul 14 litera (d).

32

(33)  Taxă de prelungire: a se vedea considerentul 14 litera (a).

33

(34)  Txa majorată de exploatare minieră pentru toate terenurile: a se vedea considerentul 14 litera (b).

34

(35)  Datele care constituie secret profesional au fost înlocuite în textul deciziei prin semnul [...].

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456

36

(37)  Hotărârea pronunțată de Curtea de Justiție în cauza C-88/03, Portugalia/Comisia, Rec., 2006, p. I-7115, punctul 54.

37

Portugalia

Comisia

(38)  A se vedea, de exemplu, hotărârile Curții de Justiție din 29 februarie 1996 în cauza C-56/93, Belgia/Comisia, Rec., 1996, p. I-723, punctul 79, din 26 septembrie 1996 în cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., 1996, p. I-4551, punctul 20, din 17 iunie 1999 în cauza C-75/97, Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, punctul 25 și din 13 februarie 2003 în cauza C-409/00, Spania/Comisia, Rec., 2003, p. I-10901, punctul 46.

38

Belgia

Comisia

Franța

Comisia

Belgia

Comisia

Spania

Comisia

(39)  A se vedea cauzele T-211/04 și T-215/04, Guvernul Gibraltarului/Comisia, Rep., 2008, p. I-3745, în care se menționează că „în vederea aprecierii caracterului selectiv al măsurii în cauză, trebuie să se analizeze dacă, în cadrul unui regim juridic determinat, măsura respectivă constituie un avantaj pentru anumite întreprinderi în raport cu altele care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Determinarea cadrului de referință dobândește o importanță sporită în materia măsurilor fiscale, deoarece existența însăși a unui avantaj nu poate fi stabilită decât prin raportare la o impozitare «normală»”.

39

Guvernul Gibraltarului

Comisia

(40)  Cauzele T-92/00 și T-103/00, Ramondín Rec., 2002, p. II-1385, punctele 32-35.

40

Ramondín

(41)  Ungaria compară autorizarea activităților de minerit cu taxele de închiriere pentru locuințele care aparțin fondului locativ al primăriilor, caz în care statul poate acționa ca un operator privat. Cu toate acestea, această comparație nu este exactă, din cauza faptului că autorizarea activității de minerit, spre deosebire de închirierea locuințelor, nu poate fi exercitată, de la început, de un operator privat. În această privință, activitatea de acordare a autorizațiilor administrative de minerit se aseamănă mai mult cu alte autorizații administrative care sunt acordate în mod normal de autoritățile publice, precum, de exemplu, autorizațiile de utilizare a domeniului public.

41

(42)  Această realitate este recunoscută în Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (JO L 164, 30.6.1994, p. 3) în care, de exemplu, se precizează faptul că „statele membre dețin suveranitatea și drepturi suverane asupra rezervelor de hidrocarburi aflate pe teritoriile lor”. În Ungaria, în secțiunea 3 din Legea minelor se menționează că „Materiile prime minerale și energia geotermală din locațiile în care acestea sunt descoperite în mod natural sunt proprietatea statului. Prin intermediul acțiunii de producție, întreprinderea minieră devine proprietarul materiilor prime minerale extrase și energiei geotermale obținute în scopuri energetice”.

42

(43)  Cazul T-156/2004, EDF/Comisia, nepublicat încă în Rec., punctul 233.

43

EDF/Comisia

(44)  Cinci dintre cele 12 terenuri miniere cărora li s-a acordat scutirea au fost/vor fi date în exploatare după 1 ianuarie 2008.

44

(45)  Pentru simplificare, se indică taxa de exploatare minieră aplicabilă din cel de al cincilea an.

