# Euroopa Liidu L 347/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.347.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 347 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide31. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.347.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 347

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide31. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1264/2010, 20. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1265/2010, 20. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1266/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse direktiivi 2007/68/EÜ seoses veinide märgistamisnõuetega (
  1
  ) | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/815/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, riigiabi C 21/05 (ex PL 45/04) kohta, mida Poola kavatseb anda ettevõtjale Poczta Polska hüvitisena universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9962 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | | 2010/816/EL |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud ühenduse/Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2010, 26. november 2010, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa | 54 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1264/2010, 20. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

1

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1265/2010, 20. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

9

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1266/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse direktiivi 2007/68/EÜ seoses veinide märgistamisnõuetega (
  1
  )

1

27

OTSUSED

2010/815/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, riigiabi C 21/05 (ex PL 45/04) kohta, mida Poola kavatseb anda ettevõtjale Poczta Polska hüvitisena universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9962 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9962 all)

1

29

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

2010/816/EL

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud ühenduse/Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2010, 26. november 2010, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1264/2010,

20. detsember 2010,

millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada teatavate liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010 (1) teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga. Samal põhjusel tuleks alates 1. jaanuarist 2011 avada teatavate lisatoodete asjakohaseid koguseid hõlmavad uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada teatavate liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010 (1) teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga. Samal põhjusel tuleks alates 1. jaanuarist 2011 avada teatavate lisatoodete asjakohaseid koguseid hõlmavad uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid.

| (2) | Ühepoolsete liidu tariifikvootide järjekorranumbritega 09.2977 ja 09.2635 kvoodimaht ei ole piisav, et rahuldada liidu tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal, mis lõpeb 31. detsembril 2010. Seepärast tuleks kõnealuseid kvoodimahte suurendada alates 1. juulist 2010. |
| --- | --- |

(2)

Ühepoolsete liidu tariifikvootide järjekorranumbritega 09.2977 ja 09.2635 kvoodimaht ei ole piisav, et rahuldada liidu tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal, mis lõpeb 31. detsembril 2010. Seepärast tuleks kõnealuseid kvoodimahte suurendada alates 1. juulist 2010.

| (3) | Liidu huvides ei ole enam jätkata 2011. aastal tariifikvootide andmist teatavatele toodetele, mille suhtes kehtestati tariifikvoodid 2010. aastaks. Seetõttu tuleks need tariifikvoodid alates 1. jaanuarist 2011 sulgeda ning asjaomased tooted tuleks määruse (EL) nr 7/2010 lisas esitatud loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Liidu huvides ei ole enam jätkata 2011. aastal tariifikvootide andmist teatavatele toodetele, mille suhtes kehtestati tariifikvoodid 2010. aastaks. Seetõttu tuleks need tariifikvoodid alates 1. jaanuarist 2011 sulgeda ning asjaomased tooted tuleks määruse (EL) nr 7/2010 lisas esitatud loetelust välja jätta.

| (4) | Muudatuste arvukust arvestades tuleks määruse (EL) nr 7/2010 lisa selguse huvides täielikult asendada. |
| --- | --- |

(4)

Muudatuste arvukust arvestades tuleks määruse (EL) nr 7/2010 lisa selguse huvides täielikult asendada.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 7/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 7/2010 vastavalt muuta.

| (6) | Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(6)

Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 7/2010 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sisalduva tekstiga.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 7/2010 I lisa tariifikvoodid on alates 1. juulist 2010 järgmised:

| — | tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2977 kvoodimahuks kehtestatakse 40 000 tonni, |
| --- | --- |

—

tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2977 kvoodimahuks kehtestatakse 40 000 tonni,

| — | tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2635 kvoodimahuks kehtestatakse 1 300 000 kilomeetrit. |
| --- | --- |

—

tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2635 kvoodimahuks kehtestatakse 1 300 000 kilomeetrit.

Artikkel 3

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. juulist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  ELT L 3, 7.1.2010, lk 1.

1

---

LISA

„LISA

| Jrk nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonni | 0 % |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tonni | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkeenide segu, mis sisaldab vähemalt 80 massiprotsent 1-alkeene, mille ahelas on 20 ja 22 süsinikuaatomit | 1.1.-31.12. | 10 000 tonni | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanaadiumoksiidid ja –hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonni | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid | 1.1.-31.12. | 12 000 tonni | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromoklorometaan | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-diklorobenseen | 1.1.-31.12. | 2 600 tonni | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonni | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Fenüülglütsidüüleeter | 1.1.-31.12. | 2 500 tonni | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |
| (3)09.2638 | 2915 21 00 | 10 | Äädikhape puhtusega vähemalt 99 % massist | 1.1.-31.12. | 500 000 tonni | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Etaananhüdriid | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetüülsebatsaat | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4 600 tonni | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Atsetüülsalitsüülhape | 1.1.-31.12. | 120 tonni | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 35 000 tonni | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 1 800 tonni | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrüülnitriil | 1.1.-31.12. | 30 000 tonni | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Tsüstiin | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |
| 09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid | 1.1.-31.12. | 9 000 tonni | 0 % |
| 09.2810 | 2932 11 00 | | Tetrahüdrofuraan | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamoon (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonni | 0 % |
| 09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksaan-6-oliid | 1.1.-31.12. | 4 000 tonni | 0 % |
| 09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleiinhape | 1.1.-31.12. | 110 tonni | 0 % |
| 09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksüloos | 1.1.-31.12. | 400 tonni | 0 % |
| 09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Naatriumlignosulfonaat | 1.1.-31.12. | 40 000 tonni | 0 % |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Sulfaattärpentin | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped | 1.1.-31.12. | 280 000 tonni | 0 % |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator | 1.1.-31.12. | 2 200 tonni | 0 % |
| 09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused:






  — | vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsent |

Jrk nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonni

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

6 000 tonni

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2841

ex 2712 90 99

10

1-alkeenide segu, mis sisaldab vähemalt 80 massiprotsent 1-alkeene, mille ahelas on 20 ja 22 süsinikuaatomit

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanaadiumoksiidid ja –hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

13 000 tonni

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid

1.1.-31.12.

12 000 tonni

0 %

09.2837

ex 2903 49 80

10

Bromoklorometaan

1.1.-31.12.

600 tonni

0 %

09.2933

ex 2903 69 90

30

1,3-diklorobenseen

1.1.-31.12.

2 600 tonni

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

15 000 tonni

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Fenüülglütsidüüleeter

1.1.-31.12.

2 500 tonni

0 %

09.2624

2912 42 00

Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd)

1.1.-31.12.

600 tonni

0 %

(3)09.2638

2915 21 00

10

Äädikhape puhtusega vähemalt 99 % massist

1.1.-31.12.

500 000 tonni

0 %

09.2972

2915 24 00

Etaananhüdriid

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 %

1.1.-31.12.

4 600 tonni

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Atsetüülsalitsüülhape

1.1.-31.12.

120 tonni

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2632

ex 2921 22 00

10

Heksametüleendiamiin

1.1.-31.12.

35 000 tonni

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenüleendiamiin

1.1.-31.12.

1 800 tonni

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrüülnitriil

1.1.-31.12.

30 000 tonni

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Tsüstiin

1.1.-31.12.

600 tonni

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid

1.1.-31.12.

9 000 tonni

0 %

09.2810

2932 11 00

Tetrahüdrofuraan

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamoon (ISO)

1.1.-31.12.

300 tonni

0 %

09.2812

ex 2932 29 85

77

Heksaan-6-oliid

1.1.-31.12.

4 000 tonni

0 %

09.2615

ex 2934 99 90

70

Ribonukleiinhape

1.1.-31.12.

110 tonni

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksüloos

1.1.-31.12.

400 tonni

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Naatriumlignosulfonaat

1.1.-31.12.

40 000 tonni

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattärpentin

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped

1.1.-31.12.

280 000 tonni

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator

1.1.-31.12.

2 200 tonni

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused:

—

vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsent

| — | happearv kuni 110
  ja |
| --- | --- |

—

happearv kuni 110

ja

| — | sulamistemperatuur 100 °C või rohkem |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 100 °C või rohkem

1.1.-31.12.

1 600 tonni

0 %

09.2986

ex 3824 90 97

76

Tertsiaaramiinide segu, mis sisaldab:

| — | vähemalt 60 % massist dodetsüüldimetüülamiini, |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % massist dodetsüüldimetüülamiini,

| — | vähemalt 20 % massist dimetüül(tetradetsüül)amiini, |
| --- | --- |

—

vähemalt 20 % massist dimetüül(tetradetsüül)amiini,

| — | vähemalt 0,5 % massist heksadetsüüldimetüülamiini, |
| --- | --- |

—

vähemalt 0,5 % massist heksadetsüüldimetüülamiini,

mida kasutatakse amiinoksiidide tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

14 315 tonni

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab

| — | steroole vähemalt 75 % massist ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % massist ja

| — | stanoole kuni 25 % massist |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 % massist

ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonni

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab:

| — | 2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini |
| --- | --- |

—

2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini

| — | vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini |
| --- | --- |

—

vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini

| — | kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini |
| --- | --- |

—

kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini

1.1.-31.12.

4 500 tonni

0 %

09.2992

ex 3902 30 00

93

Propüleeni ja butüleeni kopolümeer, mis sisaldab massist 60–68 % propüleeni ja 32–40 % butüleeni, sulatise viskoossusega kuni 3 000 mPa temperatuuril 190 °C, määratuna ASTM D 3236 meetodit kasutades, kasutamiseks liimina alamrubriigi 4818 40 toodete valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0 %

(3)09.2947

ex 3904 69 80

95

Polü(vinülideenfluoriid)pulber metalli katmiseks kasutatavate värvide või lakkide tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

(3)09.2639

3905 30 00

Polü(vinüülalkoholid)

1.1.-31.12.

18 000 tonni

0 %

(3)09.2640

ex 3905 99 90

91

Polüvinüülbutüraal

1.1.-31.12.

8 000 tonni

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2 800 monomeeri (± 100)

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

(3)09.2816

ex 3912 11 00

20

Tselluloosatsetaadi helbed

1.1.-31.12.

58 500 tonni

0 %

(3)09.2641

ex 3913 90 00

87

Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille:

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000, |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000,

| — | endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), |
| --- | --- |

—

endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),

| — | etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent,

| — | isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2813

ex 3920 91 00

94

Kolmekihiline polüvinüülbutüraal-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati)

1.1.-31.12.

2 000 000 m2

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Tulekindlad tellised järgmiste omadustega:

| — | servapikkus üle 300 mm, |
| --- | --- |

—

servapikkus üle 300 mm,

| — | TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi,

| — | Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi,

| — | ruumala muutus 1 700 °C juures vähem kui 9 % |
| --- | --- |

—

ruumala muutus 1 700 °C juures vähem kui 9 %

1.1.-31.12.

75 tonni

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitt, millel on ristlõike 1 cm2 kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud)

1.1.-31.12.

380 000 ühikut

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2(± 10 g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks

1.1.-31.12.

350 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist

1.1.-31.12.

50 000 tonni

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

240 000 ühikut

0 %

(3)09.2636

ex 8411 82 80

20

Lennukitööstusest pärinev gaasiturbiinmootor võimsusega 64 MW, kasutatakse tipp- või keskmisel koormusel töötavates tööstuslikes elektrienergia tootmise seadmetes, mida käitatakse vähem kui 5 500 tundi aastas ja mille ühekordse töötsükli kasutegur on suurem kui 40 %

1.1.-31.12.

10 ühikut

0 %

09.2763

ex 8501 40 80

30

Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30 000 pöörat minutis, kuid mitte üle 50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 ühikut

0 %

(3)09.2642

ex 8501 40 80

40

Koost, mis koosneb järgmistest osadest:

| — | ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480–1 400 W, sisendvõimsusega 900–1 600 W, välisläbimõõduga 119,8–135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000–50 000 pööret minutis, ning |
| --- | --- |

—

ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480–1 400 W, sisendvõimsusega 900–1 600 W, välisläbimõõduga 119,8–135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000–50 000 pööret minutis, ning

| — | õhku sissejuhtiv ventilaator, |
| --- | --- |

—

õhku sissejuhtiv ventilaator,

kasutamiseks tolmuimejate valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

120 000 ühikut

0 %

(3)09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektriadapter võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse epilatsiooniseadmete valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

4 500 000 ühikut

0 %

(3)09.2643

ex 8504 40 82

30

Toitemoodul rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate kaupade valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 ühikut

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Asukohamääramissüsteemiga GPS-süsteemi koost

1.1.-31.12.

3 000 000 ühikut

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 X 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 ühikut

0 %

(3)09.2635

ex 9001 10 90

20

Optilised kiud rubriigi 8544 klaaskiudkaablite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

2 600 000 km

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9005, 9013 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 ühikut

0 %

---

(1)  Tollimaksust vabastamine või tollimaksu vähendamine toimub asjaomaste liidu sätetega kehtestatud tingimuste kohaselt, et võimaldada tollil kontrollida kõnealuste kaupade kasutust (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklid 291–300).

1

(2)  Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtjad.

2

(3)  Uus või muudetud positsioon.”

3

---

| 31.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1265/2010,

20. detsember 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 (1) lisas. |
| --- | --- |

(1)

ELi huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 (1) lisas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas loetletud seitsme toote CN- ja TARIC-koodid 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 ja 8525801930 tuleks kõnealusest loetelust välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkumine nende toodete puhul ei ole enam liidu huvides. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas loetletud seitsme toote CN- ja TARIC-koodid 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 ja 8525801930 tuleks kõnealusest loetelust välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkumine nende toodete puhul ei ole enam liidu huvides.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas esitatud peatamiste loetelus on vaja muuta 18 toote kirjeldusi, et võtta arvesse tehnilisi tootearendusi või majandussuundumusi turul. Need tooted tuleks kõnealuse lisa loetelust välja jätta ning sisestada uute peatamistena, kasutades uusi kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta 20 toote CN-koode ja 11 toote TARIC-koode. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas esitatud peatamiste loetelus on vaja muuta 18 toote kirjeldusi, et võtta arvesse tehnilisi tootearendusi või majandussuundumusi turul. Need tooted tuleks kõnealuse lisa loetelust välja jätta ning sisestada uute peatamistena, kasutades uusi kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta 20 toote CN-koode ja 11 toote TARIC-koode.

| (4) | Peatamised, mille puhul on vajalikud tehnilised muudatused, tuleks määruse (EÜ) nr 1255/96 lisast välja jätta ning uuesti loetellu kanda, kasutades uusi tootekirjeldusi, uusi CN-koode või uusi TARIC-koode. |
| --- | --- |

(4)

Peatamised, mille puhul on vajalikud tehnilised muudatused, tuleks määruse (EÜ) nr 1255/96 lisast välja jätta ning uuesti loetellu kanda, kasutades uusi tootekirjeldusi, uusi CN-koode või uusi TARIC-koode.

| (5) | Selguse huvides tuleks käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud lisatud ja väljajäetud peatamiste loeteludes märkida muudetud kanded tärniga. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud lisatud ja väljajäetud peatamiste loeteludes märkida muudetud kanded tärniga.

| (6) | Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivuse tähtpäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete varast lõpetamist või nende jätkumist pärast tähtpäeva, kui esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni 1998. aasta teatises (2) sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

(6)

Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivuse tähtpäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete varast lõpetamist või nende jätkumist pärast tähtpäeva, kui esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni 1998. aasta teatises (2) sätestatud põhimõtetele.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta.

| (8) | Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. jaanuarist 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates ning see peaks viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(8)

Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. jaanuarist 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates ning see peaks viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud toodete read; |
| --- | --- |

(1)

lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud toodete read;

| (2) | kustutatakse nende toodete read, mille CN- ja TARIC-koodid on sätestatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

(2)

kustutatakse nende toodete read, mille CN- ja TARIC-koodid on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2.

2

---

I LISA

Artikli 1 lõikes 1 osutatud tooted

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kehtivus-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 30 | Haruldased muldmetallid skandium ja ütrium, puhtusega vähemalt 98,5 massiprotsenti | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2825 50 00 | 11 | Vask(I või II)oksiid, vasesisaldusega vähemalt 78 % massist ja kloriidisisaldusega kuni 0,03 % massist | 0 % | 1.1.2011–31.12.2013 |
| ex 2825 50 00 | 19 | | | |
| ex 2904 20 00 | 10 | Nitrometaan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 20 | Nitroetaan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 30 | 1-nitropropaan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2905 39 95 | 10 | Propaan-1,3-diool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2909 50 00 | 20 | Ubikinool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| 2912 41 00 | | Vanilliin (4-hüdroksü-3-metoksübensaldehüüd) | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2914 29 00 | 30 | (R)-p-menta-1(6),8-dieen-2-oon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2914 50 00 | 20 | 3’-hüdroksüatsetofenoon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2914 70 00 | 60 | 4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2915 90 00 | 60 | Etüül-6,8-diklorooktanaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2916 20 00 | 60 | 3-tsükloheksüülpropioonhape | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 25 | 2-metüül-3-(4-fluorofenüül)-propionüülkloriid | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 30 | 2,4,6-trimetüülbensoüülkloriid | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2917 19 90 | 50 | Tetradekaandihape | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 20 | Dibutüül-1,4-benseendikarboksülaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 30 | Benseen-1,2:4,5-tetrakarboksüüldianhüdriid | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2918 30 00 | 50 | Metüül-(3-okso-2-pentüültsüklopentüül)atsetaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2921 29 00 | 40 | Dekametüleendiamiin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2921 30 99 | 30 | 1,3-tsükloheksaandimetaanamiin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2921 49 00 | 70 | 2-klorobensüülamiin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2922 29 00 | 75 | 4-(2-aminoetüül)fenool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2922 39 00 | 20 | 2-amino-5-klorobensofenoon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2928 00 90 | 25 | Atseetaldehüüdoksiim vesilahuses | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2930 90 99 | 50 | [S-(R (1), R (1))]-2-amino-1-[4-(metüültio)-fenüül]-1,3-propaandiool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 10 | Dietüülmetoksüboraan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 15 | Trietüülboraan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2932 19 00 | 50 | 2-metüülfuraan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 50 | 7-metüül-3,4-dihüdro-2H-1,5-bensodioksepiin-3-oon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 60 | (3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-tetrametüül-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahüdro-1H-benso[e][1]bensofuraan | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 49 | 2-[[[3-metüül-4-(2,2,2-trifluoroetoksü)-2-püridinüül]metüül]tio]-1H-bensimidasool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 70 | 2-klorometüül-4-metoksü-3,5-dimetüülpüridiinvesinikkloriid | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 80 | 5-difluorometoksü-2-[[(3,4-dimetoksü-2-püridüül)metüül]tio]-1H-bensimidasool | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 30 | Kinoliin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 40 | Isokinoliin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 69 80 | 60 | Tsüanuurhape | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2933 79 00 | 70 | (S)-N-[(dietüülamino)metüül]-α-etüül-2-okso-1-pürrolidiinatseetamiid-L-(+)-tartraat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 60 | Bensotiasool-2-üül-(Z)-2-tritüüloksüimino-2-(2-aminotiasool-4-üül)-tioatsetaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 70 | N,N-bis(1,3-bensotiasool-2-üülsulfanüül)-2-metüülpropaan-2-amiin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 25 | 2,4-dietüül-9H-tioksanteen-9-oon | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 40 | 2-tiofeenetüülamiin | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 50 | 10-[1,1’-bifenüül]-4-üül-2-(1-metüületüül)-9-okso-9H-tioksanteenium-heksafluorofosfaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| ex 2938 90 30 | 10 | Ammooniumglütsürrisaat | 0 % | 1.1.2011–31.12.2015 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 | Hüdroksüstüreeni kopolümeer ühe või mitme järgmise komponendiga:






  — | stüreen, |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Kehtivus-periood

ex 2805 30 90

30

Haruldased muldmetallid skandium ja ütrium, puhtusega vähemalt 98,5 massiprotsenti

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2825 50 00

11

Vask(I või II)oksiid, vasesisaldusega vähemalt 78 % massist ja kloriidisisaldusega kuni 0,03 % massist

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 2825 50 00

19

ex 2904 20 00

10

Nitrometaan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetaan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-nitropropaan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propaan-1,3-diool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2909 50 00

20

Ubikinool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

2912 41 00

Vanilliin (4-hüdroksü-3-metoksübensaldehüüd)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2914 29 00

30

(R)-p-menta-1(6),8-dieen-2-oon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2914 50 00

20

3’-hüdroksüatsetofenoon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2914 70 00

60

4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2915 90 00

60

Etüül-6,8-diklorooktanaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2916 20 00

60

3-tsükloheksüülpropioonhape

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2916 39 00

25

2-metüül-3-(4-fluorofenüül)-propionüülkloriid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2916 39 00

30

2,4,6-trimetüülbensoüülkloriid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2917 19 90

50

Tetradekaandihape

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2917 39 95

20

Dibutüül-1,4-benseendikarboksülaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benseen-1,2:4,5-tetrakarboksüüldianhüdriid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2918 30 00

50

Metüül-(3-okso-2-pentüültsüklopentüül)atsetaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2921 29 00

40

Dekametüleendiamiin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2921 30 99

30

1,3-tsükloheksaandimetaanamiin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2921 49 00

70

2-klorobensüülamiin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2922 29 00

75

4-(2-aminoetüül)fenool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2922 39 00

20

2-amino-5-klorobensofenoon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2928 00 90

25

Atseetaldehüüdoksiim vesilahuses

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2930 90 99

50

[S-(R (1), R (1))]-2-amino-1-[4-(metüültio)-fenüül]-1,3-propaandiool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2931 00 99

10

Dietüülmetoksüboraan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2931 00 99

15

Trietüülboraan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2932 19 00

50

2-metüülfuraan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2932 99 00

50

7-metüül-3,4-dihüdro-2H-1,5-bensodioksepiin-3-oon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2932 99 00

60

(3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-tetrametüül-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahüdro-1H-benso[e][1]bensofuraan

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-metüül-4-(2,2,2-trifluoroetoksü)-2-püridinüül]metüül]tio]-1H-bensimidasool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 39 99

70

2-klorometüül-4-metoksü-3,5-dimetüülpüridiinvesinikkloriid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 39 99

80

5-difluorometoksü-2-[[(3,4-dimetoksü-2-püridüül)metüül]tio]-1H-bensimidasool

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 49 90

30

Kinoliin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Isokinoliin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Tsüanuurhape

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(dietüülamino)metüül]-α-etüül-2-okso-1-pürrolidiinatseetamiid-L-(+)-tartraat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2934 20 80

60

Bensotiasool-2-üül-(Z)-2-tritüüloksüimino-2-(2-aminotiasool-4-üül)-tioatsetaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-bis(1,3-bensotiasool-2-üülsulfanüül)-2-metüülpropaan-2-amiin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2934 99 90

25

2,4-dietüül-9H-tioksanteen-9-oon

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2934 99 90

40

2-tiofeenetüülamiin

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2934 99 90

50

10-[1,1’-bifenüül]-4-üül-2-(1-metüületüül)-9-okso-9H-tioksanteenium-heksafluorofosfaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 2938 90 30

10

Ammooniumglütsürrisaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 3208 90 19

60

Hüdroksüstüreeni kopolümeer ühe või mitme järgmise komponendiga:

—

stüreen,

| — | alkoksüstüreen, |
| --- | --- |

—

alkoksüstüreen,

| — | alküülakrülaadid, |
| --- | --- |

—

alküülakrülaadid,

lahustatud etüüllaktaadis

0 %

1.1.2011–31.12.2011

ex 3402 11 90

10

Naatriumlauroüülmetüülisetionaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3402 90 10

30

Pindaktiivne valmistis, mis kujutab endast naatriumdokusaadi ja etoksüülitud 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-diooli segu

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Pindaktiivne valmistis, mis kujutab endast polüsiloksaani ja polüetüleenglükooli segu

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3701 30 00

30

Veevaba ofsettrüki alumiiniumist trükiplaat:

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8442 50 80

10

| — | plastkattega, |
| --- | --- |

—

plastkattega,

| — | ilma trükikujutiseta |
| --- | --- |

—

ilma trükikujutiseta

(1)ex 3707 10 00

15

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab:

| — | kuni 12 massiprotsenti diasooksonaftaleensulfoonhappeestrit, |
| --- | --- |

—

kuni 12 massiprotsenti diasooksonaftaleensulfoonhappeestrit,

| — | fenoolvaike, |
| --- | --- |

—

fenoolvaike,

lahuses, mis sisaldab vähemalt 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati või etüüllaktaati või metüül-3-metoksüpropionaati või 2-heptanooni

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3707 10 00

35

Valgustundlik emulsioon või valmistis, mis sisaldab üht või mitut järgmist polümeeri:

0 %

1.1.2011–31.12.2011

(1)ex 3707 90 90

70

| — | akrülaatpolümeerid, |
| --- | --- |

—

akrülaatpolümeerid,

| — | metakrülaatpolümeerid, |
| --- | --- |

—

metakrülaatpolümeerid,

| — | stüreenpolümeeride derivaadid |
| --- | --- |

—

stüreenpolümeeride derivaadid

ja kuni 7 massiprotsenti valgustundlikke happelisi lähteaineid, mis on lahustatud orgaanilises lahustis, mis sisaldab vähemalt 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati

ex 3707 90 90

80

Peegeldumist vähendav kattematerjal, mis koosneb kas siloksaanpolümeerist või orgaanilisest polümeerist, millel on fenoolne hüdroksürühm, mis on modifitseeritud kromofoorirühmaga, kuni 10 massiprotsenti polümeeri sisaldava lahusena orgaanilises lahustis, mis sisaldab kas 1-etoksü-2-propanooli või 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamüül (ISO) lahusena tsükloheksanoonis ja vees

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3812 30 80

40

Järgmiste komponentide segu:

| — | 80 ± 5massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati ja |
| --- | --- |

—

80 ± 5massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati ja

| — | 20 ± 5massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati |
| --- | --- |

—

20 ± 5massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3824 90 97

24

(Klorometüül)bis(4-fluorofenüül)metüülsilaani lahus tolueenis nimikontsentratsiooniga 65 %

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3824 90 97

27

Valmistis, mis kujutab endast 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-diooli ja propaan-2-ooli segu

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Valmistis, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 85–95 % α-4-(2-tsüano-2-butoksükarbonüül)vinüül-2-metoksü-fenüül-ω-hüdroksüheksa(oksüetüleeni) ja |
| --- | --- |

—

85–95 % α-4-(2-tsüano-2-butoksükarbonüül)vinüül-2-metoksü-fenüül-ω-hüdroksüheksa(oksüetüleeni) ja

| — | 5–15 % polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaati |
| --- | --- |

—

5–15 % polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaati

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3902 10 00

50

Kõrge isotaktilisusastmega polüpropüleen (HIPP), võib olla värvitud, on ette nähtud õhuvärskendaja plastikosade valmistamiseks ning on järgmiste omadustega:

| — | tihedus 0,880–0,913 g/cm3 (määratud katsemeetodiga ASTM D1505); |
| --- | --- |

—

tihedus 0,880–0,913 g/cm3 (määratud katsemeetodiga ASTM D1505);

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril 350–390 kg/cm2 (määratud katsemeetodiga ASTM D638); |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril 350–390 kg/cm2 (määratud katsemeetodiga ASTM D638);

| — | koormuse 0,45 MPa juures läbipaindetemperatuur 135 °C või enam (määratud katsemeetodiga ASTM 648) |
| --- | --- |

—

koormuse 0,45 MPa juures läbipaindetemperatuur 135 °C või enam (määratud katsemeetodiga ASTM 648)

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3903 90 90

50

Stüreeni ja p-metüülstüreeni kristalne kopolümeer:

| — | sulamistemperatuur 240–260 °C, |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 240–260 °C,

| — | sisaldab 5–15 massiprotsenti p-metüülstüreeni |
| --- | --- |

—

sisaldab 5–15 massiprotsenti p-metüülstüreeni

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 3903 90 90

86

Segu, mis sisaldab massist:

| — | 45–65 % stüreeni polümeere, |
| --- | --- |

—

45–65 % stüreeni polümeere,

| — | 35–45 % polü(fenüleeneetrit), |
| --- | --- |

—

35–45 % polü(fenüleeneetrit),

| — | kuni 10 % muid lisaaineid |
| --- | --- |

—

kuni 10 % muid lisaaineid

ja mida iseloomustab üks või mitu järgmist spetsiaalset värvusefekti:

| — | metalne või pärlmutriline vaatenurgametamerism, mida põhjustab vähemalt 0,3 % helvespigmenti, |
| --- | --- |