45

Observație: În coloanele care fac referire la modificările din 2008 și 2009, câmpurile în alb se referă la categoriile de terenuri miniere pentru care în fapt MOL a plătit mai mult în baza acordului de prelungire decât în baza Legii minelor. Câmpurile cu gri închis reprezintă tipurile de terenuri pentru care MOL plătește mai puțin în baza acordului, în orice caz indiferent de prețul țițeiului. Câmpurile cu gri deschis reprezintă tipurile de terenuri pentru care MOL poate plăti mai puțin în baza acordului, în funcție de prețul țițeiului.

(46)  Factorul „J” se calculează după o formulă care se bazează pe prețurile istorice ale gazelor, cantitatea și valoarea extrase.

46

(47)  „c” este coeficientul prevăzut în acordul de prelungire, cuprins între 1,020 și 1,050; a se vedea tabelul 1.

47

(48)  În 2008, câmpul cu gaze Nyírség-Dél (exploatat de societatea GEOMEGA până în septembrie 2008 și ulterior de societatea PetroHungaria) a trebuit să plătească o taxă anuală medie de exploatare minieră de14,24 %-18 %. Pentru câmpul cu gaze Hernád (exploatat de societatea HHE North) s-a aplicat, în 2008, o taxă anuală de exploatare minieră de 14,95 %.

48

(49)  În ceea ce privește volumul, (și anume m3 de producție), 99,8 % din terenurile petrolifere deținute de MOL și 97,6 % din terenurile cu gaze ale MOL au făcut, în 2008, subiectul acordului de prelungire.

49

3

(50)  Cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Franța/Comisia și France Telecom/Comisia, nepublicate încă, punctul 207.

50

Franța

Comisia

(51)  La 13 septembrie 2006, Comisia a aprobat harta ajutoarelor regionale din Ungaria, publicată în JO C 256 din 2006. Aproape întregul teritoriul al Ungariei este definit ca fiind regiuni care îndeplinesc condițiile de la articolul 107 alineatul (3) litera (a), cu excepția Budapestei și districtului Pest, care sunt regiuni care îndeplinesc condițiile de la articolul 107 alineatul (3) litera (c).

51

(52)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

52

(53)  Punctul 5 din orientările privind ajutoarele de stat regionale.

53

(54)  Secțiunea 5 din orientările privind ajutoarele de stat regionale permite acordarea de ajutoare de exploatare cu îndeplinirea unor condiții stricte. Mai mult, măsura reprezintă un ajutor ad hoc. În această privință, orientările prevăd că „În cazurile în care, în mod excepțional, se prevede acordarea unui ajutor individual ad hoc unei singure societăți sau limitat la un singur sector de activitate, statului membru îi revine responsabilitatea de a demonstra că proiectul contribuie la realizarea unei strategii coerente de dezvoltare regională și că, având în vedere natura și dimensiunea proiectului, nu va avea drept efect denaturarea inacceptabilă a concurenței.” Ungaria nu a oferit nici un fel de informații în acest sens.

54

ad hoc

ad hoc

(55)  Cauza C-5/89, Comisia/Germania, Rec., 1990, p. I-3437, punctul 14.

55

Comisia

Germania

(56)  Cauza C-24/95, Alcan Deutschland, Rec., 1997, p. I-1591, punctul 43.

56

Alcan Deutschland

(57)  Cauza C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, Rec., 2006, p. I-5479, punctul 147.

57

Belgia și Forum 187 ASBL

Comisia

(58)  Cauza C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water, Rec., 2005, p. I-4983, punctul 81.

58

Vereniging voor Energie, Milieu en Water

(59)  Cauza C-70/72, Comisia/Germania, Rec., 1973, p. 813, punctul 13.

59

Comisia

Germania

(60)  Cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I-4103, punctul 75.

60

Spania

Comisia

(61)  Cauza C-75/97, Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-03671 punctele 64-65.

61

Belgia

Comisia

(62)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

62

(63)  Calculat în baza procentajelor taxei de exploatare minieră prevăzute în acordul de prelungire (adică 12,24 % pentru terenurile date în exploatare după 1 ianuarie 1998 și J% × c pentru terenurile date în exploatare înainte de data respectivă).