—

metalne või pärlmutriline vaatenurgametamerism, mida põhjustab vähemalt 0,3 % helvespigmenti,

| — | fluorestsents, mis väljendub selles, et aine neelab ultravioletset kiirgust ja kiirgab samal ajal valgust, |
| --- | --- |

—

fluorestsents, mis väljendub selles, et aine neelab ultravioletset kiirgust ja kiirgab samal ajal valgust,

| — | erevalge värvus, mida iseloomustab CIELab’i värvusskaala: L (1) on vähemalt 92, b (1) on kuni 2 ja a (1) on vahemikus –5 kuni 7 |
| --- | --- |

—

erevalge värvus, mida iseloomustab CIELab’i värvusskaala: L (1) on vähemalt 92, b (1) on kuni 2 ja a (1) on vahemikus –5 kuni 7

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 3904 69 80

81

Polüvinülideenfluoriid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 3904 69 80

93

Etüleeni ja klorotrifluoroetüleeni kopolümeer, grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

94

Etüleeni ja tetrafluoroetüleeni kopolümeer

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

96

Polüklorotrifluoroetüleen, grupi 39 märkuse 6 punktides a ja b nimetatud kujul

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

97

Klorotrifluoroetüleeni ja vinülideendifluoriidi kopolümeer

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3905 99 90

92

Vinüülpürrolidooni ja dimetüülaminoetüülmetakrülaadi polümeer, mis sisaldab vinüülpürrolidooni vähemalt 97 %, kuid mitte üle 99 % massist, vesilahusena

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 3906 90 90

40

Läbipaistev akrüülpolümeer kuni 1-kilogrammises mitte jaemüügiks ettenähtud pakendis; polümeeri omadused on järgmised:

| — | viskoossus kuni 50 000 puaasi 120 °C juures (määratud ASTM D 3835 meetodil), |
| --- | --- |

—

viskoossus kuni 50 000 puaasi 120 °C juures (määratud ASTM D 3835 meetodil),

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) 500 000– 1 200 000 vastavalt geelkromatograafia andmetele, |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) 500 000– 1 200 000 vastavalt geelkromatograafia andmetele,

| — | monomeeri jääksisaldus alla 1 % |
| --- | --- |

—

monomeeri jääksisaldus alla 1 %

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3907 20 11

40

Polüetüleenglükool, mille etüleenoksiidahela pikkus on kuni 30 ja millel on butüül-2-tsüano-3-(4-hüdroksüfenüül)akrülaat-lõpprühmad, kasutatakse UV-tõkkena vedelates alussegudes

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3907 99 90

30

Polü(hüdroksüalkanaat), koosneb peamiselt polü(3-hüdroksübutüraadist)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3912 11 00

30

Tselluloostriatsetaat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3912 11 00

40

Tselluloosdiatsetaatpulber

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 3919 10 80

21

Peegeldav

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

21

| — | polükarbonaat- või akrüülpolümeerkile, mille üks pool on täielikult kaetud sissepressitud korrapärase mustriga, |
| --- | --- |

—

polükarbonaat- või akrüülpolümeerkile, mille üks pool on täielikult kaetud sissepressitud korrapärase mustriga,

(1)ex 3920 61 00

20

| — | mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastikkihiga, |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastikkihiga,

| — | mis võib olla ühelt poolt kaetud isekleepuva kihiga ja eemaldatava kaitsekilega |
| --- | --- |

—

mis võib olla ühelt poolt kaetud isekleepuva kihiga ja eemaldatava kaitsekilega

(1)ex 3919 10 80

50

Isekleepuv kile, mis koosneb etüleeni ja vinüülatsetaadi (EVA) kopolümeerist alusest paksusega vähemalt 70 μm ja millel on vähemalt 5 μm paksune akrüülne kleepuv kiht, kasutatakse räniketaste lihvimisel ja/või lõikamisel

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3919 10 80

65

Isekleepuv peegeldav kile (võib olla segmenteeritud tükkidena):

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

57

| — | millel on korrapärane muster; |
| --- | --- |

—

millel on korrapärane muster;

| — | mis võib olla varustatud pealekandmislindi kihiga; |
| --- | --- |

—

mis võib olla varustatud pealekandmislindi kihiga;

| — | mis koosneb akrüülpolümeerkilest, millele järgneb polümetüülmetakrülaadikiht, mis sisaldab mikroprismasid; |
| --- | --- |

—

mis koosneb akrüülpolümeerkilest, millele järgneb polümetüülmetakrülaadikiht, mis sisaldab mikroprismasid;

| — | mis võib olla varustatud täiendava polüestrikihiga; ja |
| --- | --- |

—

mis võib olla varustatud täiendava polüestrikihiga; ja

| — | mis on varustatud eemaldatava kaitsekilega |
| --- | --- |

—

mis on varustatud eemaldatava kaitsekilega

(1)ex 3919 90 00

35

Peegeldav mitmekihiline kile rullides, laius üle 20 cm, millel on korrapärane surutrükimuster ja mis koosneb polüvinüülkloriidkilest, mis on ühelt poolt kaetud järgmiste kihtidega:

| — | polüuretaankiht, mis sisaldab klaasist mikrohelmeid, |
| --- | --- |

—

polüuretaankiht, mis sisaldab klaasist mikrohelmeid,

| — | polü(etüleenvinüülatsetaat)kiht, |
| --- | --- |

—

polü(etüleenvinüülatsetaat)kiht,

| — | adhesiivkiht ning |
| --- | --- |

—

adhesiivkiht ning

| — | eemaldatav kaitsekile |
| --- | --- |

—

eemaldatav kaitsekile

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

37

UV-kiirgust neelav polü(vinüülkloriid)kile:

| — | paksusega vähemalt 78 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 78 μm,

| — | ühelt poolt kaetud liimikihi ja eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud liimikihi ja eraldatava kaitsekihiga,

| — | nakkejõuga vähemalt 1 764 mN/25 mm |
| --- | --- |

—

nakkejõuga vähemalt 1 764 mN/25 mm

0 %

1.1.2011–31.12.2014

ex 3919 90 00

60

Peegeldav kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | polüvinüülkloriidkiht, |
| --- | --- |

—

polüvinüülkloriidkiht,

| — | polüuretaankiht, |
| --- | --- |

—

polüuretaankiht,

| — | mikroklaaskuulikeste kiht, |
| --- | --- |

—

mikroklaaskuulikeste kiht,

| — | kiht, millel võib olla turva- ja/või ametlik märk, mille nähtav kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast; |
| --- | --- |

—

kiht, millel võib olla turva- ja/või ametlik märk, mille nähtav kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast;

| — | alumiiniumiga metalliseeritud kiht ja |
| --- | --- |

—

alumiiniumiga metalliseeritud kiht ja

| — | liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Kleepuv kile paksusega 40–400 μm, koosneb ühest või mitmest läbipaistvast, metalliseeritud või värvitud polüetüleentereftalaatkihist, mis on ühelt poolt kaetud kriimustuskaitsekattega ja teiselt poolt rõhutundliku liimiga ning eraldatava silikoonkaitsekihiga

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Mikropoorsest polüuretaanist isekleepuvad poleerimiskettad, padjaga või ilma

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 3920 20 29

92

Üheteljeliselt orienteeritud kahe- või kolmekihiline kile kogupaksusega mitte üle 75 μm, mille iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu, sisemine kiht sisaldab titaandioksiidi või mitte ning mille:

| — | tõmbetugevus valmistussuunas on 140–270MPa ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus valmistussuunas on 140–270MPa ning

| — | tõmbetugevus ristsuunas on vähemalt 20–40MPa, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus ristsuunas on vähemalt 20–40MPa,

määratuna ASTMi katsemeetodi D882/ISO 527–3 järgi

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 3920 62 19

47

Lehtedena või rullis polüetüleentereftalaatkile:

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 3920 62 19

49

| — | mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja

| — | mille kogupaksus on 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

mille kogupaksus on 37 μm (± 3 μm)

(1)4106 31 00

(1)4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Muude loomade nahad, karvata, pargitud, muul viisil töötlemata, v.a nahk rubriigist 4114

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 5402 47 00

20

Kahekomponendiline monofilamentlõng joontihedusega kuni 30 detsiteksi, mille koostis on järgmine:

| — | polüetüleentereftalaadist südamik ning |
| --- | --- |

—

polüetüleentereftalaadist südamik ning

| — | polüetüleentereftalaadi ja polüetüleenisoftalaadi kopolümeerist väliskiht, |
| --- | --- |

—

polüetüleentereftalaadi ja polüetüleenisoftalaadi kopolümeerist väliskiht,

Filtririide valmistamiseks

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 5603 12 90

70

Polüpropüleenist lausriie:

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 5603 13 90

70

| — | sulatismenetlusel valmistatud kihiga, mis on kummaltki poolt lamineeritud polüpropüleenist ketruskiududega, |
| --- | --- |

—

sulatismenetlusel valmistatud kihiga, mis on kummaltki poolt lamineeritud polüpropüleenist ketruskiududega,

(1)ex 5603 92 90

40

| — | paksusega kuni 550 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega kuni 550 μm,

(1)ex 5603 93 90

10

| — | massiga kuni 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

massiga kuni 150 g/m2,

| — | ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks ja |
| --- | --- |

—

ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks ja

| — | immutamata |
| --- | --- |

—

immutamata

ex 6805 10 00

10

Abrasiiv, mis moodustub identse kujuga osakestest kandjal

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 00

10

(1)ex 6909 19 00

20

Räninitriid (Si3N4), rullid või kuulid

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 6909 19 00

50

Keraamikatooted, mis on valmistatud keraamiliste oksiidide filamentkiududest, mis sisaldavad:

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 6914 90 00

20

| — | diboortrioksiidi vähemalt 2 % massist, |
| --- | --- |

—

diboortrioksiidi vähemalt 2 % massist,

| — | ränidioksiidi kuni 28 % massist ja |
| --- | --- |

—

ränidioksiidi kuni 28 % massist ja

| — | dialumiiniumtrioksiidi vähemalt 60 % massist |
| --- | --- |

—

dialumiiniumtrioksiidi vähemalt 60 % massist

(1)ex 6914 90 00

30

Silikoondioksiidist ja tsirkooniumdioksiidist saadud läbipaistvad keraamilised mikrokuulid, läbimõõduga vähemalt 125 μm

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

01

Heie, joontihedusega vähemalt 2 600 teksi, kuid mitte üle 3 300 teksi, ja põletuskaoga vähemalt 4 %, kuid mitte üle 8 % massist (ASTM D 2584-94 meetodi alusel määratud)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

21

(1)ex 7019 12 00

02

Heie joontihedusega vähemalt 650 teksi, kuid mitte üle 2 500 teksi, kaetud teiste materjalidega segatud või segamata polüuretaani kihiga

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

22

(1)ex 7019 12 00

03

Heie joontihedusega vähemalt 392 teksi, kuid mitte üle 2 884 teksi, kaetud akrüülkopolümeeri kihiga

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

23

(1)ex 7019 12 00

04

Heie joontihedusega vähemalt 417 teksi, kuid mitte üle 3 180 teksi, kaetud polü(naatriumakrülaadi) ja polü(akrüülhappe) kihiga

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

24

(1)ex 7019 19 10

41

Lõng joontihedusega 33 teksi (± 7,5 %), või sellest valmistatud mitmekordne lõng, klaasfilamentidest nominaalläbimõõduga 3,5 μm või 4,5 μm, kus on ülekaalus filamendid läbimõõduga vähemalt 3 μm, kuid mitte üle 5,2 μm, v.a filamendid, mida on elastomeeridega liimumise parandamiseks töödeldud

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

61

(1)ex 7019 19 10

42

Lõng joontihedusega 22 teksi (± 1,6 teksi), klaasfilamentidest nominaalläbimõõduga 7 μm, kus on ülekaalus filamendid läbimõõduga vähemalt 6,35 μm, kuid mitte üle 7,61 μm

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

62

(1)ex 7019 19 10

43

Kummiga impregneeritud kõrge elastsusmooduliga klaaskiud (K), mis on saadud keerutatud kõrge elastsusmooduliga klaasfilamentlõngadest, kaetud lateksiga, mis koosneb resortsinoolformaldehüüdvaigust, kas vinüülpüridiini ja/või hüdrogeeritud akrülonitriilbutadieenkummiga (HNBR) või ilma

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

63

ex 7019 90 99

30

(1)ex 7019 19 10

44

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud keerutatud klaasfilamentlõngadest ja kaetud vähemalt resortsinool-formaldehüüd- vinüülpüridiinivaiku ja akrüülnitriilbutadieenkummi (NBR) sisaldava lateksiga

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

64

ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 19 10

45

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud keerutatud klaasfilamentlõngadest ja kaetud vähemalt resortsinool-formaldehüüdvaiku ja klorosulfoonitud polüetüleeni sisaldava lateksiga

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

65

ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 19 10

46

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud sellise K- või U-klaasi filamentidest, mille koostis on järgmine:

0 %

1.1.2011–31.12.2014

(1)ex 7019 19 10

66

| — | 9–16 % magneesiumoksiidi, |
| --- | --- |

—

9–16 % magneesiumoksiidi,

| — | 19–25 % alumiiniumoksiidi, |
| --- | --- |

—

19–25 % alumiiniumoksiidi,

| — | 0–2 % booroksiidi, |
| --- | --- |

—

0–2 % booroksiidi,

| — | ei sisalda kaltsiumoksiidi, |
| --- | --- |

—

ei sisalda kaltsiumoksiidi,

kaetud lateksiga, mis sisaldab vähemalt resortsinool-formaldehüüdvaiku ja klorosulfoonitud polüetüleeni

ex 7202 99 80

10

Raud-düsproosium, mis sisaldab:

| — | vähemalt 78 % massist düsproosiumi ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 78 % massist düsproosiumi ja

| — | vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % massist rauda |
| --- | --- |

—

vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % massist rauda

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 7606 12 92

20

Lint alumiiniumi ja magneesiumi sulamist, mis sisaldab:

0 %

1.1.2011–31.12.2012

ex 7607 11 90

20

| — | vähemalt 93,3 massiprotsent alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 93,3 massiprotsent alumiiniumi,

| — | 2,2–5 massiprotsent magneesiumi ja |
| --- | --- |

—

2,2–5 massiprotsent magneesiumi ja

| — | mitte üle 1,8 massiprotsent muid elemente, |
| --- | --- |

—

mitte üle 1,8 massiprotsent muid elemente,

rullides, paksusega 0,14–0,4 mm ja laiusega 12,5–89 mm, tõmbetugevusega 285 N/mm2 või rohkem ja katkevenivusega 1,0 % või rohkem

(1)ex 7607 20 90

10

Lamineeritud alumiiniumfoolium üldpaksusega kuni 0,123 mm, mis koosneb alumiiniumikihist paksusega kuni 0,040 mm, polüamiidist ja polüpropüleenist aluskihtidest ja kaitsekihist, mille ülesanne on vältida vesinikfluoriidhappest tingitud korrosiooni, ette nähtud kasutamiseks liitiumpolümeerpatareide tootmisel (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2012

ex 8108 90 30

30

AMS standarditele 4928 ja 4967 vastav titaani-alumiiniumi-vanaadiumi sulamist (TiAl6V4) traat

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8413 70 35

20

Ühefaasiline tsentrifugaalpump:

| — | mille jõudlus on vähemalt 400 cm3 vedelikku minutis, |
| --- | --- |

—

mille jõudlus on vähemalt 400 cm3 vedelikku minutis,

| — | mille müratase on kuni 6 dBA, |
| --- | --- |

—

mille müratase on kuni 6 dBA,

| — | mille imemisava ja väljalaskeotsaku siseläbimõõt on kuni 15 mm, ning |
| --- | --- |

—

mille imemisava ja väljalaskeotsaku siseläbimõõt on kuni 15 mm, ning

| — | mis töötab temperatuuril kuni -10 °C |
| --- | --- |

—

mis töötab temperatuuril kuni -10 °C

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8414 59 20

40

Elektrimootoriga telgventilaator, võimsusega kuni 2 W, mida kasutatakse rubriigi 8528 toodete tootmisel (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8501 33 00

30

Elektriajam mootorsõidukitele, võimsusega kuni 100 kW, milles on:

| — | alalisvoolumootor ülekandega, |
| --- | --- |

—

alalisvoolumootor ülekandega,

| — | kaabliga ühendatud jõuelektroonika |
| --- | --- |

—

kaabliga ühendatud jõuelektroonika

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8504 50 95

40

Drossel, millel on järgmised omadused:

| — | induktiivsus 4,7 μΗ (± 20 %), |
| --- | --- |

—

induktiivsus 4,7 μΗ (± 20 %),

| — | alalisvoolu takistus mitte rohkem kui 0,1 oomi, |
| --- | --- |

—

alalisvoolu takistus mitte rohkem kui 0,1 oomi,

| — | isolatsioonitakistus vähemalt 100 megaoomi 500 V (alalisvool) puhul |
| --- | --- |

—

isolatsioonitakistus vähemalt 100 megaoomi 500 V (alalisvool) puhul

kasutamiseks LCD- ja LED-moodulite toiteploki trükkplaatide tootmisel

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 8505 90 20

91

Tõmberelee ankruga solenoid, mis töötab toitepingega 24 V ja nominaalse alalisvooluga 0,08 A, rubriigi 8517 toodete valmistamiseks (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 8507 80 30

60

Laaditavad liitium-ioon patareid:

| — | pikkusega 1 213 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 213 mm,

| — | laiusega 245 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 245 mm,

| — | kõrgusega 755 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 755 mm,

| — | kaaluga 265 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 265 kg,

| — | nimivõimsusega 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 66,6 Ah,

| — | pakendatud 48 mooduli kaupa |
| --- | --- |

—

pakendatud 48 mooduli kaupa

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8507 80 30

70

Laaditavates liitium-ioon patareides kasutatavad ristkülikukujulised moodulid:

| — | pikkusega 350 mm või 312 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 350 mm või 312 mm,

| — | laiusega 79,8 mm või 225 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 79,8 mm või 225 mm,

| — | kõrgusega 168 mm või 35 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 168 mm või 35 mm,

| — | kaaluga 6,2 kg või 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 6,2 kg või 3,95 kg,

| — | võimsusega 129 Ah või 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

võimsusega 129 Ah või 66,6 Ah

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8507 80 30

80

Ristkülikukujuline liitium-ioonaku,

| — | metallkorpusega, |
| --- | --- |

—

metallkorpusega,

| — | pikkusega 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

pikkusega 171 mm (± 3 mm),

| — | laiusega 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laiusega 45,5 mm (± 1 mm),

| — | kõrgusega 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgusega 115 mm (± 1 mm),

| — | nimipingega 3,75 V, |
| --- | --- |

—

nimipingega 3,75 V,

| — | nimimahtuvusega 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahtuvusega 50 Ah,

mootorsõidukites kasutatavate laaditavate akude valmistamiseks

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 8518 40 80

91

Integraalskeemi alakoost, mida kasutatakse digitaalsete audiosignaalide dekodeerimiseks, töötlemiseks ja võimendamiseks kahte või mitut kanalit hõlmavates rakendustes

0 %

1.1.2011–31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Integraalskeemi alakoost, mis koosneb toiteallika, aktiivekvalaiseri ja võimsusvõimendi ahelatest

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 8521 90 00

20

Digitaalvideosalvesti:

| — | kõvakettata, |
| --- | --- |

—

kõvakettata,

| — | võib olla DVD-RW-funktsiooniga, |
| --- | --- |

—

võib olla DVD-RW-funktsiooniga,

| — | kas liikumisanduriga või liikumise jälgimise suutvusega IP ühenduvuse kaudu läbi LAN pistiku, |
| --- | --- |

—

kas liikumisanduriga või liikumise jälgimise suutvusega IP ühenduvuse kaudu läbi LAN pistiku,

| — | USB-jadapordiga või ilma, |
| --- | --- |

—

USB-jadapordiga või ilma,

kasutatakse videovalve (CCTV) seiresüsteemide valmistamisel

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2014

(1)ex 8522 90 80

84

Blu-ray kettaajam, salvestamisfunktsiooniga või ilma, Blu-ray-, DVD- ja CD-ketaste puhul kasutamiseks, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | optiline lugemispea kolmel lainepikkusel töötavate laserdioodidega, |
| --- | --- |

—

optiline lugemispea kolmel lainepikkusel töötavate laserdioodidega,

| — | spindelmootor, |
| --- | --- |

—

spindelmootor,

| — | samm-mootor |
| --- | --- |

—

samm-mootor

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 8525 80 19

31

Videovalve (CCTV) kaamerad, korpuses või mitte, millel on järgmised omadused:

| — | kaal kuni 960 g, |
| --- | --- |

—

kaal kuni 960 g,

| — | kas ühesensoriline laengsidestusseadis (CCD) või täiendav metalloksiid-pooljuht (CMOS) sensor, |
| --- | --- |

—

kas ühesensoriline laengsidestusseadis (CCD) või täiendav metalloksiid-pooljuht (CMOS) sensor,

| — | kuni 440 000 kasulikku pikslit |
| --- | --- |

—

kuni 440 000 kasulikku pikslit

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 8528 59 40

20

Vedelkristallkuvariga värvivideomonitor, mille alalisvoolusisendpinge on vähemalt 7 V, kuid mitte üle 30 V, ekraani diagonaaliga kuni 33,2 cm, sobiv gruppide 84 kuni 90 ja 94 toodetesse paigaldamiseks

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 8529 90 65

55

Valgusdioodil (LED) põhinev üldvalgustusplaat monteerimiseks rubriigi 8528 kaupadesse(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8529 90 65

65

Trükkplaat toitepinge ja juhtsignaalide jaotamiseks otse LCD-mooduli TFT klaasekraani juhtimisahelasse

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 8529 90 65

75

Moodulid, mis sisaldavad vähemalt pooljuhtkiipe

| — | pikslite adresseerimiseks vajalike juhtsignaalide tekitamiseks või |
| --- | --- |

—

pikslite adresseerimiseks vajalike juhtsignaalide tekitamiseks või

| — | pikslite aktiviseerimiseks |
| --- | --- |

—

pikslite aktiviseerimiseks

0 %

1.1.2011–31.12.2012

ex 8529 90 92

25

LCD-moodulid, mis ei sisalda puutekraani ning koosnevad ainult järgmistest osadest:

| — | üks või mitu TFT klaas- või plastikelementi, |
| --- | --- |

—

üks või mitu TFT klaas- või plastikelementi,

| — | survevalumeetodil valmistatud jahutusradiaator, |
| --- | --- |

—

survevalumeetodil valmistatud jahutusradiaator,

| — | tagantvalgustuselement, |
| --- | --- |

—

tagantvalgustuselement,

| — | üks mikrokontrolleriga trükkplaat ning |
| --- | --- |

—

üks mikrokontrolleriga trükkplaat ning

| — | madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides, |
| --- | --- |

—

madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides,

kasutamiseks mootorsõidukite raadiote tootmisel

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8535 90 00

30

Pooljuhtmoodullüliti korpuses:

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 8536 50 80

83

| — | koosneb IGPT (isoleeritud paisuga bipolaartransistor) transistori kiibist ja dioodi kiibist ühel või mitmel väljaviiguraamil, |
| --- | --- |

—

koosneb IGPT (isoleeritud paisuga bipolaartransistor) transistori kiibist ja dioodi kiibist ühel või mitmel väljaviiguraamil,

| — | pingele 600 V või 1 200 V |
| --- | --- |

—

pingele 600 V või 1 200 V

(1)ex 8540 11 00

91

Värvielektronkiiretoru pilumaskiga, mis on varustatud elektronikahuri ja hälvitussüsteemiga ning ekraaniga, mille laiuse ja kõrguse suhe on 4:3 ning diagonaali pikkus on 42 cm

0 %

1.1.2011–31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

92

Ruudukujulise kumerpinnalise ekraaniga värvielektronkiiretoru, mis on varustatud elektronikahuri ja hälvitussüsteemiga ning mille ekraani laiuse ja kõrguse suhe on 4:3 ning ekraani diagonaali pikkus on 68 cm (± 2 mm)

0 %

1.1.2011–31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

93

Värvielektronkiiretoru, varustatud kõrvutiasetsevate elektronikahuritega (in-line -tehnoloogia) ja ekraaniga, mille diagonaal on 79 cm või rohkem

0 %

1.1.2011–31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

94

Värvielektronkiiretoru, mis on varustatud elektronikahuri ja hälvitussüsteemiga, ekraaniga, mille laiuse ja kõrguse suhe on 4/3 ning diagonaal on rohkem kui 72 cm

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 8540 11 00

95

Värvielektronkiiretoru ekraaniga, mille laiuse/pikkuse suhe on 16/9 ja diagonaal 39,8 cm (± 0,3 cm)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 8543 70 90

40

Kõrgsagedusvõimendi, mis koosneb ühest või mitmest integraallülitusest ja diskreetkondensaatorikiipidest metalläärikul, mis on korpuses

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 8544 42 90

10

Andmeedastuskaabel, mis on võimeline edastama bitikiirusega vähemalt 600 Mbit/s,

| — | pingele 1,25 V (± 0.25 V), |
| --- | --- |

—

pingele 1,25 V (± 0.25 V),

| — | ühes või mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

ühes või mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga 0,5 mm,

| — | väline kaitsevarjestus, |
| --- | --- |

—

väline kaitsevarjestus,

kasutatakse üksnes ühenduseks LCD-paneeli või PDP-paneeli ja videotöötluse elektrooniliste lülituste vahel

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 8545 19 00

20

Süsielektroodid, tsink-süsi-patareide valmistamiseks (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

(1)ex 8547 10 00

10

Keraamilised isolatsioonivahendid, sisaldades vähemalt 90 % massist alumiiniumoksiidi, metalliseeritud, õõnsa silndri kujuga, mille välisläbimõõt on vähemalt 20 mm, kuid mitte üle 250 mm, vaakumkatkesti tootmiseks (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 9001 90 00

85

Valgustusega juhtpaneel, mis on valmistatud polü(metüülmetakrülaadist),

| — | lõigatud või mitte, |
| --- | --- |

—

lõigatud või mitte,

| — | trükitud või mitte, |
| --- | --- |

—

trükitud või mitte,

kasutamiseks lameekraaniga televiisorite tagantvalgustuselementide tootmisel

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

(1)ex 9022 90 00

10

Röntgeniaparaadi paneelid (röntgenikiirte lameekraandetektorid/röntgenikiirte detektorid), mis koosnevad klaasplaadist, millel on õhekelme-transistorimaatriks, mis on kaetud amorfse räni kihiga, kaetud pinnalt tseesiumjodiid-stsintillaatorkihiga ja metalliseeritud kaitsekihiga, tööpinnaga 409,6 mm2 x 409,6 mm2ja pikslisuurusega 200 μm2 x 200 μm2

0 %

1.1.2011–31.12.2013

ex 9405 40 39

30

Elektrivalgusti koost, mis sisaldab:

| — | trükkplaate ja |
| --- | --- |

—

trükkplaate ja

| — | valgusdioode (LED) |
| --- | --- |

—

valgusdioode (LED)

lameekraanteleviisorite tagantvalgustuselementide tootmiseks

(1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 9503 00 75

10

Plastist köissõiduki vähendatud suurusega mudelid, mootoriga või ilma, trükkimiseks (1)

0 %

1.1.2011–31.12.2015

ex 9503 00 95

10

---

(1)  Sellise määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas oleva tootega seotud tollimaksu peatamine, mille CN- või TARIC-koodi või kauba kirjeldust on käesoleva määrusega muudetud.

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud tooted

| CN-kood | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 10 |
| ex 2805 30 90 | 20 |
| ex 2825 50 00 | 10 |
| ex 2933 79 00 | 40 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 |
| (1)ex 3707 10 00 | 15 |
| (1)ex 3707 10 00 | 35 |
| (1)ex 3707 90 90 | 70 |
| (1)ex 3903 90 90 | 86 |
| (1)ex 3904 69 90 | 81 |
| (1)ex 3904 69 90 | 93 |
| (1)ex 3904 69 90 | 94 |
| (1)ex 3904 69 90 | 96 |
| (1)ex 3904 69 90 | 97 |
| (1)ex 3905 99 90 | 94 |
| ex 3908 90 00 | 20 |
| (1)ex 3919 10 80 | 21 |
| (1)ex 3919 10 80 | 50 |
| (1)ex 3919 10 80 | 65 |
| (1)ex 3919 90 00 | 21 |
| (1)ex 3919 90 00 | 35 |
| (1)ex 3919 90 00 | 37 |
| (1)ex 3919 90 00 | 41 |
| (1)ex 3919 90 00 | 57 |
| (1)ex 3920 10 89 | 25 |
| (1)ex 3920 20 29 | 92 |
| (1)ex 3920 61 00 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 88 |
| (1)4106 31 10 | |
| (1)4106 32 90 | |
| (1)4106 40 90 | |
| (1)4106 92 00 | |
| (1)ex 5603 12 90 | 70 |
| (1)ex 5603 13 90 | 70 |
| (1)ex 5603 92 90 | 40 |
| (1)ex 5603 93 90 | 10 |
| (1)ex 6805 10 00 | 10 |
| (1)ex 6805 20 00 | 10 |
| (1)ex 6805 30 80 | 10 |
| (1)ex 6909 19 00 | 20 |
| (1)ex 6909 19 00 | 50 |
| (1)ex 6914 90 90 | 20 |
| (1)ex 6914 90 90 | 30 |
| (1)ex 7019 12 00 | 10 |
| (1)ex 7019 12 00 | 15 |
| (1)ex 7019 12 00 | 50 |
| (1)ex 7019 12 00 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 10 |
| (1)ex 7019 19 10 | 30 |
| (1)ex 7019 19 10 | 55 |
| (1)ex 7019 19 10 | 60 |
| (1)ex 7019 19 10 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 80 |
| (1)ex 7019 90 99 | 10 |
| (1)ex 7019 90 99 | 20 |
| (1)ex 7019 90 99 | 30 |
| (1)ex 7606 12 10 | 10 |
| (1)ex 7607 11 90 | 20 |
| (1)ex 7607 20 99 | 10 |
| (1)ex 8505 90 10 | 91 |
| (1)ex 8518 40 89 | 91 |
| (1)ex 8521 90 00 | 20 |
| (1)ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8525 80 19 | 30 |
| (1)ex 8528 59 90 | 20 |
| (1)ex 8529 90 65 | 75 |
| (1)ex 8540 11 11 | 95 |
| (1)ex 8540 11 15 | 20 |
| (1)ex 8540 11 19 | 91 |
| (1)ex 8540 11 19 | 93 |
| (1)ex 8540 11 91 | 31 |
| (1)ex 8544 42 90 | 10 |
| (1)ex 8545 19 90 | 20 |
| (1)ex 8547 10 10 | 10 |
| (1)ex 9022 90 90 | 10 |

CN-kood

TARIC

ex 2805 30 90

10

ex 2805 30 90

20

ex 2825 50 00

10

ex 2933 79 00

40

(1)ex 3208 90 19

60

(1)ex 3707 10 00

15

(1)ex 3707 10 00

35

(1)ex 3707 90 90

70

(1)ex 3903 90 90

86

(1)ex 3904 69 90

81

(1)ex 3904 69 90

93

(1)ex 3904 69 90

94

(1)ex 3904 69 90

96

(1)ex 3904 69 90

97

(1)ex 3905 99 90

94

ex 3908 90 00

20

(1)ex 3919 10 80

21

(1)ex 3919 10 80

50

(1)ex 3919 10 80

65

(1)ex 3919 90 00

21

(1)ex 3919 90 00

35

(1)ex 3919 90 00

37

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3919 90 00

57

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3920 20 29

92

(1)ex 3920 61 00

20

ex 3920 62 19

88

(1)4106 31 10

(1)4106 32 90

(1)4106 40 90

(1)4106 92 00

(1)ex 5603 12 90

70

(1)ex 5603 13 90

70

(1)ex 5603 92 90

40

(1)ex 5603 93 90

10

(1)ex 6805 10 00

10

(1)ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 80

10

(1)ex 6909 19 00

20

(1)ex 6909 19 00

50

(1)ex 6914 90 90

20

(1)ex 6914 90 90

30

(1)ex 7019 12 00

10

(1)ex 7019 12 00

15

(1)ex 7019 12 00

50

(1)ex 7019 12 00

70

(1)ex 7019 19 10

10

(1)ex 7019 19 10

30

(1)ex 7019 19 10

55

(1)ex 7019 19 10

60

(1)ex 7019 19 10

70

(1)ex 7019 19 10

80

(1)ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 90 99

30

(1)ex 7606 12 10

10

(1)ex 7607 11 90

20

(1)ex 7607 20 99

10

(1)ex 8505 90 10

91

(1)ex 8518 40 89

91

(1)ex 8521 90 00

20

(1)ex 8522 90 80

84

ex 8525 80 19

30

(1)ex 8528 59 90

20

(1)ex 8529 90 65

75

(1)ex 8540 11 11

95

(1)ex 8540 11 15

20

(1)ex 8540 11 19

91

(1)ex 8540 11 19

93

(1)ex 8540 11 91

31

(1)ex 8544 42 90

10

(1)ex 8545 19 90

20

(1)ex 8547 10 10

10

(1)ex 9022 90 90

10

---

(1)  Sellise määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas oleva tootega seotud tollimaksu peatamine, mille CN- või TARIC-koodi või kauba kirjeldust on käesoleva määrusega muudetud.

---

| 31.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1266/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse direktiivi 2007/68/EÜ seoses veinide märgistamisnõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2007/68/EÜ (2) muudetakse direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas esitatud loetelu ning nimetatakse koostisosad, millest tuleb teatada toidu märgistusel, kuna need põhjustavad tundlikel inimestel tõenäoliselt kõrvaltoimeid; selles loetletakse ka teatavad IIIa lisas nimetatud koostisosadest pärit ained, mille puhul on kindlaks tehtud, et need teatavatel tingimustel tõenäoliselt ei põhjusta kõrvaltoimeid, ning mille suhtes seetõttu märgistamisnõudeid ei kohaldata. Lisaks tunnistatakse direktiiviga kehtetuks komisjoni 21. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/26/EÜ, millega koostatakse toidu koostisosade ja ainete loetelu, mis jäetakse ajutiselt välja direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2007/68/EÜ (2) muudetakse direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas esitatud loetelu ning nimetatakse koostisosad, millest tuleb teatada toidu märgistusel, kuna need põhjustavad tundlikel inimestel tõenäoliselt kõrvaltoimeid; selles loetletakse ka teatavad IIIa lisas nimetatud koostisosadest pärit ained, mille puhul on kindlaks tehtud, et need teatavatel tingimustel tõenäoliselt ei põhjusta kõrvaltoimeid, ning mille suhtes seetõttu märgistamisnõudeid ei kohaldata. Lisaks tunnistatakse direktiiviga kehtetuks komisjoni 21. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/26/EÜ, millega koostatakse toidu koostisosade ja ainete loetelu, mis jäetakse ajutiselt välja direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast (3).

| (2) | Kuna märgistamisnõuded avaldavad mõju tööstusele, peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes vajavad uutele nõuetele ülemineku leevendamiseks kohanemisaega, on direktiiviga 2007/68/EÜ uute nõuete kohaldamise lihtsustamiseks ette nähtud ajutised meetmed, millega lubatakse enne 31. maid 2009 turule lastud ja märgistatud toiduaineid, mis vastavad direktiivi 2005/26/EÜ nõuetele, turustada kuni varude ammendumiseni. |
| --- | --- |

(2)

Kuna märgistamisnõuded avaldavad mõju tööstusele, peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes vajavad uutele nõuetele ülemineku leevendamiseks kohanemisaega, on direktiiviga 2007/68/EÜ uute nõuete kohaldamise lihtsustamiseks ette nähtud ajutised meetmed, millega lubatakse enne 31. maid 2009 turule lastud ja märgistatud toiduaineid, mis vastavad direktiivi 2005/26/EÜ nõuetele, turustada kuni varude ammendumiseni.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2009 (4) pikendati nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 (5) IV lisas esitatud määratluse kohaste veinide kohta kehtivat ajutiste meetmetega ettenähtud üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2009 (4) pikendati nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 (5) IV lisas esitatud määratluse kohaste veinide kohta kehtivat ajutiste meetmetega ettenähtud üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2010.

| (4) | Pärast määruse (EÜ) nr 479/2008 kehtetuks tunnistamist sisaldub veinide määratlus nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisas (6). Seega tuleks osutada kõnealusele lisale. |
| --- | --- |

(4)

Pärast määruse (EÜ) nr 479/2008 kehtetuks tunnistamist sisaldub veinide määratlus nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisas (6). Seega tuleks osutada kõnealusele lisale.

| (5) | Kooskõlas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 6 lõike 11 esimese lõiguga vaadatakse IIIa lisas esitatud loetelu regulaarselt uuesti läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda, lähtudes uusimatest teaduslikest andmetest. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 6 lõike 11 esimese lõiguga vaadatakse IIIa lisas esitatud loetelu regulaarselt uuesti läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda, lähtudes uusimatest teaduslikest andmetest.

| (6) | Veinisektoris on korraldatud uued teaduslikud uuringud veini selitusainena kasutatavate piimast pärit kaseiini ja munast pärit ovoalbumiini allergeensuse kohta. Taotluse esitaja väitel põhinevad kõnealused uuringud uutel teaduslikel andmetel, mis näitavad, et heade tootmistavade kohaselt kaseiini ja ovoalbumiiniga selitatud vein ei põhjusta tõenäoliselt kõrvaltoimeid inimestel, kes on allergilised piima või muna suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Veinisektoris on korraldatud uued teaduslikud uuringud veini selitusainena kasutatavate piimast pärit kaseiini ja munast pärit ovoalbumiini allergeensuse kohta. Taotluse esitaja väitel põhinevad kõnealused uuringud uutel teaduslikel andmetel, mis näitavad, et heade tootmistavade kohaselt kaseiini ja ovoalbumiiniga selitatud vein ei põhjusta tõenäoliselt kõrvaltoimeid inimestel, kes on allergilised piima või muna suhtes.

| (7) | Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon taotles 2010. aasta 8. juunil ja 19. juulil, et veini tootmisel selitusabiainetena kasutatavate kaseiini ja ovoalbumiini suhtes märgistusnõudeid ei kohaldataks. |
| --- | --- |

(7)

Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon taotles 2010. aasta 8. juunil ja 19. juulil, et veini tootmisel selitusabiainetena kasutatavate kaseiini ja ovoalbumiini suhtes märgistusnõudeid ei kohaldataks.

| (8) | Komisjon taotles 2010. aasta 14. juulil ja 30. juulil Euroopa Toiduohutusametilt eespool nimetatud ainete kohta teaduslikku arvamust. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon taotles 2010. aasta 14. juulil ja 30. juulil Euroopa Toiduohutusametilt eespool nimetatud ainete kohta teaduslikku arvamust.

| (9) | Selleks et vältida märgistamisnõuete muutmisest ettevõtjatele tulenevat tarbetut koormust, tuleks direktiivi 2007/68/EÜ kohustuslikku rakendamist veinisektoris edasi lükata kuni Euroopa Toiduohutusamet esitab teadusliku hinnangu. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vältida märgistamisnõuete muutmisest ettevõtjatele tulenevat tarbetut koormust, tuleks direktiivi 2007/68/EÜ kohustuslikku rakendamist veinisektoris edasi lükata kuni Euroopa Toiduohutusamet esitab teadusliku hinnangu.

| (10) | Direktiivi 2007/68/EÜ artikli 3 lõikes 3 (millega nähakse ette üleminekuperiood) sätestatud kuupäev tuleks seega asendada kuupäevaga 30. juuni 2012; enne kõnealust kuupäeva turule lastud või märgistatud veine tuleks lubada turustada nende varude ammendumiseni, tingimusel, et need on kooskõlas varem kehtinud õigusaktidega, s.o direktiiviga 2005/26/EÜ. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2007/68/EÜ artikli 3 lõikes 3 (millega nähakse ette üleminekuperiood) sätestatud kuupäev tuleks seega asendada kuupäevaga 30. juuni 2012; enne kõnealust kuupäeva turule lastud või märgistatud veine tuleks lubada turustada nende varude ammendumiseni, tingimusel, et need on kooskõlas varem kehtinud õigusaktidega, s.o direktiiviga 2005/26/EÜ.

| (11) | Seetõttu tuleks direktiivi 2007/68/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks direktiivi 2007/68/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2007/68/EÜ artikli 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid lubavad turustada kuni varude ammendumiseni määruse 1234/2007 XIb lisas määratletud veine, mis vastavad direktiivi 2005/26/EÜ sätetele ja mis on turule lastud või märgistatud enne 30. juunit 2012.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

1

(2)  ELT L 310, 28.11.2007, lk 11.

2

(3)  ELT L 75, 22.3.2005, lk 33.

3

(4)  ELT L 125, 21.5.2009, lk 52.

4

(5)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

5

(6)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

6

---

OTSUSED

| 31.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/29

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2009,

riigiabi C 21/05 (ex PL 45/04) kohta, mida Poola kavatseb anda ettevõtjale Poczta Polska hüvitisena universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9962 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/815/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, (1) eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 30. aprilli 2004. aasta e-kirjaga teatasid Poola ametiasutused vastavalt Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu osaks oleva ühinemisakti IV lisa 3. peatükis sätestatud vahemenetlusele kahest Poola postiettevõtja Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (edaspidi „Poczta Polska”) kasuks kehtestatud abikavast. |
| --- | --- |

(1)

30. aprilli 2004. aasta e-kirjaga teatasid Poola ametiasutused vastavalt Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu osaks oleva ühinemisakti IV lisa 3. peatükis sätestatud vahemenetlusele kahest Poola postiettevõtja Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (edaspidi „Poczta Polska”) kasuks kehtestatud abikavast.

| (2) | Need kaks abikava registreeriti järgmiste numbrite all: PL 45/04: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks ja PL 49/04: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks. |
| --- | --- |

(2)

Need kaks abikava registreeriti järgmiste numbrite all: PL 45/04: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks ja PL 49/04: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks.

| (3) | Komisjon palus lisateavet 26. juulil 2004, 26. novembril 2004 ja 7. veebruaril 2005. Poola ametiasutused esitasid lisateabe 10. septembri 2004. aasta, 27. oktoobri 2004. aasta, 3. detsembri 2004. aasta ja 29. märtsi 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus lisateavet 26. juulil 2004, 26. novembril 2004 ja 7. veebruaril 2005. Poola ametiasutused esitasid lisateabe 10. septembri 2004. aasta, 27. oktoobri 2004. aasta, 3. detsembri 2004. aasta ja 29. märtsi 2005. aasta kirjaga.

| (4) | Kaks Poola ametiasutuste ja komisjoni talituste vahelist kohtumist toimusid 25. oktoobril 2004 ja 31. jaanuaril 2005. 20. juunil 2005 sai komisjon Poola ametiasutustelt lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Kaks Poola ametiasutuste ja komisjoni talituste vahelist kohtumist toimusid 25. oktoobril 2004 ja 31. jaanuaril 2005. 20. juunil 2005 sai komisjon Poola ametiasutustelt lisateavet.

| (5) | 29. juuni 2005. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat oma otsusest algatada kahe abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Need kaks abikava registreeriti järgmiste numbrite all: C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks ja C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks. |
| --- | --- |

(5)

29. juuni 2005. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat oma otsusest algatada kahe abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Need kaks abikava registreeriti järgmiste numbrite all: C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks ja C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks.

| (6) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (7) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

| (8) | Poola esitas oma märkused 9. augusti 2005. aasta kirjaga. 10. jaanuaril 2006 toimus Poola ametiasutuste ja komisjoni vaheline kohtumine. Komisjon palus lisateavet 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Poola esitas oma märkused 9. augusti 2005. aasta kirjaga. 10. jaanuaril 2006 toimus Poola ametiasutuste ja komisjoni vaheline kohtumine. Komisjon palus lisateavet 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga.

| (9) | 10. veebruari 2006. aasta kirjaga teavitasid Poola ametiasutused komisjoni oma kavatsusest võtta tagasi teatis, mis käsitleb abikava C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks. Vastavalt komisjoni 27. veebruari 2006. aasta palvele teatasid Poola ametiasutused 13. märtsi 2006. aasta kirjas, et nad ei jätka abikava, mida käsitletakse eespool nimetatud teatises, ja muutsid investeerimisabi andmise võimaluse kõrvaldamiseks abikava õiguslikku raamistikku (4). |
| --- | --- |

(9)

10. veebruari 2006. aasta kirjaga teavitasid Poola ametiasutused komisjoni oma kavatsusest võtta tagasi teatis, mis käsitleb abikava C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks. Vastavalt komisjoni 27. veebruari 2006. aasta palvele teatasid Poola ametiasutused 13. märtsi 2006. aasta kirjas, et nad ei jätka abikava, mida käsitletakse eespool nimetatud teatises, ja muutsid investeerimisabi andmise võimaluse kõrvaldamiseks abikava õiguslikku raamistikku (4).

| (10) | 27. aprillil 2006 tegi komisjon otsuse lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus seoses abikavaga C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks, sest abikava rakendamata jätmise tõttu puudus alus menetluse jätkamiseks (5). |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2006 tegi komisjon otsuse lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus seoses abikavaga C 22/05: Riigiabi Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamisega seotud investeeringuks, sest abikava rakendamata jätmise tõttu puudus alus menetluse jätkamiseks (5).

| (11) | 23. veebruari 2006. aasta kirjas saatsid Poola ametiasutused komisjonile lisateavet seoses riigiabi juhtumiga C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks. Nad märkisid siiski, et 2004. ja 2005. aastal ei maksnud riik Poczta Polskale hüvitist universaalse postiteenuse osutamise eest. Kõnealust abikava ei ole 2004. ja 2005. aastal rahastatud ega rakendatud. |
| --- | --- |

(11)

23. veebruari 2006. aasta kirjas saatsid Poola ametiasutused komisjonile lisateavet seoses riigiabi juhtumiga C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks. Nad märkisid siiski, et 2004. ja 2005. aastal ei maksnud riik Poczta Polskale hüvitist universaalse postiteenuse osutamise eest. Kõnealust abikava ei ole 2004. ja 2005. aastal rahastatud ega rakendatud.

| (12) | 9. jaanuaril 2007 otsustas komisjon osaliselt lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse seoses abikavaga C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks aastatel 2004–2005, kuna abikava rakendamata jätmise tõttu 2004. ja 2005. aastal puudus alus menetluse jätkamiseks. EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus oli avatud alates 1. jaanuarist 2006 (6). Komisjon küsis 3. jaanuari 2007. aasta kirjas teavet kõnealuse abikava kohta ajavahemikul alates 2006. aastast. Poola ametiasutused vastasid 1. veebruari 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(12)

9. jaanuaril 2007 otsustas komisjon osaliselt lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse seoses abikavaga C 21/05: Hüvitis Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamiseks aastatel 2004–2005, kuna abikava rakendamata jätmise tõttu 2004. ja 2005. aastal puudus alus menetluse jätkamiseks. EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus oli avatud alates 1. jaanuarist 2006 (6). Komisjon küsis 3. jaanuari 2007. aasta kirjas teavet kõnealuse abikava kohta ajavahemikul alates 2006. aastast. Poola ametiasutused vastasid 1. veebruari 2007. aasta kirjaga.

| (13) | Poczta Polskal oli avalikku teenust osutava ettevõtja staatus ja ta tegutses 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtja Poczta Polska kohta) alusel. Oma 24. aprilli 2007. aasta otsuses riigiabi juhtumi E 12/05 (piiramatu riigitagatis Poczta Polskale) kohta leidis komisjon, et kuna Poczta Polska ei saanud oma õigusliku seisundi tõttu minna pankrotti, oli ettevõtjal piiramatu riigitagatis (7). |
| --- | --- |

(13)

Poczta Polskal oli avalikku teenust osutava ettevõtja staatus ja ta tegutses 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtja Poczta Polska kohta) alusel. Oma 24. aprilli 2007. aasta otsuses riigiabi juhtumi E 12/05 (piiramatu riigitagatis Poczta Polskale) kohta leidis komisjon, et kuna Poczta Polska ei saanud oma õigusliku seisundi tõttu minna pankrotti, oli ettevõtjal piiramatu riigitagatis (7).

| (14) | ELi Nõukogu poolt 11. aprillil 2006 vastu võetud kava kohaselt pidi Poczta Polska omandiõiguse muutmine toimuma kahes etapis – turuleviimine ja erastamine. 25. juunil 2008 teatas Poola komisjonile, et 25. aprillil 2008 oli jõustunud uus 11. aprilli 2008. aasta seadus, millega muudeti seda seadust, mille tõttu ei olnud Poczta Polska suhtes võimalik kohaldada tavapärast pankrotimenetlust. Uue seaduse alusel ei olnud komisjonile siiski selge, millist õiguskorda Poczta Polska suhtes kohaldatakse, kuna tundus, et tema õiguslikku seisundit ei olnud muudetud. |
| --- | --- |

(14)

ELi Nõukogu poolt 11. aprillil 2006 vastu võetud kava kohaselt pidi Poczta Polska omandiõiguse muutmine toimuma kahes etapis – turuleviimine ja erastamine. 25. juunil 2008 teatas Poola komisjonile, et 25. aprillil 2008 oli jõustunud uus 11. aprilli 2008. aasta seadus, millega muudeti seda seadust, mille tõttu ei olnud Poczta Polska suhtes võimalik kohaldada tavapärast pankrotimenetlust. Uue seaduse alusel ei olnud komisjonile siiski selge, millist õiguskorda Poczta Polska suhtes kohaldatakse, kuna tundus, et tema õiguslikku seisundit ei olnud muudetud.

| (15) | Omandiõiguse muutmise esimene etapp viidi ellu 5. septembri 2008. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtja Poczta Polska turuleviimise kohta) (8) alusel, millega Poczta Polska muudeti riigiettevõtjast aktsiaseltsiks (Spółka akcyjna), milles riik omab 100 % aktsiatest. Selle tulemusena kaotas Poczta Polska õigusliku seisundi, mille tõttu ta ei saanud minna pankrotti. Poczta Polskale antud piiramatu riigitagatis oli seega tühistatud ja kõnealuse äriühingu suhtes võib nüüd kohaldada tavapärast pankrotimenetlust. |
| --- | --- |

(15)

Omandiõiguse muutmise esimene etapp viidi ellu 5. septembri 2008. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtja Poczta Polska turuleviimise kohta) (8) alusel, millega Poczta Polska muudeti riigiettevõtjast aktsiaseltsiks (Spółka akcyjna), milles riik omab 100 % aktsiatest. Selle tulemusena kaotas Poczta Polska õigusliku seisundi, mille tõttu ta ei saanud minna pankrotti. Poczta Polskale antud piiramatu riigitagatis oli seega tühistatud ja kõnealuse äriühingu suhtes võib nüüd kohaldada tavapärast pankrotimenetlust.

| (16) | Poola ametiasutuste ja komisjoni vahel toimus mitu kohtumist – 27. juunil 2007, 20. juulil 2007, 26. septembril 2007 ja 25. juulil 2008. |
| --- | --- |

(16)

Poola ametiasutuste ja komisjoni vahel toimus mitu kohtumist – 27. juunil 2007, 20. juulil 2007, 26. septembril 2007 ja 25. juulil 2008.

| (17) | Pärast kohtumisi esitasid Poola ametiasutused täiendavat teavet, mille komisjon registreeris 7. detsembril 2007 (A/40109/a), 8. veebruaril 2008 (A/2536), 15. aprillil 2008 (A/7047), 28. aprillil 2008 (A/8137), 18. juunil 2008 (A/13261), 7. novembril 2008 (A/23609), 6. jaanuaril 2009 (A/191), 2. veebruaril 2009 (A/2483), 29. aprillil 2009 (A/10409), 15. juunil 2009 (A/14530), 4. septembril 2009 (A/19121), 14. septembril 2009 (A/19796), 25. septembril 2009 (A/20558), 1. oktoobril 2009 (A/20997) ja 2. novembril 2009 (A/23309). |
| --- | --- |

(17)

Pärast kohtumisi esitasid Poola ametiasutused täiendavat teavet, mille komisjon registreeris 7. detsembril 2007 (A/40109/a), 8. veebruaril 2008 (A/2536), 15. aprillil 2008 (A/7047), 28. aprillil 2008 (A/8137), 18. juunil 2008 (A/13261), 7. novembril 2008 (A/23609), 6. jaanuaril 2009 (A/191), 2. veebruaril 2009 (A/2483), 29. aprillil 2009 (A/10409), 15. juunil 2009 (A/14530), 4. septembril 2009 (A/19121), 14. septembril 2009 (A/19796), 25. septembril 2009 (A/20558), 1. oktoobril 2009 (A/20997) ja 2. novembril 2009 (A/23309).

II.   ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   Abisaaja

| (18) | Poczta Polska on tegev riiklik postiettevõtja, mis asutati 1. jaanuaril 1992 kommunikatsiooniministri 4. detsembri 1991. aasta määrusega ning posti- ja telekommunikatsiooniameti posti- ja telekommunikatsiooniüksusteks ümberkujundamise tulemusel. |
| --- | --- |

(18)

Poczta Polska on tegev riiklik postiettevõtja, mis asutati 1. jaanuaril 1992 kommunikatsiooniministri 4. detsembri 1991. aasta määrusega ning posti- ja telekommunikatsiooniameti posti- ja telekommunikatsiooniüksusteks ümberkujundamise tulemusel.

| (19) | Vastavalt 12. juuni 2003. aasta postiseadusele (edaspidi „postiseadus”) (9) on Poczta Polska ülesanne (10) osutada universaalset postiteenust kogu Poola Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt 12. juuni 2003. aasta postiseadusele (edaspidi „postiseadus”) (9) on Poczta Polska ülesanne (10) osutada universaalset postiteenust kogu Poola Vabariigi territooriumil.

| (20) | Poczta Polska arengustrateegia 2004–2006 rakendamise kaudu muudeti Poczta Polska valdusettevõtjaks. Pärast nimetatud muudatusi hõlmab riigi osalusega Poczta Polska kontsern järgmisi tütarettevõtjaid:






  — | Bank Pocztowy S.A, milles Poczta Polskal on 75 % suurune osalus (edaspidi „Bank Pocztowy”); |
| --- | --- | --- |

(20)

Poczta Polska arengustrateegia 2004–2006 rakendamise kaudu muudeti Poczta Polska valdusettevõtjaks. Pärast nimetatud muudatusi hõlmab riigi osalusega Poczta Polska kontsern järgmisi tütarettevõtjaid:

—

Bank Pocztowy S.A, milles Poczta Polskal on 75 % suurune osalus (edaspidi „Bank Pocztowy”);

| — | Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A. – pensionifond, milles Poczta Polskal on 33 % suurune osalus; |
| --- | --- |

—

Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A. – pensionifond, milles Poczta Polskal on 33 % suurune osalus;

| — | Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. – finantsteenuste äriühing, milles Poczta Polskal on 60 % suurune osalus (edaspidi „PAUF”); |
| --- | --- |

—

Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. – finantsteenuste äriühing, milles Poczta Polskal on 60 % suurune osalus (edaspidi „PAUF”);

| — | Post Media Serwis Sp. z o.o. (11) – ametlikult liisinguteenuste osutaja, kes keskendub praegu reklaamile, edendustegevusele ja kirjastamisele; see kuulub täielikult Poczta Polskale; |
| --- | --- |

—

Post Media Serwis Sp. z o.o. (11) – ametlikult liisinguteenuste osutaja, kes keskendub praegu reklaamile, edendustegevusele ja kirjastamisele; see kuulub täielikult Poczta Polskale;

| — | Postdata S.A. (IT-süsteemi pakkuja, milles Poczta Polskal on 51 % suurune osalus); |
| --- | --- |

—

Postdata S.A. (IT-süsteemi pakkuja, milles Poczta Polskal on 51 % suurune osalus);

| — | Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych – vastastikune kindlustusselts, mis kuulub täielikult Poczta Polskale (edaspidi „PTUW”). |
| --- | --- |

—

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych – vastastikune kindlustusselts, mis kuulub täielikult Poczta Polskale (edaspidi „PTUW”).

| (21) | 2007. aastal osutas äriühing oma teenuseid 8 692 postkontori kaudu, millest 53 % asusid maapiirkonnas ja 47 % linnades. Poczta Polska on Poola suurim tööandja; 2006. aastal oli tal üle 95 000 töötaja. |
| --- | --- |

(21)

2007. aastal osutas äriühing oma teenuseid 8 692 postkontori kaudu, millest 53 % asusid maapiirkonnas ja 47 % linnades. Poczta Polska on Poola suurim tööandja; 2006. aastal oli tal üle 95 000 töötaja.

| (22) | Poczta Polska tegutseb peamiselt postisektoris. Lisaks universaalsele postiteenusele (reserveeritud ja reserveerimata) osutab äriühing vabu teenuseid, mis ei ole oma laadilt universaalsed, näiteks kiirkulleriteenused, filateeliateenused ning ajakirjanduse levitamise või otseturundusteenused. |
| --- | --- |

(22)