63

Pentru detalii, vă rugăm să consultați tabelul 1.

În această sumă nu sunt incluse celelalte componente din acordul de prelungire (plata unică efectuată în 2005 și taxa de prelungire, a se vedea considerentul 14).

---

| 9.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/72

---

DECIZIA COMISIEI

din 8 februarie 2011

privind o contribuție financiară a Uniunii în favoarea Țărilor de Jos pentru studii referitoare la febra Q

[notificată cu numărul C(2011) 554]

(Numai textul în limba olandeză este autentic)

(2011/89/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 23,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul financiar”), în special articolul 75,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) (denumit în continuare „normele de aplicare”), în special articolul 90,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 75 din regulamentul financiar și cu articolul 90 alineatul (1) din normele de aplicare, angajamentul cheltuielilor din bugetul Uniunii Europene este precedat de o decizie de finanțare care stabilește elementele esențiale ale acțiunii care implică cheltuielile și care este adoptată de către instituția competentă sau de către autoritățile împuternicite de aceasta. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 75 din regulamentul financiar și cu articolul 90 alineatul (1) din normele de aplicare, angajamentul cheltuielilor din bugetul Uniunii Europene este precedat de o decizie de finanțare care stabilește elementele esențiale ale acțiunii care implică cheltuielile și care este adoptată de către instituția competentă sau de către autoritățile împuternicite de aceasta.

| (2) | Febra Q este o zoonoză extrem de contagioasă cauzată de agentul patogen Coxiella burnetii, care este prezent, în general, în aproape toate țările din lume. Numeroase animale domestice și sălbatice pot fi purtătoare ale bolii, dar principalele rezervoare sunt bovinele, caprinele și ovinele. |
| --- | --- |

(2)

Febra Q este o zoonoză extrem de contagioasă cauzată de agentul patogen Coxiella burnetii, care este prezent, în general, în aproape toate țările din lume. Numeroase animale domestice și sălbatice pot fi purtătoare ale bolii, dar principalele rezervoare sunt bovinele, caprinele și ovinele.

| (3) | În UE nu există reguli armonizate privind notificarea sau controlul febrei Q la animale. Măsurile de combatere a bolii sunt luate, de obicei, la nivel național, regional sau chiar la nivelul exploatației agricole. |
| --- | --- |

(3)

În UE nu există reguli armonizate privind notificarea sau controlul febrei Q la animale. Măsurile de combatere a bolii sunt luate, de obicei, la nivel național, regional sau chiar la nivelul exploatației agricole.

| (4) | În conformitate cu avizul EFSA din data de 27 aprilie 2010 (4), impactul global al febrei Q asupra sănătății oamenilor și a rumegătoarelor domestice în statele membre ale UE este limitat. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe epidemiologice și pentru anumite grupuri de risc, impactul asupra sănătății publice și, în consecință, asupra societății și/sau a economiei poate fi semnificativ. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu avizul EFSA din data de 27 aprilie 2010 (4), impactul global al febrei Q asupra sănătății oamenilor și a rumegătoarelor domestice în statele membre ale UE este limitat. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe epidemiologice și pentru anumite grupuri de risc, impactul asupra sănătății publice și, în consecință, asupra societății și/sau a economiei poate fi semnificativ.

| (5) | În cursul anilor 2008 și 2009 a fost înregistrată, în Țările de Jos, o creștere majoră a numărului de cazuri de febră Q constatate la oameni, în urma cărora au avut loc mai multe decese. Investigațiile epidemiologice au arătat existența unei legături cu marile exploatații de capre de lapte din regiunea respectivă, în care acest tip precis de producție de lapte s-a dezvoltat rapid în cursul ultimului deceniu. Cu toate acestea, avizul EFSA menționat anterior a subliniat că motivele precise ale apariției problemelor clinice la populația animală în 2005, precum și creșterea numărului de cazuri la populația umană în 2007 rămân neclare. |
| --- | --- |

(5)