Poczta Polska tegutseb peamiselt postisektoris. Lisaks universaalsele postiteenusele (reserveeritud ja reserveerimata) osutab äriühing vabu teenuseid, mis ei ole oma laadilt universaalsed, näiteks kiirkulleriteenused, filateeliateenused ning ajakirjanduse levitamise või otseturundusteenused.

| (23) | Riiklike postiteenuste mahtude pideva vähenemise tulemusena eelkõige maapiirkonna kontorites on Poola Postiamet juba mitu aastat arendanud finants- ja muud äritegevust ning teinud koostööd mõne finants- või kindlustusettevõtjaga, et kasutada maksimaalselt ära oma infrastruktuuri ja inimressursse, täites samal ajal kohustuslikku kättesaadavuse nõuet. Praegu tegeletakse paari kahjumliku kaubandusliku teenuse osutamise lõpetamisega 2008. aasta lõpus algatatud paranduskava raames. Lisaks sellele kavatseb Poczta Polska lähiajal suurendada Bank Pocztowy, PAUFi ja PTUW eest osutatavate teenuste arvu ja mahtu, mis koos praegu toimuva siirdehindade läbivaatamisega peaks Poola ootuste kohaselt tagama Poczta Polska kontsernile mõne aasta jooksul rahuldava tulu tegevustelt, mida tehakse kõnealuste tütarettevõtjate eest. |
| --- | --- |

(23)

Riiklike postiteenuste mahtude pideva vähenemise tulemusena eelkõige maapiirkonna kontorites on Poola Postiamet juba mitu aastat arendanud finants- ja muud äritegevust ning teinud koostööd mõne finants- või kindlustusettevõtjaga, et kasutada maksimaalselt ära oma infrastruktuuri ja inimressursse, täites samal ajal kohustuslikku kättesaadavuse nõuet. Praegu tegeletakse paari kahjumliku kaubandusliku teenuse osutamise lõpetamisega 2008. aasta lõpus algatatud paranduskava raames. Lisaks sellele kavatseb Poczta Polska lähiajal suurendada Bank Pocztowy, PAUFi ja PTUW eest osutatavate teenuste arvu ja mahtu, mis koos praegu toimuva siirdehindade läbivaatamisega peaks Poola ootuste kohaselt tagama Poczta Polska kontsernile mõne aasta jooksul rahuldava tulu tegevustelt, mida tehakse kõnealuste tütarettevõtjate eest.

| (24) | Poczta Polska finantstegevus hõlmab Bank Pocztowyle (PKO BP panga ja Poczta Polska tütarettevõtja) kuuluvate toodete, st laenude, kontode ja deposiitide müüki, liisinguteenuseid (Poczta Polska tütarettevõtja Post Media Serwis’i kaudu), mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas raha ülekandeid pangakontodele, sularaha kättetoimetamist adressaadi koju rahakaardi kujul, raadio- ja televisioonilitsentsitasude kogumist, eri pankade väljastatud pangatšekkide töötlemist ja sularahalaenusid. Poczta Polska tegutseb ka kindlustusturul, turustades Poczta Polskaga kapitalisidemeid omavate ettevõtete, s.o PAUFi, OFE Pocztylioni ja TUW Pocztowe (12) kindlustus- ja finantstooteid. Samuti haldab Poczta Polska pensionifondi Pocztylion-Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(24)

Poczta Polska finantstegevus hõlmab Bank Pocztowyle (PKO BP panga ja Poczta Polska tütarettevõtja) kuuluvate toodete, st laenude, kontode ja deposiitide müüki, liisinguteenuseid (Poczta Polska tütarettevõtja Post Media Serwis’i kaudu), mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas raha ülekandeid pangakontodele, sularaha kättetoimetamist adressaadi koju rahakaardi kujul, raadio- ja televisioonilitsentsitasude kogumist, eri pankade väljastatud pangatšekkide töötlemist ja sularahalaenusid. Poczta Polska tegutseb ka kindlustusturul, turustades Poczta Polskaga kapitalisidemeid omavate ettevõtete, s.o PAUFi, OFE Pocztylioni ja TUW Pocztowe (12) kindlustus- ja finantstooteid. Samuti haldab Poczta Polska pensionifondi Pocztylion-Arka PTE S.A.

| (25) | Lisaks osutab Poczta Polska ka infotehnoloogiateenuseid oma tütarettevõtja Postdata kaudu ja e-kaubanduse teenuseid. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks osutab Poczta Polska ka infotehnoloogiateenuseid oma tütarettevõtja Postdata kaudu ja e-kaubanduse teenuseid.

| (26) | Organisatsiooniliselt kuulub Poczta Polskasse (13):






  — | neli äriüksust (kasumikeskused): postiteenuste keskus, litsentsitud teenuste keskus, logistikakeskus ja postivõrgu keskus; |
| --- | --- | --- |

(26)

Organisatsiooniliselt kuulub Poczta Polskasse (13):

—

neli äriüksust (kasumikeskused): postiteenuste keskus, litsentsitud teenuste keskus, logistikakeskus ja postivõrgu keskus;

| — | viis tugiüksust: infotehnoloogiakeskus, infrastruktuurikeskus, finantsteenuste keskus, ohutuse juhtimise keskus ja raamatupidamiskeskus; |
| --- | --- |

—

viis tugiüksust: infotehnoloogiakeskus, infrastruktuurikeskus, finantsteenuste keskus, ohutuse juhtimise keskus ja raamatupidamiskeskus;

| — | peadirektoraat. |
| --- | --- |

—

peadirektoraat.

Image

| (27) | 2006. eelarveaastal oli Poczta Polska käive 6,289 miljardit Poola zlotti, (14) tegevuskasum 146 miljonit ja puhaskasum 124 miljonit Poola zlotti. 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli Poczta Polska omakapital 1,573 miljardit Poola zlotti, kohustused kokku, sealhulgas eraldised kohustuste katmiseks, 2,597 miljardit Poola zlotti, millest lühiajalised kohustused moodustasid 1,525 miljardit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(27)

2006. eelarveaastal oli Poczta Polska käive 6,289 miljardit Poola zlotti, (14) tegevuskasum 146 miljonit ja puhaskasum 124 miljonit Poola zlotti. 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli Poczta Polska omakapital 1,573 miljardit Poola zlotti, kohustused kokku, sealhulgas eraldised kohustuste katmiseks, 2,597 miljardit Poola zlotti, millest lühiajalised kohustused moodustasid 1,525 miljardit Poola zlotti.

| (28) | Poczta Polska osutab teenuseid kolmes tegevusliinis:






  — | põhitegevus (universaalne postiteenus, lepingulised teenused ja kaubandusteenused); |
| --- | --- | --- |

(28)

Poczta Polska osutab teenuseid kolmes tegevusliinis:

—

põhitegevus (universaalne postiteenus, lepingulised teenused ja kaubandusteenused);

| — | abitegevus (abitegevus Poczta Polska ettevõttesiseste vajaduste (15) katmiseks, et toetada põhitegevust, müüki ja juhtimist, nt transporditeenused, vara ja sularahaveostega tegelevate töötajate kaitse ning ladustamisteenused); |
| --- | --- |

—

abitegevus (abitegevus Poczta Polska ettevõttesiseste vajaduste (15) katmiseks, et toetada põhitegevust, müüki ja juhtimist, nt transporditeenused, vara ja sularahaveostega tegelevate töötajate kaitse ning ladustamisteenused);

| — | sotsiaalne tegevus (selliste teenuste nagu majutus-, toitlustus-, ravi- ja haridusteenused (16) osutamine töötajatele). |
| --- | --- |

—

sotsiaalne tegevus (selliste teenuste nagu majutus-, toitlustus-, ravi- ja haridusteenused (16) osutamine töötajatele).

| (29) | 2006. aastal tuli 99 % Poczta Polska käibest põhitegevusest, mis koosneb i) universaalsest postiteenusest (reserveeritud ja reserveerimata), ii) lepingulistest teenustest (peamiselt muud postiteenused, mis ei kuulu universaalse postiteenuse alla; finantsteenused, näiteks sularahamaksed pangakontodele ning Bank Pocztowy laenude ja deposiitide haldamine; raadio- ja televisioonilitsentside haldamine ning kindlustusvahendus) ja iii) kaubandusteenustest (peamiselt kauba müük, filateelia, õpikute tellimine posti teel, välisvaluutas kauplemine). |
| --- | --- |

(29)

2006. aastal tuli 99 % Poczta Polska käibest põhitegevusest, mis koosneb i) universaalsest postiteenusest (reserveeritud ja reserveerimata), ii) lepingulistest teenustest (peamiselt muud postiteenused, mis ei kuulu universaalse postiteenuse alla; finantsteenused, näiteks sularahamaksed pangakontodele ning Bank Pocztowy laenude ja deposiitide haldamine; raadio- ja televisioonilitsentside haldamine ning kindlustusvahendus) ja iii) kaubandusteenustest (peamiselt kauba müük, filateelia, õpikute tellimine posti teel, välisvaluutas kauplemine).

II.2.   Poczta Polskale ülesandeks antud universaalne postiteenus

| (30) | 12. juuli 2003. aasta postiseaduse artikli 46 lõikega 2 (17) on Poczta Polskale antud ülesanne osutada universaalset postiteenust Poola Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

(30)

12. juuli 2003. aasta postiseaduse artikli 46 lõikega 2 (17) on Poczta Polskale antud ülesanne osutada universaalset postiteenust Poola Vabariigi territooriumil.

| (31) | Postiseaduse artikli 3 lõikes 25 on universaalse postiteenusena määratletud järgmised postiteenused:






  — | järgmiste postisaadetiste vormistamine, transport ja kättetoimetamine:






  — | kirisaadetised kaaluga kuni 2 000 grammi, kaasa arvatud tähtkirjad ja deklareeritud väärtusega väärtkirjad; |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Postiseaduse artikli 3 lõikes 25 on universaalse postiteenusena määratletud järgmised postiteenused:

—

järgmiste postisaadetiste vormistamine, transport ja kättetoimetamine:

—

kirisaadetised kaaluga kuni 2 000 grammi, kaasa arvatud tähtkirjad ja deklareeritud väärtusega väärtkirjad;

| — | postipakid kaaluga kuni 10 000 grammi, kaasa arvatud väärtpakid; |
| --- | --- |

—

postipakid kaaluga kuni 10 000 grammi, kaasa arvatud väärtpakid;

| — | pimedate isikute postisaadetised; |
| --- | --- |

—

pimedate isikute postisaadetised;

| — | välismaalt saadetud kuni 20 000 grammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamine; |
| --- | --- |

—

välismaalt saadetud kuni 20 000 grammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamine;

| — | postirahakaartide käitlemine, |
| --- | --- |

—

postirahakaartide käitlemine,

mida osutatakse riigisisese ja rahvusvahelise postiliikluse raames Poola Vabariigi territooriumil järjepidevalt, ühesugustel tingimustel ja mõistliku hinna eest, tagades õigusega ette nähtud kvaliteedi ning postkastide tühjendamise ja postisaadetiste kättetoimetamise vähemalt igal tööpäeval ning mitte harvemini kui viiel päeval nädalas.

| (32) | Universaalse postiteenuse osutamise tingimused on määratletud infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määruses universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta (18). |
| --- | --- |

(32)

Universaalse postiteenuse osutamise tingimused on määratletud infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määruses universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta (18).

| (33) | Kohaletoimetamise ajad on määratletud järgmiselt:
  —   täht- ja väärtkirjad: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %;
  —   lihtkirjad (tavaline post): D + 3 85 %, D + 5 97 %;
  —   täht- ja väärtpakid (kiirpost): D + 1 80 %;
  —   lihtpakid: D + 3 90 %. |
| --- | --- |

(33)

Kohaletoimetamise ajad on määratletud järgmiselt:

—   täht- ja väärtkirjad: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %;

—   lihtkirjad (tavaline post): D + 3 85 %, D + 5 97 %;

—   täht- ja väärtpakid (kiirpost): D + 1 80 %;

—   lihtpakid: D + 3 90 %.

| (34) | Postkontor tuleks avada:






  — | maapiirkonnas iga 7 000 elaniku kohta; |
| --- | --- | --- |

(34)

Postkontor tuleks avada:

—

maapiirkonnas iga 7 000 elaniku kohta;

| — | linnas iga 65 km2 kohta. |
| --- | --- |

—

linnas iga 65 km2 kohta.

| (35) | Igas kommuunis (gmina), kus on üle 2 500 elaniku, peaks olema vähemalt üks postkontor. Vähem kui 2 500 elanikuga kommuuni võib teenindada naaberkommuuni postkontor või liikuv postkontor, tingimusel et see tagab kvaliteetsema teenuse või kohalikud ametivõimud on eelnevalt selleks loa andnud. Iga teeninduspunkt peab olema avatud vähemalt viiel päeval nädalas. |
| --- | --- |

(35)

Igas kommuunis (gmina), kus on üle 2 500 elaniku, peaks olema vähemalt üks postkontor. Vähem kui 2 500 elanikuga kommuuni võib teenindada naaberkommuuni postkontor või liikuv postkontor, tingimusel et see tagab kvaliteetsema teenuse või kohalikud ametivõimud on eelnevalt selleks loa andnud. Iga teeninduspunkt peab olema avatud vähemalt viiel päeval nädalas.

| (36) | Postiseaduse artiklis 47 on määratletud Poczta Polskale reserveeritud teenused. Need teenused on:






  — | järgmiste riigisiseste postisaadetiste vormistamine, transport ja kättetoimetamine:






  — | kirisaadetised (praegu kaaluga kuni 50 grammi), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Postiseaduse artiklis 47 on määratletud Poczta Polskale reserveeritud teenused. Need teenused on:

—

järgmiste riigisiseste postisaadetiste vormistamine, transport ja kättetoimetamine:

—

kirisaadetised (praegu kaaluga kuni 50 grammi),

| — | otsepost (praegu kaaluga kuni 50 grammi), |
| --- | --- |

—

otsepost (praegu kaaluga kuni 50 grammi),

| — | muud postisaadetised, v.a eespool nimetatud, mis on pandud posti viisil, mis ei võimalda kontrollida nende sisu (praegu kaaluga kuni 50 grammi), |
| --- | --- |

—

muud postisaadetised, v.a eespool nimetatud, mis on pandud posti viisil, mis ei võimalda kontrollida nende sisu (praegu kaaluga kuni 50 grammi),

| — | rahvusvaheliste postisaadetiste (praegu kaaluga kuni 50 grammi) vormistamine, transport ja kättetoimetamine. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste postisaadetiste (praegu kaaluga kuni 50 grammi) vormistamine, transport ja kättetoimetamine.

| (37) | Postiseaduse artikli 47 kohaselt tuleks universaalse postiteenuse osutamise tasude kehtestamisel võtta arvesse nende osutamise maksumust, tasud peaksid olema ühetaolised kogu riigi territooriumil, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(37)

Postiseaduse artikli 47 kohaselt tuleks universaalse postiteenuse osutamise tasude kehtestamisel võtta arvesse nende osutamise maksumust, tasud peaksid olema ühetaolised kogu riigi territooriumil, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.

| (38) | Lisaks sellele on sama seadusega sõnaselgelt keelatud subsideerida reserveerimata universaalset postiteenust reserveeritud teenustest saadud tuluga. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks sellele on sama seadusega sõnaselgelt keelatud subsideerida reserveerimata universaalset postiteenust reserveeritud teenustest saadud tuluga.

| (39) | 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta) artikli 12 kohaselt peab Poczta Polska tuginema äritegevuses omaenda äriplaanidele, järgides kulutasuvuse ja majandusliku tõhususe põhimõtteid. |
| --- | --- |

(39)

30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta) artikli 12 kohaselt peab Poczta Polska tuginema äritegevuses omaenda äriplaanidele, järgides kulutasuvuse ja majandusliku tõhususe põhimõtteid.

| (40) | Poola kavatseb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/6/EÜ (millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega) alusel kaotada seaduslikud monopolid postiteenuste turul hiljemalt 31. detsembriks 2012. |
| --- | --- |

(40)

Poola kavatseb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/6/EÜ (millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega) alusel kaotada seaduslikud monopolid postiteenuste turul hiljemalt 31. detsembriks 2012.

II.3.   Hinnatav meede

| (41) | Poola ametiasutused kavatsevad 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta) (19) artikli 17, postiseaduse, infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määruse (universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta) ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruse alusel anda Poczta Polskale toetusi, et hüvitada universaalse postiteenuse osutamisega seoses tekkida võivad kahjud. |
| --- | --- |

(41)

Poola ametiasutused kavatsevad 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta) (19) artikli 17, postiseaduse, infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määruse (universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta) ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruse alusel anda Poczta Polskale toetusi, et hüvitada universaalse postiteenuse osutamisega seoses tekkida võivad kahjud.

| (42) | Kõnealused toetused antakse tagantjärele teatava eelarveaasta võimaliku kahjumi alusel. Toetuste summa on piiratud kantud kahjude summaga. |
| --- | --- |

(42)

Kõnealused toetused antakse tagantjärele teatava eelarveaasta võimaliku kahjumi alusel. Toetuste summa on piiratud kantud kahjude summaga.

| (43) | Komisjon keskendus oma põhjalikus hinnangus abikava kohta küsimusele, kas meede on kooskõlas kokkusobivuse tingimustega, mis on sätestatud ühenduse raamistikus riigiabi kohta, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena. Analüüsi käigus püüti peamiselt saada piisav kinnitus selle kohta, et riik ei hüvita ülemäära täiendavaid puhaskulusid, (20) mis Poczta Polskal tekivad universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisel. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon keskendus oma põhjalikus hinnangus abikava kohta küsimusele, kas meede on kooskõlas kokkusobivuse tingimustega, mis on sätestatud ühenduse raamistikus riigiabi kohta, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena. Analüüsi käigus püüti peamiselt saada piisav kinnitus selle kohta, et riik ei hüvita ülemäära täiendavaid puhaskulusid, (20) mis Poczta Polskal tekivad universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisel.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (44) | Teistelt huvitatud isikutelt ei saadud märkusi. |
| --- | --- |

(44)

Teistelt huvitatud isikutelt ei saadud märkusi.

IV.   POOLA MÄRKUSED

| (45) | Poola esitas oma märkused uurimise käigus (vt eespool punkt 17). |
| --- | --- |

(45)

Poola esitas oma märkused uurimise käigus (vt eespool punkt 17).

IV.1.   Esitatud teave

| (46) | Poola esitas teavet Poczta Polska organisatsioonilise struktuuri, tegevuse ja asjaomaste turgude kohta, kus ettevõtja tegutseb (vt jagu II.1) ning kohaldatavate õigusaktide, asjakohaste raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohta, riikliku järelevalveasutuse asjakohased andmed ja aruanded kuluarvestussüsteemi kooskõla kohta postiseaduse artikliga 52 ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusega (edaspidi „rahandusministri määrus”). |
| --- | --- |

(46)

Poola esitas teavet Poczta Polska organisatsioonilise struktuuri, tegevuse ja asjaomaste turgude kohta, kus ettevõtja tegutseb (vt jagu II.1) ning kohaldatavate õigusaktide, asjakohaste raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohta, riikliku järelevalveasutuse asjakohased andmed ja aruanded kuluarvestussüsteemi kooskõla kohta postiseaduse artikliga 52 ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusega (edaspidi „rahandusministri määrus”).

| (47) | Eelkõige tegi Poola komisjonile kättesaadavaks sellised asjakohased õigusaktid nagu 30. juuli 1997. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta, 12. juuli 2003. aasta postiseadus ja selle muudatused, rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrus ja 5. septembri 2008. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska turuleviimise kohta. |
| --- | --- |

(47)

Eelkõige tegi Poola komisjonile kättesaadavaks sellised asjakohased õigusaktid nagu 30. juuli 1997. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta, 12. juuli 2003. aasta postiseadus ja selle muudatused, rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrus ja 5. septembri 2008. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska turuleviimise kohta.

| (48) | Poola esitas üksikasjaliku teabe raamatupidamise lahususe ja kulude jaotamise meetodite kohta, mille postiettevõtja vastu võttis, et määrata kindlaks universaalse postiteenuse kulud (21). |
| --- | --- |

(48)

Poola esitas üksikasjaliku teabe raamatupidamise lahususe ja kulude jaotamise meetodite kohta, mille postiettevõtja vastu võttis, et määrata kindlaks universaalse postiteenuse kulud (21).

| (49) | Poola esitas andmed eri kategooria kulude ja tulude kohta, tulud ja kulud vastavalt tegevusvaldkonnale, (22) üksikute teenuste üksikasjalikud tulud ja kulud, finantsaruanded ja muud finantsandmed. |
| --- | --- |

(49)

Poola esitas andmed eri kategooria kulude ja tulude kohta, tulud ja kulud vastavalt tegevusvaldkonnale, (22) üksikute teenuste üksikasjalikud tulud ja kulud, finantsaruanded ja muud finantsandmed.

| (50) | Komisjonile on tehtud kättesaadavaks kõik riikliku järelevalveasutuse poolt kord aastas avaldatud varasemad aruanded (23). |
| --- | --- |

(50)

Komisjonile on tehtud kättesaadavaks kõik riikliku järelevalveasutuse poolt kord aastas avaldatud varasemad aruanded (23).

IV.2.   Poczta Polska raamatupidamissüsteem

| (51) | Poola ametiasutused märkisid, et Poczta Polska ettevõttesisene raamatupidamissüsteem toimib järjekindlalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel kooskõlas postiseaduse sätetega, millega võetakse Poola õigusaktidesse üle direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõige 2, millega kehtestatakse universaalteenuse osutajate ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis eraldi raamatupidamisarvestused. |
| --- | --- |

(51)

Poola ametiasutused märkisid, et Poczta Polska ettevõttesisene raamatupidamissüsteem toimib järjekindlalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel kooskõlas postiseaduse sätetega, millega võetakse Poola õigusaktidesse üle direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõige 2, millega kehtestatakse universaalteenuse osutajate ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis eraldi raamatupidamisarvestused.

| (52) | Poola postiseaduse artikli 52 lõike 1 (24) ja lõike 2 (25) kohaselt peab Poczta Polska pidama raamatupidamisarvestust viisil, mis i) võimaldab arvutada kulusid eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta (nii universaalteenus kui ka muud teenused) ning ii) võimaldab arvutada ühiku hinda. Vastavalt postiseadusele andis rahandusminister 24. detsembril 2003 välja määruse universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta (26). Kõnealuse määrusega, (27) mis jõustus 1. jaanuaril 2004, rakendatakse direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõiget 3. |
| --- | --- |

(52)

Poola postiseaduse artikli 52 lõike 1 (24) ja lõike 2 (25) kohaselt peab Poczta Polska pidama raamatupidamisarvestust viisil, mis i) võimaldab arvutada kulusid eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta (nii universaalteenus kui ka muud teenused) ning ii) võimaldab arvutada ühiku hinda. Vastavalt postiseadusele andis rahandusminister 24. detsembril 2003 välja määruse universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta (26). Kõnealuse määrusega, (27) mis jõustus 1. jaanuaril 2004, rakendatakse direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõiget 3.

| (53) | Poczta Polska jagab oma integreeritud raamatupidamissüsteemi kolme põhikategooriasse:






  a) | finantsaruandlussüsteem: kulud ja tulud kirjendatakse liigi alusel; |
| --- | --- | --- |

(53)

Poczta Polska jagab oma integreeritud raamatupidamissüsteemi kolme põhikategooriasse:

a)

finantsaruandlussüsteem: kulud ja tulud kirjendatakse liigi alusel;

| b) | analüütiline raamatupidamissüsteem: kulud jaotatakse Poczta Polska organisatsioonilistele üksustele kulukeskuste alusel; |
| --- | --- |

b)

analüütiline raamatupidamissüsteem: kulud jaotatakse Poczta Polska organisatsioonilistele üksustele kulukeskuste alusel;

| c) | kulude toodetele otsese või kaudse jaotamise süsteem. |
| --- | --- |

c)

kulude toodetele otsese või kaudse jaotamise süsteem.

IV.2.1.   Kulude jaotamise süsteem

| (54) | Finantsaruandlussüsteemis (a) kirjendatakse kulud liigi alusel (28). |
| --- | --- |

(54)

Finantsaruandlussüsteemis (a) kirjendatakse kulud liigi alusel (28).

| (55) | Analüütilises raamatupidamissüsteemis (b) hõlmavad raamatupidamisandmed kulude ja tulude kohta:






  — | vastutuskeskusi: s.o teenuste osutamise eest vastutavad organisatsioonilised üksused; |
| --- | --- | --- |

(55)

Analüütilises raamatupidamissüsteemis (b) hõlmavad raamatupidamisandmed kulude ja tulude kohta:

—

vastutuskeskusi: s.o teenuste osutamise eest vastutavad organisatsioonilised üksused;

| — | turustuskanaleid: s.o müügi eest vastutavad üksused. |
| --- | --- |

—

turustuskanaleid: s.o müügi eest vastutavad üksused.

| (56) | Kulude teenustele otsese või kaudse jaotamise süsteemis (c) on kulud jagatud järgmiselt:
  —   otsesed kulud: need kulud saab otsese hindamis- või alusdokumendi alusel seostada otseselt konkreetse teenusega. 2006. aastal moodustasid need [...] (29) Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad näiteks konkreetsete teenuste jaoks vajalike vormide maksumust, lõppmakseid välisriikide postitalitustele või raadio- ja televisiooniabonemendi teenuse üksuse tegevuskulusid;
  —   kaudsed kulud: need kulud, mida ei saa teenustega otseselt seostada, kantakse kaudsete kulude kontodele ja seejärel jaotatakse spetsiaalseid jaotamise aluseid kasutades teenuste vahel. 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kaudsete kulude põhiliigid (30) on:
  a)   tegevuskulud (31): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Need kulud on seotud teenuste osutamise tehnoloogilise protsessiga, näiteks postisaadetiste vormistamise, sortimise ja kättetoimetamisega. Protsessis osaleb suur hulk Poczta Polska töötajaid, mis selgitab nende kulude suurust. Lisaks hõlmavad kõnealused kulud tehnoloogilises protsessis kasutatavate seadmete, nt sortimismasinate, konveierilintide, kaalude jne kulumit ja hooldust. Tegevuskulude jaotamisel teenustele kasutatakse aluseid, mis põhinevad teenuste osutamiseks kulunud ajal. Postkontorites, peakontorites ja kättetoimetamise piirkondades tehtavad üksikud toimingud on standarditud (32). 2006. aastal oli Poczta Polskas ligikaudu 600 standarditud toimingut, mida korrapäraselt ajakohastatakse. 2006. aastal hõlmas hinnang 5 577 postkontorit, 242 peakontorit ja 23 800 kättetoimetamise piirkonda;
  b)   transpordikulud (33): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad postisaadetiste logistikakeskusepoolse vedamise kulusid ja välisriigi veoettevõtjate poolt veetavate postisaadetiste maksumust. Transpordikulude teenustele jaotamisel kasutatakse aluseid, mis põhinevad peamiselt transporditud postisaadetise kaalul (34);
  c)   võrguhoolduskulud (35): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud on seotud postkontorite ülalpidamisega, nt rent, energia, seadmed, hoonete korrashoid ja hooldus, maksud ja lõivud. Poola väidete kohaselt jaotatakse need kulud kõigi teenuseliikide vahel, mitte üksnes riiklikele postiteenustele, mille jaoks kõnealune võrk ehitati ja mille jaoks seda ülal peetakse. Teenustele jaotamisel kasutatav meetod põhineb i) otseste kulude, ii) kaudsete tegevuskulude ja iii) juba teenustele jaotatud kaudsete transpordikulude summal;
  d)   muud kaudsed kulud (36): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad eelkõige logistikakeskuse kulusid seoses pakkide ja lunasaadetiste kättetoimetamise, kiirposti kättetoimetamise ja kogumise ning telegrammidega, kolmandate isikute poolt osutatavate teenuste kulusid seoses postkastide tühjendamise, posti kättetoimetamise, adresseerimata posti ning edastamis- ja sortimisteenustega ning riigisisese õhutranspordi ja kolmandate isikute poolt osutatavate teenuste kulusid. Kõnealuste saadetiste kättetoimetamise kulude teenustele jaotamisel kasutatakse aluseid, mis põhinevad peamiselt kättetoimetatud saadetiste arvu andmetel;
  —   muud kulud (või nn üldkulud) (37): üldkulude jaotamisel teenustele kasutatakse üldist meetodit, st need jaotatakse proportsionaalselt vastavalt protsendile varem jaotatud kuludest. Kõnealuste kulude põhiliigid on:
  a)   üld-, haldus- ja arenduskulud (38): 2006. aastal moodustasid need [...] kõigi teenuste kuludest. Kõnealused kulud on seotud eelkõige üldise halduse, raamatupidamise ja rahastamise kulude ning arenduskuludega. Need hõlmavad järgmist: hoonete, rajatiste ja ruumide ning nii üldkasutatavate kui ka haldusteenustega seotud töökohtade masinate ja seadmete kulum, haldusruumide ja nende seadmete ülalpidamis- ja hoolduskulud, töötajate töötasud ja hüvitised, haldustöötajate kasutatavad kirjatarbed ja kontoriseadmed, arendus- ja rakendusprojektide ning muude keskselt rakendatavate ettevõtmiste kulud. Kõnealuste kulude toodetele jaotamisel kasutatakse kulutusest kulutuseni (cost to cost) meetodit (39);
  b)   müügikulud ja kaubanduslikud kulud: 2006. aastal moodustasid need [...] kõigi teenuste kuludest:
  —   müügikulud (40): need on teenuste müügist tulenevad kulud, sealhulgas müügi hoidmise kulud, turunduskulud ja reklaamikulud. Müügikulude teenustele jaotamisel kasutatakse kulutusest kulutuseni meetodit;
  —   kaubanduslikud kulud: (41): need on kulud, mis tulenevad äritegevusest, sealhulgas kaubanduslike toodete turundusest ja müügist postkontorites, tanklates ja söögikohtades ning filateeliakauba turundusest ja müügist. Need on peamiselt kaubanduslike toodete ladustamise kulud ning selle tegevusega seotud töötajate ja materjali kulud. Kõnealused kulud jaotatakse ostetud kaupade ja müüdud materjalide kuludeks;
  c)   finantskulud: finantskulusid, mis seonduvad intresside, vahetuskursi erinevuste ning transpordivahendite ja muu põhivara rentimisega, võetakse arvesse teenuste kulude arvutamisel. 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska teenuste kogukuludest. |
| --- | --- |

(56)

Kulude teenustele otsese või kaudse jaotamise süsteemis (c) on kulud jagatud järgmiselt:

—   otsesed kulud: need kulud saab otsese hindamis- või alusdokumendi alusel seostada otseselt konkreetse teenusega. 2006. aastal moodustasid need [...] (29) Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad näiteks konkreetsete teenuste jaoks vajalike vormide maksumust, lõppmakseid välisriikide postitalitustele või raadio- ja televisiooniabonemendi teenuse üksuse tegevuskulusid;

—   kaudsed kulud: need kulud, mida ei saa teenustega otseselt seostada, kantakse kaudsete kulude kontodele ja seejärel jaotatakse spetsiaalseid jaotamise aluseid kasutades teenuste vahel. 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kaudsete kulude põhiliigid (30) on:

a)   tegevuskulud (31): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Need kulud on seotud teenuste osutamise tehnoloogilise protsessiga, näiteks postisaadetiste vormistamise, sortimise ja kättetoimetamisega. Protsessis osaleb suur hulk Poczta Polska töötajaid, mis selgitab nende kulude suurust. Lisaks hõlmavad kõnealused kulud tehnoloogilises protsessis kasutatavate seadmete, nt sortimismasinate, konveierilintide, kaalude jne kulumit ja hooldust. Tegevuskulude jaotamisel teenustele kasutatakse aluseid, mis põhinevad teenuste osutamiseks kulunud ajal. Postkontorites, peakontorites ja kättetoimetamise piirkondades tehtavad üksikud toimingud on standarditud (32). 2006. aastal oli Poczta Polskas ligikaudu 600 standarditud toimingut, mida korrapäraselt ajakohastatakse. 2006. aastal hõlmas hinnang 5 577 postkontorit, 242 peakontorit ja 23 800 kättetoimetamise piirkonda;

b)   transpordikulud (33): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad postisaadetiste logistikakeskusepoolse vedamise kulusid ja välisriigi veoettevõtjate poolt veetavate postisaadetiste maksumust. Transpordikulude teenustele jaotamisel kasutatakse aluseid, mis põhinevad peamiselt transporditud postisaadetise kaalul (34);

c)   võrguhoolduskulud (35): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud on seotud postkontorite ülalpidamisega, nt rent, energia, seadmed, hoonete korrashoid ja hooldus, maksud ja lõivud. Poola väidete kohaselt jaotatakse need kulud kõigi teenuseliikide vahel, mitte üksnes riiklikele postiteenustele, mille jaoks kõnealune võrk ehitati ja mille jaoks seda ülal peetakse. Teenustele jaotamisel kasutatav meetod põhineb i) otseste kulude, ii) kaudsete tegevuskulude ja iii) juba teenustele jaotatud kaudsete transpordikulude summal;

d)   muud kaudsed kulud (36): 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska kogukuludest. Kõnealused kulud hõlmavad eelkõige logistikakeskuse kulusid seoses pakkide ja lunasaadetiste kättetoimetamise, kiirposti kättetoimetamise ja kogumise ning telegrammidega, kolmandate isikute poolt osutatavate teenuste kulusid seoses postkastide tühjendamise, posti kättetoimetamise, adresseerimata posti ning edastamis- ja sortimisteenustega ning riigisisese õhutranspordi ja kolmandate isikute poolt osutatavate teenuste kulusid. Kõnealuste saadetiste kättetoimetamise kulude teenustele jaotamisel kasutatakse aluseid, mis põhinevad peamiselt kättetoimetatud saadetiste arvu andmetel;

—   muud kulud (või nn üldkulud) (37): üldkulude jaotamisel teenustele kasutatakse üldist meetodit, st need jaotatakse proportsionaalselt vastavalt protsendile varem jaotatud kuludest. Kõnealuste kulude põhiliigid on:

a)   üld-, haldus- ja arenduskulud (38): 2006. aastal moodustasid need [...] kõigi teenuste kuludest. Kõnealused kulud on seotud eelkõige üldise halduse, raamatupidamise ja rahastamise kulude ning arenduskuludega. Need hõlmavad järgmist: hoonete, rajatiste ja ruumide ning nii üldkasutatavate kui ka haldusteenustega seotud töökohtade masinate ja seadmete kulum, haldusruumide ja nende seadmete ülalpidamis- ja hoolduskulud, töötajate töötasud ja hüvitised, haldustöötajate kasutatavad kirjatarbed ja kontoriseadmed, arendus- ja rakendusprojektide ning muude keskselt rakendatavate ettevõtmiste kulud. Kõnealuste kulude toodetele jaotamisel kasutatakse kulutusest kulutuseni (cost to cost) meetodit (39);

b)   müügikulud ja kaubanduslikud kulud: 2006. aastal moodustasid need [...] kõigi teenuste kuludest:

—   müügikulud (40): need on teenuste müügist tulenevad kulud, sealhulgas müügi hoidmise kulud, turunduskulud ja reklaamikulud. Müügikulude teenustele jaotamisel kasutatakse kulutusest kulutuseni meetodit;

—   kaubanduslikud kulud: (41): need on kulud, mis tulenevad äritegevusest, sealhulgas kaubanduslike toodete turundusest ja müügist postkontorites, tanklates ja söögikohtades ning filateeliakauba turundusest ja müügist. Need on peamiselt kaubanduslike toodete ladustamise kulud ning selle tegevusega seotud töötajate ja materjali kulud. Kõnealused kulud jaotatakse ostetud kaupade ja müüdud materjalide kuludeks;

c)   finantskulud: finantskulusid, mis seonduvad intresside, vahetuskursi erinevuste ning transpordivahendite ja muu põhivara rentimisega, võetakse arvesse teenuste kulude arvutamisel. 2006. aastal moodustasid need [...] Poczta Polska teenuste kogukuludest.

| (57) | Poczta Polska analüütiline raamatupidamine toimub üldise raamatupidamise raames. |
| --- | --- |

(57)

Poczta Polska analüütiline raamatupidamine toimub üldise raamatupidamise raames.

| (58) | Olulise osa Poczta Polska kuludest moodustavad kaudsed kulud, mille puhul on võimalik kindlaks teha kulukandjad ja nende suurused. Muud kulud, mida ei saa liigitada otseste või kaudsete kulude hulka, jaotatakse teenustele ühiku hinna arvutamise etapis proportsionaalselt üksikutele teenustele varem jaotatud kuludega (42). |
| --- | --- |

(58)

Olulise osa Poczta Polska kuludest moodustavad kaudsed kulud, mille puhul on võimalik kindlaks teha kulukandjad ja nende suurused. Muud kulud, mida ei saa liigitada otseste või kaudsete kulude hulka, jaotatakse teenustele ühiku hinna arvutamise etapis proportsionaalselt üksikutele teenustele varem jaotatud kuludega (42).

| (59) | Ühiku hinna arvutamise meetodit on muudetud, nt muudeti selliste muude kulude jaotamise korda, mis jaotati lisakuluna proportsionaalselt varem jaotatud otseste ja kaudsete kuludega (43). Poczta Polskas arvutab ühiku hinna äriühingu raamatupidamiskeskus.

  Poczta Polska raamatupidamismudel |
| --- | --- |

(59)

Ühiku hinna arvutamise meetodit on muudetud, nt muudeti selliste muude kulude jaotamise korda, mis jaotati lisakuluna proportsionaalselt varem jaotatud otseste ja kaudsete kuludega (43). Poczta Polskas arvutab ühiku hinna äriühingu raamatupidamiskeskus.

Poczta Polska raamatupidamismudel

Image

IV.2.2.   Tulude jaotamise süsteem

| (60) | Müügitulu tuleneb Poczta Polska posti-, finants- ja muust tegevusest (44). Finantstulud hõlmavad peamiselt dividende või saadud intresse (nt deposiitidelt, ostjate debitoorselt võlgnevuselt). Muud tegevustulud on peamiselt mitterahalise põhivara müügist saadav tulu, kahjuhüvitised, tähtaja ületanud võlgnevuste kustutamine, kasutamata eraldiste tühistamine ning sotsiaalhoolekandetegevuse tulud. |
| --- | --- |

(60)

Müügitulu tuleneb Poczta Polska posti-, finants- ja muust tegevusest (44). Finantstulud hõlmavad peamiselt dividende või saadud intresse (nt deposiitidelt, ostjate debitoorselt võlgnevuselt). Muud tegevustulud on peamiselt mitterahalise põhivara müügist saadav tulu, kahjuhüvitised, tähtaja ületanud võlgnevuste kustutamine, kasutamata eraldiste tühistamine ning sotsiaalhoolekandetegevuse tulud.

| (61) | Müügitulu saab tavaliselt otseselt teenustele jaotada. Finantstulud ja muud tegevustulud, mida saab otseselt jaotada teatud teenusterühmale, jaotati järgmiselt:
  —   finantstulud vahetuskursi erinevustest: millest [...] on positiivsed vahetuskursi erinevused, mis tulenevad postitalitustevahelistest arveldustest käibes välisriikides ja mis jaotati (universaalsete ja muude) postiteenuste rühmale, ning ülejäänud [...] tuludest, mis on otseselt seotud valuuta müügiga, jaotati kolmandasse rühma „muud” (45).
  —   muud tegevustulud seaduse kohaselt maksudest vabastatud teenustega seotud toetustest: need jaotati tervikuna universaalteenustele, mille suhtes vabastusi kohaldatakse. |
| --- | --- |

(61)

Müügitulu saab tavaliselt otseselt teenustele jaotada. Finantstulud ja muud tegevustulud, mida saab otseselt jaotada teatud teenusterühmale, jaotati järgmiselt:

—   finantstulud vahetuskursi erinevustest: millest [...] on positiivsed vahetuskursi erinevused, mis tulenevad postitalitustevahelistest arveldustest käibes välisriikides ja mis jaotati (universaalsete ja muude) postiteenuste rühmale, ning ülejäänud [...] tuludest, mis on otseselt seotud valuuta müügiga, jaotati kolmandasse rühma „muud” (45).

—   muud tegevustulud seaduse kohaselt maksudest vabastatud teenustega seotud toetustest: need jaotati tervikuna universaalteenustele, mille suhtes vabastusi kohaldatakse.

| (62) | Finantstulud ja muud tegevustulud, mida ei saanud otseselt teenustele jaotada, jaotati teenuserühmadele samas proportsioonis kui finantskulude ja muude tegevuskulude jaotamisel kõnealustele teenuserühmadele. |
| --- | --- |

(62)

Finantstulud ja muud tegevustulud, mida ei saanud otseselt teenustele jaotada, jaotati teenuserühmadele samas proportsioonis kui finantskulude ja muude tegevuskulude jaotamisel kõnealustele teenuserühmadele.

IV.2.3.   Andmed kulude ja tulude kohta Poczta Polska kolmes teenusekategoorias

| 63) | Poczta Polska 151 teenust on rühmitatud kolme suurde kategooriasse: postiteenused, finantsteenused ja muud. Igal neist on eraldi konto. 2006. aasta kulude ja tulude jaotus Poczta Polska kolme peamise teenusekategooria vahel on esitatud 1. lisas. |
| --- | --- |

63)

Poczta Polska 151 teenust on rühmitatud kolme suurde kategooriasse: postiteenused, finantsteenused ja muud. Igal neist on eraldi konto. 2006. aasta kulude ja tulude jaotus Poczta Polska kolme peamise teenusekategooria vahel on esitatud 1. lisas.

IV.3.   Täiendav kinnitus raamatupidamissüsteemi asjakohasuse kohta

| (64) | Postiseaduses on sätestatud (46) ühest küljest riikliku järelevalveasutuse kohustus tagada nõuetekohaselt, et Poczta Polska säilitab raamatupidamisandmeid vastavalt postiseaduse ja 23. detsembri 2003. aasta määrusele ning teisest küljest universaalteenuse osutaja raamatupidamist kontrolliva auditeerimisfirma kohustus kontrollida ka seda, kas raamatupidamine on kooskõlas eespool nimetatud eeskirjadega raamatupidamise lahususe kohta. |
| --- | --- |

(64)

Postiseaduses on sätestatud (46) ühest küljest riikliku järelevalveasutuse kohustus tagada nõuetekohaselt, et Poczta Polska säilitab raamatupidamisandmeid vastavalt postiseaduse ja 23. detsembri 2003. aasta määrusele ning teisest küljest universaalteenuse osutaja raamatupidamist kontrolliva auditeerimisfirma kohustus kontrollida ka seda, kas raamatupidamine on kooskõlas eespool nimetatud eeskirjadega raamatupidamise lahususe kohta.

| (65) | Poola väidete kohaselt on riiklik järelevalveasutus (Urząd Komunikacij Elektronicznej „Elektroonilise Side Amet”, edaspidi „UKE”) tõhusalt hinnanud muu hulgas seda, kui suures ulatuses täitis Poczta Polska postiseaduse artiklist 52 ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusest tulenevaid nõudeid. Kõnealuses hinnangus on alati järeldatud, et i) ühiku hind arvutatakse eraldi iga reserveeritud valdkonna teenuse kohta ja ii) kulu arvutatakse eraldi reserveerimata universaalse postiteenuse ja selliste teenuste kohta, mis ei kuulu universaalse postiteenuse alla, st et Poczta Polska raamatupidamisregister ja kuluaruanne olid kooskõlas postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetega. Lisaks sellele said audiitorid igal aastal piisava kinnituse selle kohta, et Poczta Polska jaotas kulusid teenustele otsesel ja kaudsel viisil ning jaotamine toimus vastavalt meetodile, mis on määratletud rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruses universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(65)

Poola väidete kohaselt on riiklik järelevalveasutus (Urząd Komunikacij Elektronicznej „Elektroonilise Side Amet”, edaspidi „UKE”) tõhusalt hinnanud muu hulgas seda, kui suures ulatuses täitis Poczta Polska postiseaduse artiklist 52 ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusest tulenevaid nõudeid. Kõnealuses hinnangus on alati järeldatud, et i) ühiku hind arvutatakse eraldi iga reserveeritud valdkonna teenuse kohta ja ii) kulu arvutatakse eraldi reserveerimata universaalse postiteenuse ja selliste teenuste kohta, mis ei kuulu universaalse postiteenuse alla, st et Poczta Polska raamatupidamisregister ja kuluaruanne olid kooskõlas postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetega. Lisaks sellele said audiitorid igal aastal piisava kinnituse selle kohta, et Poczta Polska jaotas kulusid teenustele otsesel ja kaudsel viisil ning jaotamine toimus vastavalt meetodile, mis on määratletud rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruses universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta.

| (66) | Riikliku järelevalveasutuse iga-aastase kontrolli tulemusena esitati aruandes mitu soovitust. Poola sõnul on viimastel aastatel kehtestatud menetlused ja suunised, et parandada kasutatud jaotamisaluste kvaliteeti või rakendamist, nt kehtestati Poczta Polskas otseste kulude kontrollimise kord, millega nähti ette järgmised ülesanded: a) hinnata uuesti, kas teatud liiki otsene kulu võib tekkida seoses konkreetse teenusega; b) kontrollida otseste kulude nõuetekohast jaotust teenuste vahel, nt reserveeritud ja reserveerimata teenuste või äriteenuste ja prioriteetsete teenuste vahel; c) kontrollida, kas raamatupidamiskeskuse piirkondlikes harukontorites järgitakse teenuste otseste kulude kirjendamisel ühtset lähenemisviisi ning d) vaadata regulaarselt üle üldkulud, et teha kindlaks kõik kulud, mis ei ole seotud postiteenuste osutamisega. |
| --- | --- |

(66)

Riikliku järelevalveasutuse iga-aastase kontrolli tulemusena esitati aruandes mitu soovitust. Poola sõnul on viimastel aastatel kehtestatud menetlused ja suunised, et parandada kasutatud jaotamisaluste kvaliteeti või rakendamist, nt kehtestati Poczta Polskas otseste kulude kontrollimise kord, millega nähti ette järgmised ülesanded: a) hinnata uuesti, kas teatud liiki otsene kulu võib tekkida seoses konkreetse teenusega; b) kontrollida otseste kulude nõuetekohast jaotust teenuste vahel, nt reserveeritud ja reserveerimata teenuste või äriteenuste ja prioriteetsete teenuste vahel; c) kontrollida, kas raamatupidamiskeskuse piirkondlikes harukontorites järgitakse teenuste otseste kulude kirjendamisel ühtset lähenemisviisi ning d) vaadata regulaarselt üle üldkulud, et teha kindlaks kõik kulud, mis ei ole seotud postiteenuste osutamisega.

IV.4.   Universaalteenuse osutamise eest makstava hüvitise suurus

| (67) | Postiseaduse artikli 52a lõike 1 (47) kohaselt on Poczta Polskal õigus saada hüvitist universaalteenustelt saadud kahju eest, kuid see summa ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadud tulude vahet (vt artikli 52a lõige 2) (48). |
| --- | --- |

(67)

Postiseaduse artikli 52a lõike 1 (47) kohaselt on Poczta Polskal õigus saada hüvitist universaalteenustelt saadud kahju eest, kuid see summa ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadud tulude vahet (vt artikli 52a lõige 2) (48).

| (68) | Artikli 52a lõike 4 kohaselt „[antakse toetust] aasta eest, mil kahju tekkis, [...] toetuse aluseks olevale aastale järgneva aasta 31. detsembriks järgmiste dokumentide alusel, mille UKE juhataja esitab toetuse aluseks olevale aastale järgneva aasta 30. novembriks posti- ja telekommunikatsiooniküsimustes pädevale ministrile: 1) artikli 52 lõikes 6 osutatud avalik-õigusliku ettevõtja auditeeritud finantsaruande koopia; 2) teave selle kohta, kas on täidetud tingimused, mis on sätestatud seaduses, mille alusel anti universaalteenuste osutamise ülesanne; 3) teave seoses kontrollitud nõuetega pidada raamatupidamisregistrit ja kuluarvestust, nagu on sätestatud artikli 52 lõigetes 1 ja 2. 5. Artikli 33a sätteid kohaldatakse vastavalt toetuse suhtes, nagu on viidatud lõikes 1.” |
| --- | --- |

(68)

Artikli 52a lõike 4 kohaselt „[antakse toetust] aasta eest, mil kahju tekkis, [...] toetuse aluseks olevale aastale järgneva aasta 31. detsembriks järgmiste dokumentide alusel, mille UKE juhataja esitab toetuse aluseks olevale aastale järgneva aasta 30. novembriks posti- ja telekommunikatsiooniküsimustes pädevale ministrile: 1) artikli 52 lõikes 6 osutatud avalik-õigusliku ettevõtja auditeeritud finantsaruande koopia; 2) teave selle kohta, kas on täidetud tingimused, mis on sätestatud seaduses, mille alusel anti universaalteenuste osutamise ülesanne; 3) teave seoses kontrollitud nõuetega pidada raamatupidamisregistrit ja kuluarvestust, nagu on sätestatud artikli 52 lõigetes 1 ja 2. 5. Artikli 33a sätteid kohaldatakse vastavalt toetuse suhtes, nagu on viidatud lõikes 1.”

| (69) | Poola ametiasutused märkisid, et aastatel 1998–2008 ei kantud universaalse postiteenuse osutamisel kahjusid. Seega ei maksnud riik sel ajavahemikul hüvitist. |
| --- | --- |

(69)

Poola ametiasutused märkisid, et aastatel 1998–2008 ei kantud universaalse postiteenuse osutamisel kahjusid. Seega ei maksnud riik sel ajavahemikul hüvitist.

| (70) | Postiteenuste 2006. aasta tulude ja kulude üksikasjalikum jaotus on esitatud 2. lisas. |
| --- | --- |

(70)

Postiteenuste 2006. aasta tulude ja kulude üksikasjalikum jaotus on esitatud 2. lisas.

| (71) | Ajavahemiku 2009–2011 kohta koostatud prognoosi kohaselt saadakse universaalse postiteenuse (UPS) valdkonnas netoülejääk. Kogu abikava kestuse jooksul, st aastatel 2006–2011, ei saa Poczta Polska seega universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest eeldatavasti mingit hüvitist (vt põhjalikum teave universaalse postiteenuse valdkonnas saadud ja eeldatavasti saadavate kulude ja tulude kohta 3. lisas).

  Tabel 1












  (miljonites Poola zlottides) |
| --- | --- |
| Universaalne postiteenus | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Tulud (A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulud (B) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Universaalse postiteenuse ülejääk (A)–(B) (49) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(71)

Ajavahemiku 2009–2011 kohta koostatud prognoosi kohaselt saadakse universaalse postiteenuse (UPS) valdkonnas netoülejääk. Kogu abikava kestuse jooksul, st aastatel 2006–2011, ei saa Poczta Polska seega universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest eeldatavasti mingit hüvitist (vt põhjalikum teave universaalse postiteenuse valdkonnas saadud ja eeldatavasti saadavate kulude ja tulude kohta 3. lisas).

Tabel 1

(miljonites Poola zlottides)

Universaalne postiteenus

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Tulud (A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulud (B)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Universaalse postiteenuse ülejääk (A)–(B) (49)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IV.5.   Kokkuvõte

| (72) | Poola määras universaalse postiteenuse kulude ja tulude suuruse raamatupidamise lahususe ja eespool nimetatud jaotusmeetodite alusel. |
| --- | --- |

(72)

Poola määras universaalse postiteenuse kulude ja tulude suuruse raamatupidamise lahususe ja eespool nimetatud jaotusmeetodite alusel.

| (73) | Poola märkis, et võttes arvesse i) Poola esitatud teavet kuluarvestusmeetodite ja vastavate menetluste kohta, ii) esitatud andmeid, iii) kehtivaid hüvitamist käsitlevaid õigusnorme ja iv) mõistliku kasumi väljajätmist hüvitise suuruse arvutamise alusest, ei ole abikava raames Poczta Polskat avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ülemääraselt hüvitatud. |
| --- | --- |

(73)

Poola märkis, et võttes arvesse i) Poola esitatud teavet kuluarvestusmeetodite ja vastavate menetluste kohta, ii) esitatud andmeid, iii) kehtivaid hüvitamist käsitlevaid õigusnorme ja iv) mõistliku kasumi väljajätmist hüvitise suuruse arvutamise alusest, ei ole abikava raames Poczta Polskat avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ülemääraselt hüvitatud.

V.   HINNANG

V.1.   Meetme liigitamine riigiabiks

| (74) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt: „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(74)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt: „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

V.1.1.   Riigi ressursside olemasolu

| (75) | Selleks et eeliseid saaks liigitada riigiabiks, peavad need olema seostatavad riigiga ja neid tuleb anda otseselt või kaudselt riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(75)

Selleks et eeliseid saaks liigitada riigiabiks, peavad need olema seostatavad riigiga ja neid tuleb anda otseselt või kaudselt riigi ressurssidest.

| (76) | Käesoleval juhul makstakse Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav hüvitis riigieelarvest. Kõnealuse hüvitise maksmise õiguslikuks aluseks on konkreetsed õigusaktid, näiteks 30. juuli 1997. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta, postiseadus, infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määrus universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrus. |
| --- | --- |

(76)

Käesoleval juhul makstakse Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav hüvitis riigieelarvest. Kõnealuse hüvitise maksmise õiguslikuks aluseks on konkreetsed õigusaktid, näiteks 30. juuli 1997. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta, postiseadus, infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määrus universaalse postiteenuse osutamise tingimuste kohta ja rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrus.

| (77) | Seetõttu on kaks eespool nimetatud kumulatiivset tingimust käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu on kaks eespool nimetatud kumulatiivset tingimust käesoleval juhul täidetud.

V.1.2.   Valikulisus

| (78) | Lisaks sellele keelatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 abi, mis „soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”, st valikuline abi. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks sellele keelatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 abi, mis „soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”, st valikuline abi.

| (79) | Hüvitist makstakse ainult Poczta Polskale ja seega on see valikuline. |
| --- | --- |

(79)

Hüvitist makstakse ainult Poczta Polskale ja seega on see valikuline.