În cursul anilor 2008 și 2009 a fost înregistrată, în Țările de Jos, o creștere majoră a numărului de cazuri de febră Q constatate la oameni, în urma cărora au avut loc mai multe decese. Investigațiile epidemiologice au arătat existența unei legături cu marile exploatații de capre de lapte din regiunea respectivă, în care acest tip precis de producție de lapte s-a dezvoltat rapid în cursul ultimului deceniu. Cu toate acestea, avizul EFSA menționat anterior a subliniat că motivele precise ale apariției problemelor clinice la populația animală în 2005, precum și creșterea numărului de cazuri la populația umană în 2007 rămân neclare.

| (6) | La 24 martie 2010, Ministerul olandez al agriculturii, naturii și calității alimentelor a prezentat o cerere de cofinanțare, în cadrul Deciziei 2009/470/CE, pentru realizarea unor studii tehnice și științifice cu privire la dinamica bolii și la eficacitatea unor eventuale măsuri de control aplicabile rumegătoarelor domestice, cum ar fi vaccinarea caprelor. |
| --- | --- |

(6)

La 24 martie 2010, Ministerul olandez al agriculturii, naturii și calității alimentelor a prezentat o cerere de cofinanțare, în cadrul Deciziei 2009/470/CE, pentru realizarea unor studii tehnice și științifice cu privire la dinamica bolii și la eficacitatea unor eventuale măsuri de control aplicabile rumegătoarelor domestice, cum ar fi vaccinarea caprelor.

| (7) | Studiile pentru care Țările de Jos au cerut o cofinanțare vor aborda, printre altele, următoarele subiecte: (i) caracterizarea diferitelor genotipuri de Coxiella burnetii care există la diferitele specii de animale din Țările de Jos și diferențele dintre acestea în materie de virulență, după caz; (ii) patogenicitatea Coxiella burnetii la caprele gestante și negestante; (iii) persistența Coxiella burnetii în gunoiul de grajd și (iv) mijloacele adecvate de dezinfecție. |
| --- | --- |

(7)

Studiile pentru care Țările de Jos au cerut o cofinanțare vor aborda, printre altele, următoarele subiecte: (i) caracterizarea diferitelor genotipuri de Coxiella burnetii care există la diferitele specii de animale din Țările de Jos și diferențele dintre acestea în materie de virulență, după caz; (ii) patogenicitatea Coxiella burnetii la caprele gestante și negestante; (iii) persistența Coxiella burnetii în gunoiul de grajd și (iv) mijloacele adecvate de dezinfecție.

| (8) | În conformitate cu articolul 22 din Decizia 2009/470/CE, Uniunea poate să întreprindă ori să sprijine statele membre sau organizațiile internaționale să întreprindă acțiuni tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației veterinare a UE, precum și pentru dezvoltarea învățământului sau a formării profesionale în domeniul veterinar. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 22 din Decizia 2009/470/CE, Uniunea poate să întreprindă ori să sprijine statele membre sau organizațiile internaționale să întreprindă acțiuni tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației veterinare a UE, precum și pentru dezvoltarea învățământului sau a formării profesionale în domeniul veterinar.

| (9) | Ar trebui acordată o contribuție financiară pentru realizarea studiilor referitoare la febra Q în Țările de Jos, întrucât rezultatele lor ar putea conduce la noi perspective care să contribuie la dezvoltarea viitoare a legislației veterinare în Uniune, în special în ceea ce privește eventuala adoptare a unor reguli armonizate în materie de monitorizare și de declarare a acestei boli. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui acordată o contribuție financiară pentru realizarea studiilor referitoare la febra Q în Țările de Jos, întrucât rezultatele lor ar putea conduce la noi perspective care să contribuie la dezvoltarea viitoare a legislației veterinare în Uniune, în special în ceea ce privește eventuala adoptare a unor reguli armonizate în materie de monitorizare și de declarare a acestei boli.