V.1.3.   Eelis

| (80) | Selleks et meedet saaks pidada riigiabiks, peab see andma abisaajatele eelise. |
| --- | --- |

(80)

Selleks et meedet saaks pidada riigiabiks, peab see andma abisaajatele eelise.

| (81) | Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast ilmneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui see vastab teatavatele tingimustele (50). Kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta nendele tingimustele ja kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavuse üldised tingimused on täidetud, on selline hüvitis siiski riigiabi. |
| --- | --- |

(81)

Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast ilmneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui see vastab teatavatele tingimustele (50). Kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta nendele tingimustele ja kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavuse üldised tingimused on täidetud, on selline hüvitis siiski riigiabi.

| (82) | Euroopa Kohus sätestas oma otsuses Altmarki kohtuasjas järgmised tingimused, mille korral avalike teenuste osutamise eest makstav hüvitis ei ole riigiabi:






  — | „[...] Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud [...]. |
| --- | --- | --- |

(82)

Euroopa Kohus sätestas oma otsuses Altmarki kohtuasjas järgmised tingimused, mille korral avalike teenuste osutamise eest makstav hüvitis ei ole riigiabi:

—

„[...] Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud [...].

| — | [...] Teiseks [...] peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

—

[...] Teiseks [...] peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud.

| — | [...] Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

[...] Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] tulu ja mõistlikku kasumit.

| — | [...] Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.” |
| --- | --- |

—

[...] Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.”

| (83) | Kui need neli kumulatiivset kriteeriumi on täidetud, ei ole avalike teenuste eest makstav hüvitis riigiabi, sest see ei anna majanduslikku eelist, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ning artiklit 108 ei kohaldata. Kui liikmesriigid ei täida nimetatud kriteeriume ja kui üldised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavuse kriteeriumid on täidetud, on avalike teenuste eest makstav hüvitis riigiabi, millest tuleb teatada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. |
| --- | --- |

(83)

Kui need neli kumulatiivset kriteeriumi on täidetud, ei ole avalike teenuste eest makstav hüvitis riigiabi, sest see ei anna majanduslikku eelist, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 ning artiklit 108 ei kohaldata. Kui liikmesriigid ei täida nimetatud kriteeriume ja kui üldised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavuse kriteeriumid on täidetud, on avalike teenuste eest makstav hüvitis riigiabi, millest tuleb teatada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3.

| (84) | Käesoleval juhul leiab komisjon, et neljas kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(84)

Käesoleval juhul leiab komisjon, et neljas kriteerium ei ole täidetud.

| (85) | Esiteks ei sõlmitud avalike teenuste osutamise lepingut avaliku riigihankemenetluse tulemusena. |
| --- | --- |

(85)

Esiteks ei sõlmitud avalike teenuste osutamise lepingut avaliku riigihankemenetluse tulemusena.

| (86) | Teiseks ei ole Poola ametiasutused väitnud, et Poczta Polskale makstakse hüvitist vastavalt asjaomase sektori keskmise ettevõtja kuludele ja komisjon ei saa järeldada, et Poczta Polska kulud on keskmise hästi juhitud ettevõtte kulud. Lisaks selle viitavad kavandatud toetused kantud kahjudele. Seega võib järeldada, et kõnealust valikulist meedet tuleks käsitada meetmena, mis annab Poczta Polskale eelise, mida võib pidada majanduslikuks eeliseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(86)

Teiseks ei ole Poola ametiasutused väitnud, et Poczta Polskale makstakse hüvitist vastavalt asjaomase sektori keskmise ettevõtja kuludele ja komisjon ei saa järeldada, et Poczta Polska kulud on keskmise hästi juhitud ettevõtte kulud. Lisaks selle viitavad kavandatud toetused kantud kahjudele. Seega võib järeldada, et kõnealust valikulist meedet tuleks käsitada meetmena, mis annab Poczta Polskale eelise, mida võib pidada majanduslikuks eeliseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

V.1.4.   Kaubanduse ja konkurentsi kahjustamine

| (87) | Samuti on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 keelatud anda abi, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(87)

Samuti on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 keelatud anda abi, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi.

| (88) | Nende kahe tingimuse hindamisel ei ole komisjon kohustatud tõendama riigiabi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi tegelikku kahjustamist, vaid ainuüksi seda, kas riigiabi võib kõnealust kaubandust kahjustada ja konkurentsi kahjustada (51). Kui liikmesriigi abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, peetakse viimaste konkurentsivõimet kahjustatuks kõnealuse abi poolt. |
| --- | --- |

(88)

Nende kahe tingimuse hindamisel ei ole komisjon kohustatud tõendama riigiabi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi tegelikku kahjustamist, vaid ainuüksi seda, kas riigiabi võib kõnealust kaubandust kahjustada ja konkurentsi kahjustada (51). Kui liikmesriigi abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, peetakse viimaste konkurentsivõimet kahjustatuks kõnealuse abi poolt.

| (89) | Ei ole vaja, et Poczta Polska ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses. Liikmesriigi poolt ettevõtjale antud abi võib aidata tal säilitada või soodustada tegevust koduturul, mille tulemusena vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused tulla asjaomase liikmesriigi turule. Lisaks võib seni ühendusesiseses kaubanduses mitte osalenud ettevõtja tugevnemine tõsta ettevõtja sellisesse positsiooni, mis annab talle võimaluse siseneda teise liikmesriigi turule. |
| --- | --- |

(89)

Ei ole vaja, et Poczta Polska ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses. Liikmesriigi poolt ettevõtjale antud abi võib aidata tal säilitada või soodustada tegevust koduturul, mille tulemusena vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused tulla asjaomase liikmesriigi turule. Lisaks võib seni ühendusesiseses kaubanduses mitte osalenud ettevõtja tugevnemine tõsta ettevõtja sellisesse positsiooni, mis annab talle võimaluse siseneda teise liikmesriigi turule.

| (90) | Reserveerimata teenuste valdkonnas on kirisaadetiste turul teenuste osutamiseks litsents kolmel ettevõtjal. Need äriühingud on Poczta Polska, Dystrybucja Polska Sp. z o.o ja Indesys Dominik Steinhaus. Poola ametiasutuste väitel on Poczta Polska praegune seisund kõnealusel turul endiselt tugev, kuna üks konkurentidest (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) keskendub trükitud reklaami turustamisele ja teise tegevus piirdub Masoovia vojevoodkonnaga. |
| --- | --- |

(90)

Reserveerimata teenuste valdkonnas on kirisaadetiste turul teenuste osutamiseks litsents kolmel ettevõtjal. Need äriühingud on Poczta Polska, Dystrybucja Polska Sp. z o.o ja Indesys Dominik Steinhaus. Poola ametiasutuste väitel on Poczta Polska praegune seisund kõnealusel turul endiselt tugev, kuna üks konkurentidest (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) keskendub trükitud reklaami turustamisele ja teise tegevus piirdub Masoovia vojevoodkonnaga.

| (91) | Poola pakkide ja kulleriteenuste turul on konkurents väga suur. Poczta Polska turuosa pakkide turul on [...] ja kulleriteenuste turul [...] (52). Kõnealusel turul tegutsevad äriühingud on äriühingud, kes osutavad kvaliteetset teenust kõrge hinna eest (DHL, TNT, UPS), või äriühingud, kes osutavad põhiteenuseid (nt General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica). |
| --- | --- |

(91)

Poola pakkide ja kulleriteenuste turul on konkurents väga suur. Poczta Polska turuosa pakkide turul on [...] ja kulleriteenuste turul [...] (52). Kõnealusel turul tegutsevad äriühingud on äriühingud, kes osutavad kvaliteetset teenust kõrge hinna eest (DHL, TNT, UPS), või äriühingud, kes osutavad põhiteenuseid (nt General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica).

| (92) | Poczta Polska osa reklaamide kättetoimetamise turul on ligikaudu [...], kuid adresseerimata trükitud vormide turul ligikaudu [...] (53). Hoolimata Poczta Polska [...] suurusest turuosast võib täheldada konkurentide arvu suurt kasvu. |
| --- | --- |

(92)

Poczta Polska osa reklaamide kättetoimetamise turul on ligikaudu [...], kuid adresseerimata trükitud vormide turul ligikaudu [...] (53). Hoolimata Poczta Polska [...] suurusest turuosast võib täheldada konkurentide arvu suurt kasvu.

| (93) | Seoses finantsteenustega meenutab komisjon, et pangandussektor on juba mitu aastat olnud konkurentsile avatud. Konkurents, millele pandi alus juba Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kapitali vaba liikumisega, on turu järkjärgulise liberaliseerimise käigus tugevnenud. |
| --- | --- |

(93)

Seoses finantsteenustega meenutab komisjon, et pangandussektor on juba mitu aastat olnud konkurentsile avatud. Konkurents, millele pandi alus juba Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kapitali vaba liikumisega, on turu järkjärgulise liberaliseerimise käigus tugevnenud.

| (94) | Poczta Polska finantstegevus hõlmab Bank Pocztowyle (PKO BP panga tütarettevõtja) kuuluvate toodete, st laenude, kontode ja deposiitide müüki, liisinguteenuseid (Poczta Polska tütarettevõtja Post Media Serwis’i kaudu), mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas raha ülekandeid pangakontodele, sularaha kättetoimetamist adressaadi koju rahakaardi kujul, raadio- ja televisioonilitsentsitasude kogumist, eri pankade väljastatud pangatšekkide töötlemist ja sularahalaenusid. Poczta Polska tegutseb ka kindlustusturul, turustades Poczta Polskaga kapitalisidemeid omavate ettevõtete, s.o PAUFi, OFE Pocztylioni ja TUW Pocztowe kindlustus- ja finantstooteid. Samuti haldab Poczta Polska pensionifondi Pocztylion-Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(94)

Poczta Polska finantstegevus hõlmab Bank Pocztowyle (PKO BP panga tütarettevõtja) kuuluvate toodete, st laenude, kontode ja deposiitide müüki, liisinguteenuseid (Poczta Polska tütarettevõtja Post Media Serwis’i kaudu), mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas raha ülekandeid pangakontodele, sularaha kättetoimetamist adressaadi koju rahakaardi kujul, raadio- ja televisioonilitsentsitasude kogumist, eri pankade väljastatud pangatšekkide töötlemist ja sularahalaenusid. Poczta Polska tegutseb ka kindlustusturul, turustades Poczta Polskaga kapitalisidemeid omavate ettevõtete, s.o PAUFi, OFE Pocztylioni ja TUW Pocztowe kindlustus- ja finantstooteid. Samuti haldab Poczta Polska pensionifondi Pocztylion-Arka PTE S.A.

| (95) | Kuna Poczta Polska turustab tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kindlustus- ja finantstooteid, konkureerib ta teiste pankade, kindlustusseltside ja maakleritega. Lisaks sellele on Poczta Polska viimastel aastatel oma makseteenuste valikut klientidele oluliselt laiendanud, lisades tavapärastele postiteenuse vahenditele terve hulga vahendeid, mida varem pakkusid üksnes pangad (deebet- ja krediitkaardid, krediidiülekanded, kommunaalmaksete püsikorraldused). Nimetatud muudatused on suurendanud Poczta Polska pakutavate finantsteenuste asendatavust pankade pakutavate teenustega. |
| --- | --- |

(95)

Kuna Poczta Polska turustab tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kindlustus- ja finantstooteid, konkureerib ta teiste pankade, kindlustusseltside ja maakleritega. Lisaks sellele on Poczta Polska viimastel aastatel oma makseteenuste valikut klientidele oluliselt laiendanud, lisades tavapärastele postiteenuse vahenditele terve hulga vahendeid, mida varem pakkusid üksnes pangad (deebet- ja krediitkaardid, krediidiülekanded, kommunaalmaksete püsikorraldused). Nimetatud muudatused on suurendanud Poczta Polska pakutavate finantsteenuste asendatavust pankade pakutavate teenustega.

| (96) | Poolas tegutsevad eri liikmesriikide finantseerimisasutused kas otse filiaalide või esinduste kaudu või kaudselt, omades kontrolli Poolas asutatud pankade ja finantseerimisasutuste üle. |
| --- | --- |

(96)

Poolas tegutsevad eri liikmesriikide finantseerimisasutused kas otse filiaalide või esinduste kaudu või kaudselt, omades kontrolli Poolas asutatud pankade ja finantseerimisasutuste üle.

| (97) | Kokkuvõtteks võib öelda, et eri liikmesriikide äriühingud konkureerivad posti- ja finantsteenuste sektorites. Hüvitis, mida võidakse Poczta Polskale avalike teenuste osutamise eest maksta, tugevdaks Poczta Polska seisundit võrreldes Poolas või teistes liikmesriikides asutatud posti- ja finantseerimisasutustega, kellel võib seetõttu olla raskem pääseda Poola turule. Seepärast võib kõnealune meede kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(97)

Kokkuvõtteks võib öelda, et eri liikmesriikide äriühingud konkureerivad posti- ja finantsteenuste sektorites. Hüvitis, mida võidakse Poczta Polskale avalike teenuste osutamise eest maksta, tugevdaks Poczta Polska seisundit võrreldes Poolas või teistes liikmesriikides asutatud posti- ja finantseerimisasutustega, kellel võib seetõttu olla raskem pääseda Poola turule. Seepärast võib kõnealune meede kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

V.1.5.   Kokkuvõte

| (98) | Käesoleva abikava alusel Poczta Polskale makstav hüvitis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Käesoleva abikava alusel Poczta Polskale makstav hüvitis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

V.2.   Abi kokkusobivuse hinnang

| (99) | Nagu märgitud eespool jaos I, on EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohased menetlused 9. jaanuari 2007. aasta otsuse kohaselt avatud alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(99)

Nagu märgitud eespool jaos I, on EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohased menetlused 9. jaanuari 2007. aasta otsuse kohaselt avatud alates 1. jaanuarist 2006.

| (100) | Avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitleva ühenduse 2005. aasta raamistiku (54) (edaspidi „raamistik”) punktis 25 on märgitud, et „[k]äesolevat raamistikku kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast”. Raamistiku punktis 26 on märgitud, et „[k]omisjon kohaldab käesolevas raamistikus sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ka juhul, kui abist teatati enne raamistiku avaldamist”. |
| --- | --- |

(100)

Avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitleva ühenduse 2005. aasta raamistiku (54) (edaspidi „raamistik”) punktis 25 on märgitud, et „[k]äesolevat raamistikku kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast”. Raamistiku punktis 26 on märgitud, et „[k]omisjon kohaldab käesolevas raamistikus sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ka juhul, kui abist teatati enne raamistiku avaldamist”.

| (101) | Poola ametiasutused teatasid kõnealusest abist vahemenetluse raames (vt 25. juuni 2005. aasta otsus algatada artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus). Sellest tulenevalt on aastatel 2006–2011 kehtiva abikava kokkusobivuse hindamisel kohaldatavateks õigusnormideks ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena. |
| --- | --- |

(101)

Poola ametiasutused teatasid kõnealusest abist vahemenetluse raames (vt 25. juuni 2005. aasta otsus algatada artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus). Sellest tulenevalt on aastatel 2006–2011 kehtiva abikava kokkusobivuse hindamisel kohaldatavateks õigusnormideks ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena.

| (102) | Komisjon leiab, et „siseturu praeguses arenguetapis võib avalike teenuste eest makstava hüvitise, mis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuulutada artikli 106 lõike 2 alusel lepinguga kokkusobivaks, kui see on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalik ega mõjuta kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega”. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon leiab, et „siseturu praeguses arenguetapis võib avalike teenuste eest makstava hüvitise, mis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuulutada artikli 106 lõike 2 alusel lepinguga kokkusobivaks, kui see on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalik ega mõjuta kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega”.

| (103) | Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks kohaldab komisjon raamistiku sätteid, et hinnata käesoleva juhtumi kokkusobivust. Raamistiku kohaselt on kokkusobivuse kolm põhikriteeriumi järgmised: i) kõnealune teenus on tõeline avalik teenus (st selle liigitamine üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks ei ole ilmne viga); ii) teenuse osutamise kohustus on pandud ettevõtjale ametliku dokumendiga, mis sisaldab eespool nimetatud ühenduse raamistiku jaotises 2.3 sätestatud elemente, ja iii) ettevõtjale ei anta ülemäärast hüvitist avalike teenuste osutamise eest (võttes arvesse mõistlikku kasumit). |
| --- | --- |

(103)

Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks kohaldab komisjon raamistiku sätteid, et hinnata käesoleva juhtumi kokkusobivust. Raamistiku kohaselt on kokkusobivuse kolm põhikriteeriumi järgmised: i) kõnealune teenus on tõeline avalik teenus (st selle liigitamine üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks ei ole ilmne viga); ii) teenuse osutamise kohustus on pandud ettevõtjale ametliku dokumendiga, mis sisaldab eespool nimetatud ühenduse raamistiku jaotises 2.3 sätestatud elemente, ja iii) ettevõtjale ei anta ülemäärast hüvitist avalike teenuste osutamise eest (võttes arvesse mõistlikku kasumit).

V.2.1.   Tõeline üldist majandushuvi pakkuv teenus

| (104) | Nagu raamistikus märgitud, on liikmesriikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka. Komisjoni ülesanne on tagada, et kõnealust otsustusõigust kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta. |
| --- | --- |

(104)

Nagu raamistikus märgitud, on liikmesriikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka. Komisjoni ülesanne on tagada, et kõnealust otsustusõigust kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta.

| (105) | Poczta Polskale pandud avalike teenuste osutamise kohustus hõlmab universaalset postiteenust vastavalt postidirektiivile (vt eespool jagu II.2). Universaalse postiteenuse osutamine kogu Poola territooriumil, et pakkuda Poola elanikkonnale samu põhiteenuseid sama hinna eest, on klassikaline üldist majandushuvi pakkuva teenuse juhtum. |
| --- | --- |

(105)

Poczta Polskale pandud avalike teenuste osutamise kohustus hõlmab universaalset postiteenust vastavalt postidirektiivile (vt eespool jagu II.2). Universaalse postiteenuse osutamine kogu Poola territooriumil, et pakkuda Poola elanikkonnale samu põhiteenuseid sama hinna eest, on klassikaline üldist majandushuvi pakkuva teenuse juhtum.

| (106) | Sellest tulenevalt on Poczta Polskale ülesandeks antud universaalne postiteenus üldist majandushuvi pakkuv teenus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses. |
| --- | --- |

(106)

Sellest tulenevalt on Poczta Polskale ülesandeks antud universaalne postiteenus üldist majandushuvi pakkuv teenus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses.

V.2.2.   Vajadus dokumendi järele, milles täpsustataks avalike teenuste osutamise kohustusi ja hüvitise väljaarvutamise meetodeid (ülesande andmine)

| (107) | Nagu raamistikus märgitud, tähendab asutamislepingu artiklile 86 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste, et kõnealustele ettevõtjatele on antud eriülesanne. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme ametliku dokumendiga. |
| --- | --- |

(107)

Nagu raamistikus märgitud, tähendab asutamislepingu artiklile 86 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste, et kõnealustele ettevõtjatele on antud eriülesanne. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme ametliku dokumendiga.

| (108) | Käesoleval juhul on 12. juuli 2003. aasta postiseadus ja infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määrus õigusaktid, milles määratletakse ja tehakse Poczta Polskale ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine universaalse postiteenuse kujul (vt eespool jaod II.2, II.3 ja IV.4). |
| --- | --- |

(108)

Käesoleval juhul on 12. juuli 2003. aasta postiseadus ja infrastruktuuriministri 9. jaanuari 2004. aasta määrus õigusaktid, milles määratletakse ja tehakse Poczta Polskale ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine universaalse postiteenuse kujul (vt eespool jaod II.2, II.3 ja IV.4).

| (109) | Kooskõlas eespool nimetatud ühenduse raamistiku jaoga 2.3 määratakse kõnealustes õigusaktides kindlaks eelkõige:






  — | avalike teenuste osutamise kohustuse (universaalse postiteenuse osutamise kohustus) täpne sisu (postiseaduse artikli 3 lõige 25); |
| --- | --- | --- |

(109)

Kooskõlas eespool nimetatud ühenduse raamistiku jaoga 2.3 määratakse kõnealustes õigusaktides kindlaks eelkõige:

—

avalike teenuste osutamise kohustuse (universaalse postiteenuse osutamise kohustus) täpne sisu (postiseaduse artikli 3 lõige 25);

| — | asjaomane ettevõtja (Poczta Polska) ja piirkond (kogu riigi territoorium) (postiseaduse artikli 3 lõige 25); |
| --- | --- |

—

asjaomane ettevõtja (Poczta Polska) ja piirkond (kogu riigi territoorium) (postiseaduse artikli 3 lõige 25);

| — | Poczta Polskale antud ainuõigused (postiseaduse artikli 46 lõige 2). |
| --- | --- |

—

Poczta Polskale antud ainuõigused (postiseaduse artikli 46 lõige 2).

| (110) | Kuigi postiseaduse artiklites 52 ja 52a ning rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruses on juba sätestatud teatud hüvitamispõhimõtted, (55) ei ole need piisavad, et pidada raamistiku punkti 12 alapunktides d ja e sätestatud nõudeid täielikult täidetuks. |
| --- | --- |

(110)

Kuigi postiseaduse artiklites 52 ja 52a ning rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruses on juba sätestatud teatud hüvitamispõhimõtted, (55) ei ole need piisavad, et pidada raamistiku punkti 12 alapunktides d ja e sätestatud nõudeid täielikult täidetuks.

| (111) | Rahandusministri määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on teenustele jaotatava tulemi liigid praegu piiratud artiklitega „müüdud toodete, kauba ja materjalide kulud”, „müügikulud”, „üld- ja halduskulud” ning „intressid postiteenuseid rahastavatelt kohustustelt, sh vahetuskursi erinevused”. Seepärast leiab komisjon, et siseriiklikes õigusaktides ei ole täpsustatud kõik hüvitise väljaarvutamise seisukohast olulised parameetrid. Kuna siseriiklikes õigusaktides on teatud kulud ja tulud (56) teenustele jaotatavate kulude ja tulude loetelust täielikult välja jäetud, on jäetud välja ka nende hilisem kontrollimine ja läbivaatamine (vt allpool jagu V.2.3.3). |
| --- | --- |

(111)

Rahandusministri määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on teenustele jaotatava tulemi liigid praegu piiratud artiklitega „müüdud toodete, kauba ja materjalide kulud”, „müügikulud”, „üld- ja halduskulud” ning „intressid postiteenuseid rahastavatelt kohustustelt, sh vahetuskursi erinevused”. Seepärast leiab komisjon, et siseriiklikes õigusaktides ei ole täpsustatud kõik hüvitise väljaarvutamise seisukohast olulised parameetrid. Kuna siseriiklikes õigusaktides on teatud kulud ja tulud (56) teenustele jaotatavate kulude ja tulude loetelust täielikult välja jäetud, on jäetud välja ka nende hilisem kontrollimine ja läbivaatamine (vt allpool jagu V.2.3.3).

| (112) | Artikli 52a lõikega 4 kehtestatakse mõned nõuded, mida UKE peab järgima sellise toetuse heakskiitmisel, millega hüvitatakse postiettevõtja universaalteenuse osutamise kohustuse täitmine, st eelnevalt tuleb esitada 1) avalik-õigusliku ettevõtja auditeeritud finantsaruanne, 2) teave ülesande andmise tingimuste täitmise kohta ja 3) teave seoses kontrollitud nõuetega pidada raamatupidamisregistrit ja kuluarvestust, nagu on sätestatud artikli 52 lõigetes 1 ja 2. Eespool nimetatud põhjustel ja võttes arvesse, et artikli 52 lõikes 2 viidatakse otseselt rahandusministri määrusele ning selles on sätestatud üksnes teatud kulude jaotamine teenustele, leiab komisjon, et asjaomastes siseriiklikes õigusaktides ei ole võetud arvesse kõiki hüvitise väljaarvutamise seisukohalt olulisi parameetreid. Kuna kõiki hüvitise väljaarvutamise seisukohast olulisi parameetreid ei ole arvesse võetud, tuleb järeldada, et ka nõue määrata asjakohastes siseriiklikes õigusaktides kindlaks ülemäärase hüvitamise vältimise kord ei ole täielikult täidetud. Seda järeldust kinnitab iga-aastase kontrolli piiratud ulatus (vt täiendavad selgitused allpool jaos V.2.3.5). Samamoodi ei näi komisjoni analüüsitud sätted sisaldavat võimaliku ülemäärase hüvitise tagasimaksmise korda. |
| --- | --- |

(112)

Artikli 52a lõikega 4 kehtestatakse mõned nõuded, mida UKE peab järgima sellise toetuse heakskiitmisel, millega hüvitatakse postiettevõtja universaalteenuse osutamise kohustuse täitmine, st eelnevalt tuleb esitada 1) avalik-õigusliku ettevõtja auditeeritud finantsaruanne, 2) teave ülesande andmise tingimuste täitmise kohta ja 3) teave seoses kontrollitud nõuetega pidada raamatupidamisregistrit ja kuluarvestust, nagu on sätestatud artikli 52 lõigetes 1 ja 2. Eespool nimetatud põhjustel ja võttes arvesse, et artikli 52 lõikes 2 viidatakse otseselt rahandusministri määrusele ning selles on sätestatud üksnes teatud kulude jaotamine teenustele, leiab komisjon, et asjaomastes siseriiklikes õigusaktides ei ole võetud arvesse kõiki hüvitise väljaarvutamise seisukohalt olulisi parameetreid. Kuna kõiki hüvitise väljaarvutamise seisukohast olulisi parameetreid ei ole arvesse võetud, tuleb järeldada, et ka nõue määrata asjakohastes siseriiklikes õigusaktides kindlaks ülemäärase hüvitamise vältimise kord ei ole täielikult täidetud. Seda järeldust kinnitab iga-aastase kontrolli piiratud ulatus (vt täiendavad selgitused allpool jaos V.2.3.5). Samamoodi ei näi komisjoni analüüsitud sätted sisaldavat võimaliku ülemäärase hüvitise tagasimaksmise korda.

| (113) | Seepärast leiab komisjon, et nõue määrata asjakohastes siseriiklikes õigusaktides kindlaks i) hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid (raamistiku punkti 12 alapunkt d) ning ii) ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord (raamistiku punkti 12 alapunkt e) ei ole täielikult täidetud. Lisaks sellele peab komisjon eespool nimetatud põhjustel piisavaks, kui määrata asjakohases siseriiklikus õigusaktis selgelt kindlaks iga-aastase kontrolli eesmärk, nimelt tagada, et ei toimu ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(113)

Seepärast leiab komisjon, et nõue määrata asjakohastes siseriiklikes õigusaktides kindlaks i) hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid (raamistiku punkti 12 alapunkt d) ning ii) ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord (raamistiku punkti 12 alapunkt e) ei ole täielikult täidetud. Lisaks sellele peab komisjon eespool nimetatud põhjustel piisavaks, kui määrata asjakohases siseriiklikus õigusaktis selgelt kindlaks iga-aastase kontrolli eesmärk, nimelt tagada, et ei toimu ülemäärast hüvitamist.

| (114) | Kokkuvõttes võib öelda, et ülesande andmine ei hõlma kõiki elemente, mis on ette nähtud raamistikuga riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, nimelt raamistiku punkti 12 alapunktides d ja e nimetatud elemente. Sellest tulenevalt saab teist kriteeriumi pidada üksnes osaliselt täidetuks ja tuleb vastu võtta asjakohased parandusmeetmed punkti 128 alapunktis i nimetatud kulude ja tulude hõlmamiseks, et hinnata, kas hüvitise maksmine Poczta Polskale vastavalt kõnealusele meetmele on vajalik ja tagada selle hüvitise kokkusobivus. |
| --- | --- |

(114)

Kokkuvõttes võib öelda, et ülesande andmine ei hõlma kõiki elemente, mis on ette nähtud raamistikuga riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, nimelt raamistiku punkti 12 alapunktides d ja e nimetatud elemente. Sellest tulenevalt saab teist kriteeriumi pidada üksnes osaliselt täidetuks ja tuleb vastu võtta asjakohased parandusmeetmed punkti 128 alapunktis i nimetatud kulude ja tulude hõlmamiseks, et hinnata, kas hüvitise maksmine Poczta Polskale vastavalt kõnealusele meetmele on vajalik ja tagada selle hüvitise kokkusobivus.

| (115) | Allpool jaos V.2.3 esitatud abikava rakendamise analüüs näitab selgemalt parameetrite ja ülemäärase hüvitamise vältimise korra ebapiisava määratlemise tagajärgi. |
| --- | --- |

(115)

Allpool jaos V.2.3 esitatud abikava rakendamise analüüs näitab selgemalt parameetrite ja ülemäärase hüvitamise vältimise korra ebapiisava määratlemise tagajärgi.

V.2.3.   Ülemäärase hüvitamise keeld

| (116) | Raamistiku punkti 14 kohaselt „[ei tohi] hüvitise suurus [...] ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid [kulusid], kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit”. Raamistikus on märgitud ka, et „arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. [...] Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega [seonduvaid kulusid]” [täpsustatud tõlge]. |
| --- | --- |

(116)

Raamistiku punkti 14 kohaselt „[ei tohi] hüvitise suurus [...] ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid [kulusid], kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit”. Raamistikus on märgitud ka, et „arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. [...] Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega [seonduvaid kulusid]” [täpsustatud tõlge].

| (117) | Poczta Polska tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenustega (vt eespool jagu II.1). |
| --- | --- |

(117)

Poczta Polska tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenustega (vt eespool jagu II.1).

| (118) | Selleks et leida, et kõnealune kriteerium on täidetud, tuleb käesoleval juhul määrata Poczta Polskale vastavate õigusaktidega ülesandeks tehtud avalike teenuste osutamise kohustuse (universaalse postiteenuse) kulud ja võrrelda neid seejärel eelistega, mida riik annab Poczta Polskale. |
| --- | --- |

(118)

Selleks et leida, et kõnealune kriteerium on täidetud, tuleb käesoleval juhul määrata Poczta Polskale vastavate õigusaktidega ülesandeks tehtud avalike teenuste osutamise kohustuse (universaalse postiteenuse) kulud ja võrrelda neid seejärel eelistega, mida riik annab Poczta Polskale.

| (119) | Poola postiseaduse artiklis 52a on juba selgelt sätestatud ülemäärase hüvitamise keeld: „1. Avalik-õiguslik ettevõtja, kes on kohustatud osutama universaalset postiteenust, saab riigieelarvest kahjude korral toetust osutatud universaalse postiteenuse eest. Toetuse suurus kehtestatakse eelarveseadusega, võttes arvesse põhimõtet, et toetuse kogusumma ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadavate tulude vahet. [...]” |
| --- | --- |

(119)

Poola postiseaduse artiklis 52a on juba selgelt sätestatud ülemäärase hüvitamise keeld: „1. Avalik-õiguslik ettevõtja, kes on kohustatud osutama universaalset postiteenust, saab riigieelarvest kahjude korral toetust osutatud universaalse postiteenuse eest. Toetuse suurus kehtestatakse eelarveseadusega, võttes arvesse põhimõtet, et toetuse kogusumma ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadavate tulude vahet. [...]”

V.2.3.1.   Tegelikud tulud ja kulud

| (120) | Komisjon tuvastas, et analüütilises raamatupidamises märgitud teatava kategooria tulude ja kulude summad olid esitatud ka finantsaruannetes. Kuna analüütiline raamatupidamine toimub finantsaruandluse raames (57) ja selle suhtes kohaldatakse kord aastas sõltumatut auditit, mille tulemusena ei tehtud mingeid olulisi märkusi, ei ole komisjonil põhjust kahelda, et esitatud ettevõttesisesed tulud ja kulud tegelikult ka tekkisid. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon tuvastas, et analüütilises raamatupidamises märgitud teatava kategooria tulude ja kulude summad olid esitatud ka finantsaruannetes. Kuna analüütiline raamatupidamine toimub finantsaruandluse raames (57) ja selle suhtes kohaldatakse kord aastas sõltumatut auditit, mille tulemusena ei tehtud mingeid olulisi märkusi, ei ole komisjonil põhjust kahelda, et esitatud ettevõttesisesed tulud ja kulud tegelikult ka tekkisid.

V.2.3.2.   Raamatupidamise nõuetekohane lahutamine universaalteenuse osutamise kohustuse puhastulemi arvutamise eesmärgil

| (121) | Kuna Poczta Polska osutab nii üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid kui ka muid kommertsteenuseid, kohaldatakse ettevõtja suhtes direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõikes 2 sätestatud kohustust pidada ettevõttesiseses raamatupidamises nende üle eraldi arvestust. |
| --- | --- |

(121)

Kuna Poczta Polska osutab nii üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid kui ka muid kommertsteenuseid, kohaldatakse ettevõtja suhtes direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõikes 2 sätestatud kohustust pidada ettevõttesiseses raamatupidamises nende üle eraldi arvestust.

| (122) | Postiseaduse artikli 52 lõike 1 kohaselt peab Poczta Polska pidama raamatupidamisarvestust viisil, mis võimaldab arvutada kulusid eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, mis on jagatud universaalseks postiteenuseks ja muudeks teenusteks. |
| --- | --- |

(122)

Postiseaduse artikli 52 lõike 1 kohaselt peab Poczta Polska pidama raamatupidamisarvestust viisil, mis võimaldab arvutada kulusid eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, mis on jagatud universaalseks postiteenuseks ja muudeks teenusteks.

| (123) | Komisjon kontrollis, kas ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis hoitakse selgelt lahus universaalteenuste raamatupidamine (jagatud reserveeritud ja reserveerimata teenusteks) ja muude teenuste raamatupidamine. Poola on esitanud tõendid sellise lahususe kohta, esitades tulud ja kulud üksikute teenusekontode kaupa ja koondandmed teenusterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon kontrollis, kas ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis hoitakse selgelt lahus universaalteenuste raamatupidamine (jagatud reserveeritud ja reserveerimata teenusteks) ja muude teenuste raamatupidamine. Poola on esitanud tõendid sellise lahususe kohta, esitades tulud ja kulud üksikute teenusekontode kaupa ja koondandmed teenusterühmade kaupa.

| (124) | Nagu tõendavad komisjonile esitatud teave ja riikliku järelevalveasutuse iga-aastane kontroll, arvutatakse Poczta Polska tulud ja kulud eraldi iga reserveeritud teenuse kohta (58) ja koos iga järgmise teenuserühma kohta: i) reserveerimata universaalne postiteenus ja ii) muud kaubanduslikud teenused (mis ei ole üldist majandushuvi pakkuvad teenused) vastavalt postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(124)

Nagu tõendavad komisjonile esitatud teave ja riikliku järelevalveasutuse iga-aastane kontroll, arvutatakse Poczta Polska tulud ja kulud eraldi iga reserveeritud teenuse kohta (58) ja koos iga järgmise teenuserühma kohta: i) reserveerimata universaalne postiteenus ja ii) muud kaubanduslikud teenused (mis ei ole üldist majandushuvi pakkuvad teenused) vastavalt postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

| (125) | Riikliku järelevalveasutuse aruanded näitavad eelkõige 2006. ja 2007. aasta kohta, et Poczta Polska teostas universaalset postiteenust osutava avalik-õigusliku ettevõtjana oma raamatupidamisarvestust ja kuluarvestust viisil, mis võimaldab arvutada kulud eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, eristades universaalse postiteenuse ja muud teenused vastavalt postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(125)

Riikliku järelevalveasutuse aruanded näitavad eelkõige 2006. ja 2007. aasta kohta, et Poczta Polska teostas universaalset postiteenust osutava avalik-õigusliku ettevõtjana oma raamatupidamisarvestust ja kuluarvestust viisil, mis võimaldab arvutada kulud eraldi iga reserveeritud teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, eristades universaalse postiteenuse ja muud teenused vastavalt postiseaduse artikli 52 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

| (126) | Tuginedes Poola esitatud teabele Poczta Polska raamatupidamisarvestuste lahususe kohta, tõenditele universaalteenuste ja muude teenuste raamatupidamise nõuetekohase lahutamisega seoses läbiviidud väliskontrolli kohta ning komisjoni tehtud kontrollidele, võib põhjendatult järeldada, et äritegevuse ja Poczta Polska poolt avalike teenuste osutamise kohustuse raames sooritatud tegevuse raamatupidamisarvestuse lahusus on piisav. Komisjon on seepärast seisukohal, et Poczta Polska hoiab direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõike 2 kohaselt oma raamatupidamisarvestuse lahus viisil, mis võimaldab arvutada kulud eraldi iga reserveeritud valdkonna teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, jagades need universaalseks postiteenuseks ja muudeks teenusteks. |
| --- | --- |

(126)

Tuginedes Poola esitatud teabele Poczta Polska raamatupidamisarvestuste lahususe kohta, tõenditele universaalteenuste ja muude teenuste raamatupidamise nõuetekohase lahutamisega seoses läbiviidud väliskontrolli kohta ning komisjoni tehtud kontrollidele, võib põhjendatult järeldada, et äritegevuse ja Poczta Polska poolt avalike teenuste osutamise kohustuse raames sooritatud tegevuse raamatupidamisarvestuse lahusus on piisav. Komisjon on seepärast seisukohal, et Poczta Polska hoiab direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 lõike 2 kohaselt oma raamatupidamisarvestuse lahus viisil, mis võimaldab arvutada kulud eraldi iga reserveeritud valdkonna teenuse kohta ja koos reserveerimata teenuste kohta, jagades need universaalseks postiteenuseks ja muudeks teenusteks.

V.2.3.3.   Kulude ja tulude täielik jaotamine teenustele

| (127) | Komisjon kontrollis uurimise käigus esitatud andmete täielikkust, kontrollides Poczta Polska analüütilise raamatupidamise koondandmete vastavust kasumiaruandele. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon kontrollis uurimise käigus esitatud andmete täielikkust, kontrollides Poczta Polska analüütilise raamatupidamise koondandmete vastavust kasumiaruandele.

| (128) | Komisjon tuvastas, et i) teatud kategooriate kulusid ja tulusid, s.o „muu tegevustulem”, (59)„erakorraline tulem” ja teatud „finantstulem”, ei jaotatud teenustele ja et ii) rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusega piirati teenustele jaotatavad kululiigid selliste liikidega nagu „müüdud toodete, kauba ja materjalide kulud”, „müügikulud”, „üld- ja halduskulud” ja „intressid postiteenuseid rahastavatelt kohustustelt, sh vahetuskursi erinevused”. Nende kulude ja tulude osatähtsus, mille jaotamist ei ole siseriiklike õigusnormidega ette nähtud, moodustas 2006. aastal 2,5 % ja 1,5 % vastavalt kogukuludest ja kogutuludest. Kuigi kulusid ja tulusid, mida teenustele ei jaotatud, sai nende väikest osatähtsust arvesse võttes pidada varem väikeseks, võib tulevikus nende osatähtsus olla suur. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon tuvastas, et i) teatud kategooriate kulusid ja tulusid, s.o „muu tegevustulem”, (59)„erakorraline tulem” ja teatud „finantstulem”, ei jaotatud teenustele ja et ii) rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määrusega piirati teenustele jaotatavad kululiigid selliste liikidega nagu „müüdud toodete, kauba ja materjalide kulud”, „müügikulud”, „üld- ja halduskulud” ja „intressid postiteenuseid rahastavatelt kohustustelt, sh vahetuskursi erinevused”. Nende kulude ja tulude osatähtsus, mille jaotamist ei ole siseriiklike õigusnormidega ette nähtud, moodustas 2006. aastal 2,5 % ja 1,5 % vastavalt kogukuludest ja kogutuludest. Kuigi kulusid ja tulusid, mida teenustele ei jaotatud, sai nende väikest osatähtsust arvesse võttes pidada varem väikeseks, võib tulevikus nende osatähtsus olla suur.

| (129) | Poola esitas siiski varasema kohta uut teavet, mille kohaselt sellised jaotamata tulud ja kulud jaotati tagantjärele universaalteenustele (reserveeritud ja reserveerimata) ja muudele teenustele (liigitatud posti-, finants- ja muudeks teenusteks). Lisaks sellele selgitas Poola nende tulude teenustele jaotamisel kasutatud meetodeid. See kõik tõendab, et Poola on välja töötanud põhjendatud meetodid kõnealuste tulude ja kulude jaotamiseks. |
| --- | --- |

(129)

Poola esitas siiski varasema kohta uut teavet, mille kohaselt sellised jaotamata tulud ja kulud jaotati tagantjärele universaalteenustele (reserveeritud ja reserveerimata) ja muudele teenustele (liigitatud posti-, finants- ja muudeks teenusteks). Lisaks sellele selgitas Poola nende tulude teenustele jaotamisel kasutatud meetodeid. See kõik tõendab, et Poola on välja töötanud põhjendatud meetodid kõnealuste tulude ja kulude jaotamiseks.

| (130) | Muu kategooria ettevõttesiseseid kulusid ja tulusid (60) oli võimalik viia kasumiaruandega vastavusse. |
| --- | --- |

(130)

Muu kategooria ettevõttesiseseid kulusid ja tulusid (60) oli võimalik viia kasumiaruandega vastavusse.

| (131) | Seepärast peab komisjon vajalikuks jaotada kõik punkti 128 allpunktis i viidatud tulud ja kulud süstemaatiliselt teenustele kooskõlas tulude ja kulude täieliku jaotamise põhimõtte ning raamistikus sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(131)

Seepärast peab komisjon vajalikuks jaotada kõik punkti 128 allpunktis i viidatud tulud ja kulud süstemaatiliselt teenustele kooskõlas tulude ja kulude täieliku jaotamise põhimõtte ning raamistikus sätestatud tingimustega.

V.2.3.4.   Asjakohane kulude jaotamise meetod ja selle nõuetekohane rakendamine

| (132) | Nagu eespool märgitud, on postiseaduse artikli 52 lõikes 2 sätestatud, et „pidades nõu posti- ja telekommunikatsiooniküsimustes pädeva ministriga, kehtestab riiklikes finantsküsimustes pädev minister määrusega kulude jaotamise meetodi, tuginedes põhimõttele, et selline meetod peaks võimaldama arvutada ühiku hinda, võttes arvesse lõiget 1”. |
| --- | --- |

(132)

Nagu eespool märgitud, on postiseaduse artikli 52 lõikes 2 sätestatud, et „pidades nõu posti- ja telekommunikatsiooniküsimustes pädeva ministriga, kehtestab riiklikes finantsküsimustes pädev minister määrusega kulude jaotamise meetodi, tuginedes põhimõttele, et selline meetod peaks võimaldama arvutada ühiku hinda, võttes arvesse lõiget 1”.

| (133) | Vastavalt eespool nimetatud artikli 52 lõikele 2 andis rahandusminister 24. detsembril 2003 välja määruse universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta, millega rakendatakse direktiivi artikli 14 lõiget 3. |
| --- | --- |

(133)

Vastavalt eespool nimetatud artikli 52 lõikele 2 andis rahandusminister 24. detsembril 2003 välja määruse universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta, millega rakendatakse direktiivi artikli 14 lõiget 3.

| (134) | Riikliku järelevalveasutuse avaldatud aruannetest ilmneb, et Poczta Polska jaotas kulud otseselt ja kaudselt osutatud teenuste kuludele ning kõnealune jaotamine toimus vastavalt rahandusministri 24. detsembri 2004. aasta määrusele universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta. Riiklik järelevalveasutus on kord aastas kinnitanud, et Poczta Polska kulud jaotati järgmiselt:






  i) | kulud, mis on seotud üksnes ühe teenuse või teenusterühmaga, jaotatakse otseselt asjaomasele teenusele või teenusterühmale raamatupidamise maksedokumentide alusel, |
| --- | --- | --- |

(134)

Riikliku järelevalveasutuse avaldatud aruannetest ilmneb, et Poczta Polska jaotas kulud otseselt ja kaudselt osutatud teenuste kuludele ning kõnealune jaotamine toimus vastavalt rahandusministri 24. detsembri 2004. aasta määrusele universaalset postiteenust osutava ettevõtja kulude jaotamise meetodi kohta. Riiklik järelevalveasutus on kord aastas kinnitanud, et Poczta Polska kulud jaotati järgmiselt:

i)

kulud, mis on seotud üksnes ühe teenuse või teenusterühmaga, jaotatakse otseselt asjaomasele teenusele või teenusterühmale raamatupidamise maksedokumentide alusel,

| ii) | kulud, mis on otseselt seotud mitme teenusega, jaotatakse igale teenusele või teenusterühmale asjaomase teenuse või teenusterühma puhul kulusid tekitavate tegurite väärtuse analüüsi alusel, |
| --- | --- |

ii)

kulud, mis on otseselt seotud mitme teenusega, jaotatakse igale teenusele või teenusterühmale asjaomase teenuse või teenusterühma puhul kulusid tekitavate tegurite väärtuse analüüsi alusel,

| iii) | juhul kui kulude otsene jaotamine ei ole võimalik, jaotatakse mitme teenusega seotud kulud igale teenusele või teenusterühmale, võttes arvesse nende suhet teatud kulude rühmaga, mis on otseselt seotud asjaomase teenuse või teenusterühmaga, |
| --- | --- |

iii)

juhul kui kulude otsene jaotamine ei ole võimalik, jaotatakse mitme teenusega seotud kulud igale teenusele või teenusterühmale, võttes arvesse nende suhet teatud kulude rühmaga, mis on otseselt seotud asjaomase teenuse või teenusterühmaga,

| iv) | juhul kui kulude otsene ega kaudne jaotamine ei ole võimalik, jaotatakse muud kulud igale teenusele üldnäitaja alusel, mis arvutatakse asjaomasele teenusele või teenusterühmale otseselt või kaudselt jaotatud kulude ning kõikidele teenustele ja teenusterühmadele jaotatud kogukulude suhtena. |
| --- | --- |

iv)

juhul kui kulude otsene ega kaudne jaotamine ei ole võimalik, jaotatakse muud kulud igale teenusele üldnäitaja alusel, mis arvutatakse asjaomasele teenusele või teenusterühmale otseselt või kaudselt jaotatud kulude ning kõikidele teenustele ja teenusterühmadele jaotatud kogukulude suhtena.

| (135) | Kuigi 2006. aastal peeti üksnes [...] kuludest otsesteks kuludeks, ei pea komisjon põhjendatuks kahelda kulude nõuetekohases jaotamises otsesteks ja kaudseteks kuludeks. Pealegi on riiklik järelevalveasutus ja audiitorid jõudnud oma kontrollide käigus järeldusele, et „otseste kulude kontroll on rakendatud ja toimib tõhusalt”. |
| --- | --- |

(135)

Kuigi 2006. aastal peeti üksnes [...] kuludest otsesteks kuludeks, ei pea komisjon põhjendatuks kahelda kulude nõuetekohases jaotamises otsesteks ja kaudseteks kuludeks. Pealegi on riiklik järelevalveasutus ja audiitorid jõudnud oma kontrollide käigus järeldusele, et „otseste kulude kontroll on rakendatud ja toimib tõhusalt”.

| (136) | Seoses kaudsete kuludega (vt eespool jagu IV.2.1 „Kulude jaotamise süsteem”) on komisjon seisukohal, et alused, mida kasutati suurte eri kategooriate kaudsete kulude (st tegevuskulud, transpordikulud, võrguhoolduskulud ja muud kaudsed kulud) jaotamiseks teenustele, olid arvuliselt piiratud, kuid siiski põhjendatud. |
| --- | --- |

(136)

Seoses kaudsete kuludega (vt eespool jagu IV.2.1 „Kulude jaotamise süsteem”) on komisjon seisukohal, et alused, mida kasutati suurte eri kategooriate kaudsete kulude (st tegevuskulud, transpordikulud, võrguhoolduskulud ja muud kaudsed kulud) jaotamiseks teenustele, olid arvuliselt piiratud, kuid siiski põhjendatud.

| (137) | Näiteks tundub olevat mõistlik, et tegevuskulude jaotamisel lähtuti konkreetsete teenuste osutamiseks kulunud tööajast (minutites), (61) arvestades eri teenuste osutamisega seotud vormistamise, sortimise ja kättetoimetamise kulude täpse teenusekontodega seostamise keerukust. Komisjon on teadlik sellest, et Poczta Polska raamatupidamissüsteemis võeti hiljuti kasutusele tegevuskulude täpsem jaotus ning suurendati jaotamisaluste arvu, mis peaks suurendama ettevõttesisese raamatupidamisteabe täpsust. |
| --- | --- |

(137)

Näiteks tundub olevat mõistlik, et tegevuskulude jaotamisel lähtuti konkreetsete teenuste osutamiseks kulunud tööajast (minutites), (61) arvestades eri teenuste osutamisega seotud vormistamise, sortimise ja kättetoimetamise kulude täpse teenusekontodega seostamise keerukust. Komisjon on teadlik sellest, et Poczta Polska raamatupidamissüsteemis võeti hiljuti kasutusele tegevuskulude täpsem jaotus ning suurendati jaotamisaluste arvu, mis peaks suurendama ettevõttesisese raamatupidamisteabe täpsust.

| (138) | Samamoodi näib kättetoimetatud postisaadetise kaalust lähtumine olevat sobiv transpordikulude jaotamiseks. Transpordikulude teenustele jaotamise eesmärgil nõustub komisjon seepärast kehtestatud aluse eeldusega, mille kohaselt igale mis tahes teenuse kilogrammile vastab samal viisil kuluelement „transport”. |
| --- | --- |

(138)

Samamoodi näib kättetoimetatud postisaadetise kaalust lähtumine olevat sobiv transpordikulude jaotamiseks. Transpordikulude teenustele jaotamise eesmärgil nõustub komisjon seepärast kehtestatud aluse eeldusega, mille kohaselt igale mis tahes teenuse kilogrammile vastab samal viisil kuluelement „transport”.

| (139) | Selleks et Poczta Polska saaks jaotada teenustele muud kaudsed kulud, peab ta koguma andmeid i) kättetoimetatud postisaadetiste kaalu, ii) kättetoimetatud postisaadetiste mahu/arvu ja iii) eri toiminguteks vajaliku tööaja kohta. Kõnealused statistilised andmed kogutakse vastavalt statistilise uuringu tulemuste, (62) teenuste väärtuse analüüsi (63) ja töökoormuse uuringu (64) alusel. Töökoormuse uuring tehakse kord aastas ühe kuu jooksul ja see hõlmab kõiki postkontoreid, jaotuskeskusi ja kättetoimetamise piirkondi. Üksikute teenuste osutamise protsess jaotatakse väga detailseteks Poczta Polska töötajate toiminguteks, mille jaoks arvutatakse kõnealuse uuringu alusel välja standardne hinnanguline tööaeg. Komisjonil ei ole põhjust kahelda andmete kogumise sageduse õigsuses. |
| --- | --- |

(139)

Selleks et Poczta Polska saaks jaotada teenustele muud kaudsed kulud, peab ta koguma andmeid i) kättetoimetatud postisaadetiste kaalu, ii) kättetoimetatud postisaadetiste mahu/arvu ja iii) eri toiminguteks vajaliku tööaja kohta. Kõnealused statistilised andmed kogutakse vastavalt statistilise uuringu tulemuste, (62) teenuste väärtuse analüüsi (63) ja töökoormuse uuringu (64) alusel. Töökoormuse uuring tehakse kord aastas ühe kuu jooksul ja see hõlmab kõiki postkontoreid, jaotuskeskusi ja kättetoimetamise piirkondi. Üksikute teenuste osutamise protsess jaotatakse väga detailseteks Poczta Polska töötajate toiminguteks, mille jaoks arvutatakse kõnealuse uuringu alusel välja standardne hinnanguline tööaeg. Komisjonil ei ole põhjust kahelda andmete kogumise sageduse õigsuses.

| (140) | Võrguhoolduskulude jaotamine teenustele i) otseste kulude, ii) kaudsete tegevuskulude ja iii) juba teenustele jaotatud kaudsete transpordikulude summa alusel on vastuvõetav, kuid tundub siiski olevat põhjuslikust seosest kaugemal kui eespool nimetatud kulude jaotamine. |
| --- | --- |

(140)

Võrguhoolduskulude jaotamine teenustele i) otseste kulude, ii) kaudsete tegevuskulude ja iii) juba teenustele jaotatud kaudsete transpordikulude summa alusel on vastuvõetav, kuid tundub siiski olevat põhjuslikust seosest kaugemal kui eespool nimetatud kulude jaotamine.

| (141) | Enamiku Poczta Polska saadud tulude laadi tõttu saab need otseselt teenustele jaotada. Seega ei sea komisjon kahtluse alla müügitulude nõuetekohast jaotamist teenustele. |
| --- | --- |

(141)

Enamiku Poczta Polska saadud tulude laadi tõttu saab need otseselt teenustele jaotada. Seega ei sea komisjon kahtluse alla müügitulude nõuetekohast jaotamist teenustele.

| (142) | Poola ametiasutused pidid esitama komisjonile viimase nõudmisel (65) kõikide tulude ja kulude jaotuse vastavalt teenusekategooriatele (universaalteenused liigitatud reserveeritud ja reserveerimata teenusteks ning reserveerimata teenused liigitatud posti-, finants- ja muudeks teenusteks) ning selgituse nende teenustele jaotamisel kasutatud meetodite kohta. Nõutud teabe esitamine tõendab, et asjaomast ettevõttesisest raamatupidamisteavet saab esitada nõutava täpsusastmega. Komisjon ei leidnud ühtegi ilmset viga meetodites, mida rakendati muu tegevustulemi, (66) erakorralise tulemi (67) ja finantstulemi (68) jaotamiseks teenusterühmale. |
| --- | --- |

(142)

Poola ametiasutused pidid esitama komisjonile viimase nõudmisel (65) kõikide tulude ja kulude jaotuse vastavalt teenusekategooriatele (universaalteenused liigitatud reserveeritud ja reserveerimata teenusteks ning reserveerimata teenused liigitatud posti-, finants- ja muudeks teenusteks) ning selgituse nende teenustele jaotamisel kasutatud meetodite kohta. Nõutud teabe esitamine tõendab, et asjaomast ettevõttesisest raamatupidamisteavet saab esitada nõutava täpsusastmega. Komisjon ei leidnud ühtegi ilmset viga meetodites, mida rakendati muu tegevustulemi, (66) erakorralise tulemi (67) ja finantstulemi (68) jaotamiseks teenusterühmale.

| (143) | Komisjon märgib ka, et oluline osa Poczta Polska kuludest jaotatakse teenustele proportsionaalsusmeetodi abil (ligikaudu [...] kõikidest kuludest jaotati teenustele proportsionaalselt varem jaotatud kuludega, eriti kulud, mis kuuluvad muude kulude kategooriasse, st üld-, haldus- ja arenduskulud, müügikulud ja teatud finantskulud) (69). Sellest tulenevalt tuleks teha jõupingutusi, et vähendada võimaluse korral proportsionaalsusmeetodi osatähtsust Poczta Polska kuluarvestusmeetodis, nii et saavutatakse tugevam seos kulude ja teenuste vahel. Kokkuvõttes võib öelda, et jaotamismeetodid on vastuvõetavad, kuid neid saab parandada, kui kasutatud jaotamispõhimõtted tagavad võimaluse korral seose kasutatavate ressursside maksumuse ja nendel ressurssidel põhineva teenuse vahel. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon märgib ka, et oluline osa Poczta Polska kuludest jaotatakse teenustele proportsionaalsusmeetodi abil (ligikaudu [...] kõikidest kuludest jaotati teenustele proportsionaalselt varem jaotatud kuludega, eriti kulud, mis kuuluvad muude kulude kategooriasse, st üld-, haldus- ja arenduskulud, müügikulud ja teatud finantskulud) (69). Sellest tulenevalt tuleks teha jõupingutusi, et vähendada võimaluse korral proportsionaalsusmeetodi osatähtsust Poczta Polska kuluarvestusmeetodis, nii et saavutatakse tugevam seos kulude ja teenuste vahel. Kokkuvõttes võib öelda, et jaotamismeetodid on vastuvõetavad, kuid neid saab parandada, kui kasutatud jaotamispõhimõtted tagavad võimaluse korral seose kasutatavate ressursside maksumuse ja nendel ressurssidel põhineva teenuse vahel.

| (144) | Seoses sellega teatas Poczta Polska komisjonile, et on kehtestatud üksikasjalikud normid ja menetlused (70) ning täiustatud jaotamispõhimõtted, et paremini kajastada põhjuslikku seost tekkinud kulude liikide ja nende teenustele jaotamise vahel, eesmärgiga suurendada ettevõttesisese raamatupidamissüsteemi täpsusega seotud stabiilsust. Samal põhjusel püüab Poczta Polska täielikult rakendada oma juhtimisarvestuses tegevuspõhist kuluarvestust, mis parandaks kindlasti kulude jälgitavust tegevuse sooritamisest teenusteni. |
| --- | --- |

(144)

Seoses sellega teatas Poczta Polska komisjonile, et on kehtestatud üksikasjalikud normid ja menetlused (70) ning täiustatud jaotamispõhimõtted, et paremini kajastada põhjuslikku seost tekkinud kulude liikide ja nende teenustele jaotamise vahel, eesmärgiga suurendada ettevõttesisese raamatupidamissüsteemi täpsusega seotud stabiilsust. Samal põhjusel püüab Poczta Polska täielikult rakendada oma juhtimisarvestuses tegevuspõhist kuluarvestust, mis parandaks kindlasti kulude jälgitavust tegevuse sooritamisest teenusteni.

| (145) | Samuti ajakohastatakse korrapäraselt kulude otsesteks ja kaudseteks kuludeks jagamise erieeskirju ning jaotamisaluste väljaarvutamise eeskirju, nt 2007. aastal võeti vastu otseste kulude kontrolli menetlus (71) eesmärgiga kehtestada selgemad eeskirjad teenusekontodele kantud lihtsate otseste kulude ja üldiste otseste kulude kontrolliks (72). Lisaks sellele peaks asjaolu, et kaudsete kulude jaotamise alused määratakse kindlaks kesksel tasandil, (73) aitama tagada kõnealuste aluste ühetaolisemat rakendamist kogu äriühingus. 1. jaanuarist 2007 on Poczta Polska jaotamisaluseid arvutavad organisatsioonilised üksused kohustatud esitama need alused raamatupidamiskeskusele. Seoses sellega tunnistab komisjon, et Poczta Polska kontrollikeskkonda on täiustatud eelkõige seoses otseseid ja kaudseid kulusid hõlmava kontrollikorraga. |
| --- | --- |

(145)

Samuti ajakohastatakse korrapäraselt kulude otsesteks ja kaudseteks kuludeks jagamise erieeskirju ning jaotamisaluste väljaarvutamise eeskirju, nt 2007. aastal võeti vastu otseste kulude kontrolli menetlus (71) eesmärgiga kehtestada selgemad eeskirjad teenusekontodele kantud lihtsate otseste kulude ja üldiste otseste kulude kontrolliks (72). Lisaks sellele peaks asjaolu, et kaudsete kulude jaotamise alused määratakse kindlaks kesksel tasandil, (73) aitama tagada kõnealuste aluste ühetaolisemat rakendamist kogu äriühingus. 1. jaanuarist 2007 on Poczta Polska jaotamisaluseid arvutavad organisatsioonilised üksused kohustatud esitama need alused raamatupidamiskeskusele. Seoses sellega tunnistab komisjon, et Poczta Polska kontrollikeskkonda on täiustatud eelkõige seoses otseseid ja kaudseid kulusid hõlmava kontrollikorraga.

| (146) | Lisaks sellele on riiklik järelevalveasutus andnud välja soovitusi, et kõrvaldada teatavaid muid iga-aastase kontrolli käigus avastatud puudusi (74). Poola ametiasutuste väitel on juba rakendatud (75) või rakendatakse peagi mitut 2005. ja 2006. aasta kontrolli käigus esitatud soovitust. Komisjon peab oluliseks kõigi esitatud soovituste võimalikult kiiret rakendamist, et saavutada stabiilsem ettevõttesisene raamatupidamisteabe süsteem. |
| --- | --- |

(146)

Lisaks sellele on riiklik järelevalveasutus andnud välja soovitusi, et kõrvaldada teatavaid muid iga-aastase kontrolli käigus avastatud puudusi (74). Poola ametiasutuste väitel on juba rakendatud (75) või rakendatakse peagi mitut 2005. ja 2006. aasta kontrolli käigus esitatud soovitust. Komisjon peab oluliseks kõigi esitatud soovituste võimalikult kiiret rakendamist, et saavutada stabiilsem ettevõttesisene raamatupidamisteabe süsteem.

| (147) | Sellest tulenevalt on komisjon Poola poolt kohaldatud kulude jaotamise meetodi kohta esitatud teabe alusel seisukohal, et Poczta Polska kasutab jaotamisaluseid piisava põhjusliku seosega teenusele omistatava kulu ja kõnealuse kulu allika vahel. Lisaks sellele tunnustab komisjon jõupingutusi, mida Poczta Polska on teinud, et: i) tugevdada juhtimisteabega seotud kontrollikeskkonda ning ii) parandada kulude jaotamise meetodeid, mis on tulevikus aluseks hüvitise väljaarvutamisele. |
| --- | --- |

(147)

Sellest tulenevalt on komisjon Poola poolt kohaldatud kulude jaotamise meetodi kohta esitatud teabe alusel seisukohal, et Poczta Polska kasutab jaotamisaluseid piisava põhjusliku seosega teenusele omistatava kulu ja kõnealuse kulu allika vahel. Lisaks sellele tunnustab komisjon jõupingutusi, mida Poczta Polska on teinud, et: i) tugevdada juhtimisteabega seotud kontrollikeskkonda ning ii) parandada kulude jaotamise meetodeid, mis on tulevikus aluseks hüvitise väljaarvutamisele.

| (148) | Nagu juba märgitud eespool jaos V.2.3.3, tuleks selleks, et nõuetekohaselt arvutada universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise netotulem ning muude teenuste tulem, siiski tagada, et ükski kulu ega tulu ei jääks jaotamata ning et kogu tulem (76) (tulud ja kulud) jaotatakse asjakohaselt igale reserveeritud ja reserveerimata teenusele universaalse postiteenuse ning muude postiteenuste valdkondades. |
| --- | --- |

(148)

Nagu juba märgitud eespool jaos V.2.3.3, tuleks selleks, et nõuetekohaselt arvutada universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmise netotulem ning muude teenuste tulem, siiski tagada, et ükski kulu ega tulu ei jääks jaotamata ning et kogu tulem (76) (tulud ja kulud) jaotatakse asjakohaselt igale reserveeritud ja reserveerimata teenusele universaalse postiteenuse ning muude postiteenuste valdkondades.