| (10) | În temeiul Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (5), măsurile veterinare trebuie finanțate din Fondul european de garantare agricolă. Pentru controalele financiare se aplică articolele 9, 36 și 37 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(10)

În temeiul Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (5), măsurile veterinare trebuie finanțate din Fondul european de garantare agricolă. Pentru controalele financiare se aplică articolele 9, 36 și 37 din regulamentul respectiv.

| (11) | Plata contribuției financiare trebuie să fie supusă condiției ca studiile planificate să fi fost efectiv realizate și ca autoritățile să furnizeze Comisiei toate informațiile necesare. |
| --- | --- |

(11)

Plata contribuției financiare trebuie să fie supusă condiției ca studiile planificate să fi fost efectiv realizate și ca autoritățile să furnizeze Comisiei toate informațiile necesare.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Uniunea acordă Țărilor de Jos o asistență financiară pentru studiile lor referitoare la febra Q, astfel cum sunt rezumate în anexă. Prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 75 din regulamentul financiar.

(2)   Următoarele condiții trebuie să fie îndeplinite:

| (a) | rezultatele studiilor trebuie să fie puse la dispoziția Comisiei și a tuturor statelor membre și să fie prezentate Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală; |
| --- | --- |

(a)

rezultatele studiilor trebuie să fie puse la dispoziția Comisiei și a tuturor statelor membre și să fie prezentate Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală;

| (b) | Țările de Jos trebuie să prezinte Comisiei un raport tehnic și financiar final până la data de 31 martie 2012, cel târziu, raportul financiar fiind însoțit de documente justificative ca dovadă a costurilor efectuate și a rezultatelor înregistrate. |
| --- | --- |

(b)

Țările de Jos trebuie să prezinte Comisiei un raport tehnic și financiar final până la data de 31 martie 2012, cel târziu, raportul financiar fiind însoțit de documente justificative ca dovadă a costurilor efectuate și a rezultatelor înregistrate.

Articolul 2

(1)   Contribuția maximă autorizată prin prezenta decizie pentru costurile efectuate în cadrul activităților menționate la articolul 1 alineatul (1) este fixată la 500 000 EUR, urmând a fi finanțată prin linia bugetară următoare din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2011:

| — | linia bugetară nr. 17.04.02.01: 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

linia bugetară nr. 17.04.02.01: 500 000 EUR.

(2)   Asistența financiară din partea Uniunii este plătită în urma prezentării rapoartelor și a documentelor justificative menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (b).

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 155, 18.6.2009, p. 30.

1

(2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

2

(3)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

3

(4)  Grupul științific pentru sănătatea și bunăstarea animalelor (AHAW) din cadrul EFSA; Scientific Opinion on Q Fever (Aviz științific privind febra Q). EFSA Journal 2010; 8(5):1595. [114 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

Scientific Opinion on Q Fever

EFSA Journal

(5)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

5

---

ANEXĂ

Descrierea studiilor tehnice și științifice referitoare la epidemiologia febrei Q și la eficacitatea eventualelor măsuri de control aplicabile rumegătoarelor domestice, menționate la articolul 1 alineatul (1)

| Proiectul 1 | : | „Febra Q la caprine” presupune cultivarea C. burnetii și caracterizarea prin C. burnetii a diferitelor genotipuri existente în Țările de Jos. De asemenea, ea implică persistența C. burnetii în gunoiul de grajd, diferitele căi de infecție, dezvoltarea imunității, răspândirea C. burnetii la caprele gestante și negestante și informații generale privind patogenezele C. burnetii. |
| --- | --- | --- |
| Proiectul 2 | : | „Evaluarea virulenței sușelor de C. burnetii la caprine” abordează chestiunea stabilirii dacă sușele existente la caprinele din Țările de Jos sunt mai virulente decât alte sușe de C. burnetii. |
| Proiectul 3 | : | „Patogenezele febrei Q” studiază patogeneza infecțiilor cu C. burnetii la capre; rolul gravidității în patogeneza infecțiilor cu C. burnetii; dezvoltarea unei imunități celulare și umorale; diferențele în materie de virulență ale sușelor de C. burnetii la capre și imunitatea protectoare a infecției naturale. O mai bună cunoaștere a patogenezei și a transmiterii în cadrul turmei va permite o mai bună înțelegere a rezultatelor diagnosticului. |
| Proiectul 4 | : | „Inventarul sușelor de febră Q la bovine, ovine, câini și pisici” studiază legătura dintre pacienții umani atinși de febra Q și posibilele surse animale. Scopul este de a compara sușele de febră Q detectate la diferite specii de animale cu sușele detectate la pacienții umani. Este vorba despre un proiect important care va permite excluderea altor animale decât caprele de lapte din cadrul surselor de infecții umane. |
| Proiectul 5 | : | „Eficacitatea vaccinării” compară studiile anterioare efectuate pe teren, în special în Franța, cu noile studii realizate pe teren în Țările de Jos pentru a evalua eficacitatea vaccinării caprelor împotriva febrei Q. |
| Proiectul 6 | : | „Căutarea unor mijloace adecvate de dezinfecție” urmărește să identifice produse adecvate pentru dezinfecție și să stabilească dacă materiale precum lemnul, paiele, pământul și gunoiul de grajd pot fi dezinfectate în mod eficace. Proiectul include: (i) definirea criteriilor pentru produsele de dezinfecție; (ii) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii în lichidele curate; (iii) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii pe materialele complexe și în gunoiul de grajd și (iv) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii pe suprafețele complexe. |

Proiectul 1

:

„Febra Q la caprine” presupune cultivarea C. burnetii și caracterizarea prin C. burnetii a diferitelor genotipuri existente în Țările de Jos. De asemenea, ea implică persistența C. burnetii în gunoiul de grajd, diferitele căi de infecție, dezvoltarea imunității, răspândirea C. burnetii la caprele gestante și negestante și informații generale privind patogenezele C. burnetii.

Proiectul 2

:

„Evaluarea virulenței sușelor de C. burnetii la caprine” abordează chestiunea stabilirii dacă sușele existente la caprinele din Țările de Jos sunt mai virulente decât alte sușe de C. burnetii.

Proiectul 3

:

„Patogenezele febrei Q” studiază patogeneza infecțiilor cu C. burnetii la capre; rolul gravidității în patogeneza infecțiilor cu C. burnetii; dezvoltarea unei imunități celulare și umorale; diferențele în materie de virulență ale sușelor de C. burnetii la capre și imunitatea protectoare a infecției naturale. O mai bună cunoaștere a patogenezei și a transmiterii în cadrul turmei va permite o mai bună înțelegere a rezultatelor diagnosticului.

Proiectul 4

:

„Inventarul sușelor de febră Q la bovine, ovine, câini și pisici” studiază legătura dintre pacienții umani atinși de febra Q și posibilele surse animale. Scopul este de a compara sușele de febră Q detectate la diferite specii de animale cu sușele detectate la pacienții umani. Este vorba despre un proiect important care va permite excluderea altor animale decât caprele de lapte din cadrul surselor de infecții umane.

Proiectul 5

:

„Eficacitatea vaccinării” compară studiile anterioare efectuate pe teren, în special în Franța, cu noile studii realizate pe teren în Țările de Jos pentru a evalua eficacitatea vaccinării caprelor împotriva febrei Q.

Proiectul 6

:

„Căutarea unor mijloace adecvate de dezinfecție” urmărește să identifice produse adecvate pentru dezinfecție și să stabilească dacă materiale precum lemnul, paiele, pământul și gunoiul de grajd pot fi dezinfectate în mod eficace. Proiectul include: (i) definirea criteriilor pentru produsele de dezinfecție; (ii) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii în lichidele curate; (iii) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii pe materialele complexe și în gunoiul de grajd și (iv) inactivarea C. burnetii și a sporilor de C. burnetii pe suprafețele complexe.

---