V.2.3.5.   Iga-aastane sõltumatu kontroll

| (149) | Postiseaduse artikli 52 lõike 3 kohaselt peab universaalset postiteenust osutav ettevõtja esitama UKE juhatajale iga aasta 31. märtsiks eelmise aasta kohta deklaratsiooni lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise kohta. Lisaks sellele on UKE juhataja kohustatud kontrollima artikli 52 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuete täitmist, nagu on sätestatud kõnealuse artikli lõikes 4. |
| --- | --- |

(149)

Postiseaduse artikli 52 lõike 3 kohaselt peab universaalset postiteenust osutav ettevõtja esitama UKE juhatajale iga aasta 31. märtsiks eelmise aasta kohta deklaratsiooni lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise kohta. Lisaks sellele on UKE juhataja kohustatud kontrollima artikli 52 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuete täitmist, nagu on sätestatud kõnealuse artikli lõikes 4.

| (150) | „Avalik-õiguslik ettevõtja on kohustatud esitama UKE juhatajale igal aastal hiljemalt 31. juuliks eelmise aasta kohta auditeeritud finantsaruande, mille sisu on kooskõlas 29. septembri 1994. aasta seadusega raamatupidamise kohta (õigusajakiri, 2002, nr 76, punkt 694 ja 2003, nr 60, punkt 535) ning kooskõlas lõigetega 1 ja 2.” |
| --- | --- |

(150)

„Avalik-õiguslik ettevõtja on kohustatud esitama UKE juhatajale igal aastal hiljemalt 31. juuliks eelmise aasta kohta auditeeritud finantsaruande, mille sisu on kooskõlas 29. septembri 1994. aasta seadusega raamatupidamise kohta (õigusajakiri, 2002, nr 76, punkt 694 ja 2003, nr 60, punkt 535) ning kooskõlas lõigetega 1 ja 2.”

| (151) | Nagu eespool märgitud, sai komisjon üksikasjalikud aruanded, mille riiklik järelevalveasutus koostab kord aastas koos sõltumatu audiitoriga raamatupidamisarvestuse lahutamise ja kulude jaotamise nõuete täitmise kohta. Kõnealustes aruannetes leiti, et Poczta Polska ettevõttesisene raamatupidamine põhines üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetel ja oli seega sobiv, et teha kindlaks Poczta Polskale ülesandeks antud universaalse postiteenuse osutamise lisakulud, olles seega kooskõlas postidirektiivi artikli 14 lõikega 3. |
| --- | --- |

(151)

Nagu eespool märgitud, sai komisjon üksikasjalikud aruanded, mille riiklik järelevalveasutus koostab kord aastas koos sõltumatu audiitoriga raamatupidamisarvestuse lahutamise ja kulude jaotamise nõuete täitmise kohta. Kõnealustes aruannetes leiti, et Poczta Polska ettevõttesisene raamatupidamine põhines üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetel ja oli seega sobiv, et teha kindlaks Poczta Polskale ülesandeks antud universaalse postiteenuse osutamise lisakulud, olles seega kooskõlas postidirektiivi artikli 14 lõikega 3.

| (152) | Võttes arvesse asjaolu, et analüütiline raamatupidamine toimub üldise raamatupidamise raames, on sama oluline vaadata läbi ka üldine raamatupidamine. Igal aastal tehakse Poczta Polska finantsaruannete sõltumatu audit (vt eespool jagu V.2.3.1). Lisaks sellele teostab audiitor ka järelevalvet raamatupidamisandmete vastavuse üle postiseaduse üksikasjalikele nõuetele (st artiklile 52). |
| --- | --- |

(152)

Võttes arvesse asjaolu, et analüütiline raamatupidamine toimub üldise raamatupidamise raames, on sama oluline vaadata läbi ka üldine raamatupidamine. Igal aastal tehakse Poczta Polska finantsaruannete sõltumatu audit (vt eespool jagu V.2.3.1). Lisaks sellele teostab audiitor ka järelevalvet raamatupidamisandmete vastavuse üle postiseaduse üksikasjalikele nõuetele (st artiklile 52).

| (153) | Asjaolu, et aastaaruannetes, mille UKE avaldas koostöös sõltumatu auditeerimisfirmaga, oli alati märgitud, et sõltumatu iga-aastase kontrolli ulatus on piiratud selle hindamisega, kui suures ulatuses täitis avalik-õiguslik ettevõtja postiseaduse artiklist 52 ja rahandusministri määrusest tulenevaid nõudeid ning see piirdub üksnes teatud liiki kulude (77) kontrollimisega, tõendab siiski, et ülemäärase hüvitamise vältimise senine korraldus ei ole piisav, kui ei rakendata eespool jaos V.2.3.3 osutatud parandusmeetmeid. Komisjon arvates on kontrolli ulatus liiga piiratud selleks, et tagada nõuetekohaselt kontrolli eesmärgi täitmist, st tagada, et ei toimuks ülemäärast hüvitamist (vt raamistiku punkt 20 ja postiseaduse artikkel 52a) (78). |
| --- | --- |

(153)

Asjaolu, et aastaaruannetes, mille UKE avaldas koostöös sõltumatu auditeerimisfirmaga, oli alati märgitud, et sõltumatu iga-aastase kontrolli ulatus on piiratud selle hindamisega, kui suures ulatuses täitis avalik-õiguslik ettevõtja postiseaduse artiklist 52 ja rahandusministri määrusest tulenevaid nõudeid ning see piirdub üksnes teatud liiki kulude (77) kontrollimisega, tõendab siiski, et ülemäärase hüvitamise vältimise senine korraldus ei ole piisav, kui ei rakendata eespool jaos V.2.3.3 osutatud parandusmeetmeid. Komisjon arvates on kontrolli ulatus liiga piiratud selleks, et tagada nõuetekohaselt kontrolli eesmärgi täitmist, st tagada, et ei toimuks ülemäärast hüvitamist (vt raamistiku punkt 20 ja postiseaduse artikkel 52a) (78).

| (154) | Nagu juba märgitud eespool jaos V.2.2, peab komisjon seepärast vajalikuks kaasata iga-aastase kontrolli kohaldamisalasse muud tegevustulud, muud tegevuskulud, finantstulud, finantskulud ja erakorraline tulem ning müügitulud. |
| --- | --- |

(154)

Nagu juba märgitud eespool jaos V.2.2, peab komisjon seepärast vajalikuks kaasata iga-aastase kontrolli kohaldamisalasse muud tegevustulud, muud tegevuskulud, finantstulud, finantskulud ja erakorraline tulem ning müügitulud.

| (155) | Lõpetuseks võib öelda, et komisjoni arvates tuleks raamatupidamisarvestuse kontrolli ulatust suurendada tagamaks, et võetakse arvesse kõik hüvitise suuruse väljaarvutamiseks asjakohased tulude ja kulude kategooriad. |
| --- | --- |

(155)

Lõpetuseks võib öelda, et komisjoni arvates tuleks raamatupidamisarvestuse kontrolli ulatust suurendada tagamaks, et võetakse arvesse kõik hüvitise suuruse väljaarvutamiseks asjakohased tulude ja kulude kategooriad.

V.2.3.6.   Prognooside kohaselt ei toimu aastatel 2009–2011 ülemäärast hüvitamist

| (156) | Äriühingu prognooside kohaselt (vt allpool esitatud arvandmed) ei teki Poczta Polskal tulevastel abikava rakendamise aastatel avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisest puhaskahjumit (vt üksikasjalikum teave 3. lisas). Sellest tulenevalt ei nähta kõnealuse abikava raames ette hüvitise maksmist ajavahemikul 2009–2011.

  Tabel 2












  (tuhandetes Poola zlottides) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Avalike teenuste osutamise tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Avalike teenuste osutamise kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netoülejääk (79) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % kasumimarginaal (netoülejääk / avalike teenuste osutamise tulud) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(156)

Äriühingu prognooside kohaselt (vt allpool esitatud arvandmed) ei teki Poczta Polskal tulevastel abikava rakendamise aastatel avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisest puhaskahjumit (vt üksikasjalikum teave 3. lisas). Sellest tulenevalt ei nähta kõnealuse abikava raames ette hüvitise maksmist ajavahemikul 2009–2011.

Tabel 2

(tuhandetes Poola zlottides)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Avalike teenuste osutamise tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Avalike teenuste osutamise kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netoülejääk (79)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% kasumimarginaal (netoülejääk / avalike teenuste osutamise tulud)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (157) | Nagu eespool näidatud, väheneb aasta-aastalt pidevalt Poczta Polska universaalse postiteenuse osutamisest saadud netoülejääk. Hoolimata sellest tegelikust suundumusest on Poczta Polska prognoosinud tulevasteks abikava rakendamise aastateks oma finantstulemi pideva paranemise. Suundumuse muutust põhjendatakse 2008. aasta lõpus algatatud kulude optimeerimise kavaga, millega peaks kaasnema kulude kokkuhoid ja seega ka Poczta Polska finantstulemi järkjärguline paranemine. Kavas keskendutakse nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnale kui ka Poczta Polska kaubandustegevusele väljaspool üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, st tulevikus ei pakuta enam teatud teenuseid, mida osutati kahjumit tootva lisategevuse raames. Lisaks sellele on välja töötatud teatavad meetmed, et suurendada tulusid nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas kui ka väljaspool seda valdkonda, nt riigile kuuluva ebavajaliku kinnisvara müük, teatud finantsteenuste ajakohastamine, et suurendada Poczta Polska konkurentsivõimet jne. |
| --- | --- |

(157)

Nagu eespool näidatud, väheneb aasta-aastalt pidevalt Poczta Polska universaalse postiteenuse osutamisest saadud netoülejääk. Hoolimata sellest tegelikust suundumusest on Poczta Polska prognoosinud tulevasteks abikava rakendamise aastateks oma finantstulemi pideva paranemise. Suundumuse muutust põhjendatakse 2008. aasta lõpus algatatud kulude optimeerimise kavaga, millega peaks kaasnema kulude kokkuhoid ja seega ka Poczta Polska finantstulemi järkjärguline paranemine. Kavas keskendutakse nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnale kui ka Poczta Polska kaubandustegevusele väljaspool üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, st tulevikus ei pakuta enam teatud teenuseid, mida osutati kahjumit tootva lisategevuse raames. Lisaks sellele on välja töötatud teatavad meetmed, et suurendada tulusid nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas kui ka väljaspool seda valdkonda, nt riigile kuuluva ebavajaliku kinnisvara müük, teatud finantsteenuste ajakohastamine, et suurendada Poczta Polska konkurentsivõimet jne.

| (158) | Prognoositud arvnäitajate arvutamise põhieeldusteks on sellised parameetrid nagu organisatsioonilise struktuuri muutumise eeldatav aste, eri postiteenuste hindade tase, erinevused tööjõukuludes ja muudes kuludes, töötajate arv ja makromajanduslikud näitajad (SKP kasv, töötusmäär, inflatsioonimäär, euro ja Poola zloti ning Ameerika dollari ja Poola zloti vahetuskurss). |
| --- | --- |

(158)

Prognoositud arvnäitajate arvutamise põhieeldusteks on sellised parameetrid nagu organisatsioonilise struktuuri muutumise eeldatav aste, eri postiteenuste hindade tase, erinevused tööjõukuludes ja muudes kuludes, töötajate arv ja makromajanduslikud näitajad (SKP kasv, töötusmäär, inflatsioonimäär, euro ja Poola zloti ning Ameerika dollari ja Poola zloti vahetuskurss).

| (159) | Lisaks sellele, nagu eespool juba märgitud, kuigi Poczta Polskal on raamistiku alusel lubatud saada mõistlikku kasumit, on Poola ametiasutused teatanud komisjonile, et kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaselt makstakse Poczta Polskale hüvitist üksnes universaalse postiteenuse osutamisega seoses kantud kahjude eest. Sellest tulenevalt ei kata hüvitise summa mõistlikku kasumit, mis on tuleviku jaoks lisakinnitus selle kohta, et ülemäärast hüvitamist ei toimu. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks sellele, nagu eespool juba märgitud, kuigi Poczta Polskal on raamistiku alusel lubatud saada mõistlikku kasumit, on Poola ametiasutused teatanud komisjonile, et kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaselt makstakse Poczta Polskale hüvitist üksnes universaalse postiteenuse osutamisega seoses kantud kahjude eest. Sellest tulenevalt ei kata hüvitise summa mõistlikku kasumit, mis on tuleviku jaoks lisakinnitus selle kohta, et ülemäärast hüvitamist ei toimu.

| (160) | Komisjonil ei ole põhjust kahelda eeldustes, mida kasutati kulude ja tulude arvutamisel ülejäänud abikava rakendamise aastateks. Pealegi on Poczta Polska kontrollikeskkonda korrapäraselt täiustatud ning ettevõttesisene raamatupidamissüsteem annab täiendava kindluse selle kohta, et tulud ja kulud jaotatakse õigesti üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele ja muudele teenustele. |
| --- | --- |

(160)

Komisjonil ei ole põhjust kahelda eeldustes, mida kasutati kulude ja tulude arvutamisel ülejäänud abikava rakendamise aastateks. Pealegi on Poczta Polska kontrollikeskkonda korrapäraselt täiustatud ning ettevõttesisene raamatupidamissüsteem annab täiendava kindluse selle kohta, et tulud ja kulud jaotatakse õigesti üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele ja muudele teenustele.

| (161) | Kuna Poczta Polska kavatseb kasutusele võtta uue tegevuspõhisel kuluarvestusel (ABC) põhineva kuluarvestusmudeli, palub komisjon end teavitada kolme kuu jooksul selle kasutuselevõtmisest või mis tahes muust olulisest muudatusest Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis. |
| --- | --- |

(161)

Kuna Poczta Polska kavatseb kasutusele võtta uue tegevuspõhisel kuluarvestusel (ABC) põhineva kuluarvestusmudeli, palub komisjon end teavitada kolme kuu jooksul selle kasutuselevõtmisest või mis tahes muust olulisest muudatusest Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis.

VI.   LOA TÄHTAEG

| (162) | Poola palus algselt komisjonil pikendada uurimist 2012. aastani. Võttes siiski arvesse asjaolu, et kehtivad avalike teenuste eest makstava hüvitise kokkusobivuse hindamise eeskirjad, st ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, kaotavad kehtivuse 2011. aastal, on Poola ametiasutused nõus abikava kinnitamisega 2011. aastani. |
| --- | --- |

(162)

Poola palus algselt komisjonil pikendada uurimist 2012. aastani. Võttes siiski arvesse asjaolu, et kehtivad avalike teenuste eest makstava hüvitise kokkusobivuse hindamise eeskirjad, st ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, kaotavad kehtivuse 2011. aastal, on Poola ametiasutused nõus abikava kinnitamisega 2011. aastani.

| (163) | Eelkirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et kui avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest makstaks hüvitist vastavalt uurimise all olevale abikavale aastatel 2006–2011, oleks kõnealune hüvitis riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis oleks eespool nimetatud tingimuste täitmise korral kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2. |
| --- | --- |

(163)

Eelkirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et kui avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest makstaks hüvitist vastavalt uurimise all olevale abikavale aastatel 2006–2011, oleks kõnealune hüvitis riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis oleks eespool nimetatud tingimuste täitmise korral kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2.

VII.   KOKKUVÕTE

| (164) | Eespool öeldust tuleneb, et abikava vastab nõuetele, mis on sätestatud raamistikus, et komisjon saaks hinnata abikava kokkusobivust, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused: 1) Poola peaks paremini määratlema hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid selle tagamiseks, et kõik tulud ja kulud jaotatakse teenustele tunnustatud meetodite abil, 2) Poola peaks täiustama ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise korraldust selle tagamiseks, et võetakse arvesse kõiki hüvitise arvutamise seisukohast asjakohaseid tulusid ja kulusid ning et kehtestatakse asjakohane ülemääraste hüvitiste tagasimaksmise kord ja 3) Poola tagab, et uus kulude jaotamise meetod on kooskõlas direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 eeskirjadega ja seoses sellega peaks ta teavitama komisjoni kolme kuu jooksul pärast mis tahes olulise muudatuse tegemist Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis, |
| --- | --- |

(164)

Eespool öeldust tuleneb, et abikava vastab nõuetele, mis on sätestatud raamistikus, et komisjon saaks hinnata abikava kokkusobivust, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused: 1) Poola peaks paremini määratlema hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid selle tagamiseks, et kõik tulud ja kulud jaotatakse teenustele tunnustatud meetodite abil, 2) Poola peaks täiustama ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise korraldust selle tagamiseks, et võetakse arvesse kõiki hüvitise arvutamise seisukohast asjakohaseid tulusid ja kulusid ning et kehtestatakse asjakohane ülemääraste hüvitiste tagasimaksmise kord ja 3) Poola tagab, et uus kulude jaotamise meetod on kooskõlas direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 eeskirjadega ja seoses sellega peaks ta teavitama komisjoni kolme kuu jooksul pärast mis tahes olulise muudatuse tegemist Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meedet, mille Poola on kehtestanud, et maksta ettevõtjale Poczta Polska hüvitist universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisel aastatel 2006–2011 tekkinud netokulude eest, peetakse artiklis 2 sätestatud tingimuste täitmise korral siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 2

Poola peab kehtestama vajalikud õigusnormid, et:

| 1) | määratleda paremini hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid, tagamaks, et kõik tulud ja kulud jaotatakse teenustele, kasutades tunnustatud meetodeid; |
| --- | --- |

1)

määratleda paremini hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid, tagamaks, et kõik tulud ja kulud jaotatakse teenustele, kasutades tunnustatud meetodeid;

| 2) | täiustada ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise korraldust, tagamaks, et võetakse arvesse kõiki hüvitise arvutamise seisukohast asjakohaseid tulusid ja kulusid ning et kehtestatakse asjakohane ülemääraste hüvitiste tagasimaksmise kord; |
| --- | --- |

2)

täiustada ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise korraldust, tagamaks, et võetakse arvesse kõiki hüvitise arvutamise seisukohast asjakohaseid tulusid ja kulusid ning et kehtestatakse asjakohane ülemääraste hüvitiste tagasimaksmise kord;

| 3) | tagada, et uus kulude jaotamise meetod on kooskõlas direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 eeskirjadega ja sellega seoses teavitada komisjoni kolme kuu jooksul pärast mis tahes olulise muudatuse tegemist Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis. |
| --- | --- |

3)

tagada, et uus kulude jaotamise meetod on kooskõlas direktiivi 97/67/EÜ artikli 14 eeskirjadega ja sellega seoses teavitada komisjoni kolme kuu jooksul pärast mis tahes olulise muudatuse tegemist Poczta Polska ettevõttesiseses raamatupidamissüsteemis.

Artikkel 3

Poola teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Poolale.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 274, 5.11.2005, lk 14.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Tühistati 30. juuli 1997. aasta seaduse (avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta) artikkel 17, milles oli sätestatud, et „Poczta Polska saab [...] toetusi riigieelarvest [...] investeeringute rahastamiseks”. Postiseaduse uue artikliga 52a ei nähta ette võimalust anda investeerimisabi.

4

(5)  ELT C 223, 16.9.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 33, 15.2.2007, lk 9.

6

(7)  Kõnealune tagatis on abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja niivõrd, kui see hõlmas kogu Poczta Polska tegevust, oli ajaliselt ja ulatuselt piiramata ning seda ei hüvitatud, on see ühisturuga kokkusobimatu. Kõnealune riigiabi on olemasolev abi ühinemislepingu IV lisa 3. peatüki punkti 1 tähenduses. 25. aprillil 2007 andis komisjon välja soovituse, milles ta tegi Poolale ettepaneku võtta kõnealuse tagatisega seoses vastu asjakohased meetmed 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 88 kohaldamiseks) artikli 18 tähenduses. Kuna Poola ametiasutused alustasid juba õigusloome protsessi eesmärgiga tühistada Poczta Polskale antud riigitagatis, mille tõttu ei saanud Poczta Polska suhtes kohaldada pankrotimenetlust, ja võtsid endale kohustuse tühistada see hiljemalt 30. juuniks 2008, leidis komisjon, et Poola ametiasutused on tegelenud komisjoni konkurentsiprobleemidega ja lõpetas sama otsusega olemasoleva abi menetluse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 19 (ELT C 284, 27.11.2007).

7

(8)  Dziennik Ustaw, nr 180, punkt 1109.

8

Dziennik Ustaw

(9)  Dziennik Ustaw, nr 130 (punkt 1188 muudetud kujul).

9

Dziennik Ustaw

(10)  Artikli 46 lõikes 2 on sätestatud, et postiseaduses kirjeldatud avalik-õigusliku ettevõtja ülesannete täitmise eest vastutab Poczta Polska.

10

(11)  Praeguse nimega POST-TEL Sp. z o.o.; osutab lisaks infotehnoloogiateenuseid.

11

(12)  Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) ja Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

12

(13)  Esitatud struktuuri on hiljuti mitu korda ümber korraldatud. Enamikul eespool nimetatud keskustel on piirkondlikud harukontorid.

13

(14)  Hinnangulise vahetuskursiga 1 euro = 4 PLN oleks käive 1,572 miljardit eurot.

14

(15)  Vaba võimsuse korral võib selliseid teenuseid nagu transport, kontsessiooniteenused ja kõrvaltoodang osutada välisklientidele.

15

(16)  Vaba võimsuse korral võib selliseid teenuseid nagu raviteenused, toitlustusteenused, hotellitubade ja koolitusruumide rentimine osutada kommertstingimustel kolmandatele isikutele.

16

(17)  „Seaduses kirjeldatud avalik-õigusliku ettevõtja ülesannete täitmise eest vastutab Poczta Polska.”

17

(18)  Dziennik Ustaw, nr 5 (34) muudetud kujul.

18

Dziennik Ustaw

(19)  5. septembri 2008. aasta seadusega avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska turuleviimise kohta tühistati osaliselt 30. juuli 1997. aasta seadus avalikku teenust osutava riigiettevõtte Poczta Polska kohta. Poczta Polskale universaalse postiteenuse osutamise eest makstavaid toetusi käsitleva artikli 17 sisu viidi üle kehtiva 12. juuni 2003. aasta seaduse uude artiklisse 52a.

19

(20)  Komisjon leiab, et avaliku teenuse osutamise täiendav puhaskulu on kulu, mis tekib avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel, võttes arvesse asjaomaseid tulusid ja sellise kohustuse täitmise eest saadavat mõistlikku kasumit.

20

(21)  Vt äriühingu kulude juhend, millega kehtestatakse kulude kirjendamise ja jagamise eeskirjad, aluste arvutamise meetod ja sagedus, kulude jaotumise kindlakstegemise etapid aruandeperioodi lõpus ning teenuse osutamise kulude kindlaksmääramise eeskirjad. Selles määratletakse ka organisatsiooniliste üksuste vastutuse ulatus.

21

(22)  Postivaldkond: reserveeritud universaalteenused, reserveerimata universaalteenused ja muud teenused, finantsteenuste valdkond ja muud teenused.

22

(23)  Aruannete kokkuvõtted või täielikud aruanded on esitatud 2004., 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta.

23

(24)  „Universaalset postiteenust osutav ettevõtja on kohustatud pidama raamatupidamisarvestust ja kuluarvestust viisil, mis võimaldab arvutada kulu: 1) eraldi iga teenuse kohta reserveeritud teenuste valdkonnas; 2) koos reserveerimata teenuse kohta, kusjuures eraldades: a) universaalsed postiteenused, b) teenused, mis ei kuulu universaalsete postiteenuste kategooriasse.”„Pidades nõu posti- ja sideküsimustes pädeva ministriga, kehtestab riiklikes finantsküsimustes pädev minister määrusega kulude jaotamise meetodi, tuginedes põhimõttele, et selline meetod peaks võimaldama arvutada ühiku hinda, võttes arvesse lõiget 1.”

24

(25)  „Pidades nõu posti- ja sideküsimustes pädeva ministriga kehtestab riiklikes finantsküsimustes pädev minister määrusega kulude jaotamise meetodi, tuginedes põhimõttele, et selline meetod peaks võimaldama arvutada ühiku hinda, võttes arvesse lõiget 1.”

25

(26)  Dziennik Ustaw, nr 232 (2327).

26

Dziennik Ustaw

(27)  Vt rahandusministri 24. detsembri 2003. aasta määruse paragrahvid 2.1.1–2.1.4.

27

(28)  Järgmiste rubriikide all: kulum, kasutatud materjalid, kasutatud energia, transporditeenused, remonditeenused, kolmandate isikute teenused, palgad, töötajate teenused, reklaam ja avalikustamine, maksud ja lõivud, pangateenused, sõidukulud, muud kulud.

28

(29)  Ärisaladus.

29

(30)  Litsentsipõhiste teenustega seotud kulusid ei selgitata tekstis põhjalikumalt nende väikese osatähtsuse tõttu – [...] Poczta Polska kogukuludest.

30

(31)  Kontod 511 ja 515: töötasud ja palgafondi maksud; arvutite ja arvutiprogrammide amortisatsioon; telekommunikatsiooniteenused; materjalide ja kasutusviiside kulu; postiseadmete remont ja hooldus.

31

(32)  Üksikute teenuste osutamise protsess jagati Poczta Polskas üksikasjalikeks toiminguteks. Iga toimingu jaoks on kinnitatud tööaja standard, mis täpsustab, kui palju aega on vaja ühe tegevuse sooritamiseks. Kord aastas tehakse töökoormuse uuring, mille raames märgitakse üles tehtud toimingute arv. Seejärel arvutatakse välja hinnanguline standardne tööaeg, mis kulub asjaomase teenuse osutamiseks.

32

(33)  Konto 512: postivagunite kasutamisega seotud kulud; töötasud, sh postisektori valvurite töötasud – seotud postisaadetiste edasitoimetamisega; postiautode eest vastutavate töötajate kulud isiku kohta; vagunite haldamise osakonna töötajate kulud isiku kohta.

33

(34)  Saadetiste arv x saadetise keskmine kaal vastavalt statistilisele uuringule.

34

(35)  Konto 510: hoonete, ruumide, üldkasutatavate masinate ja seadmete amortisatsioon; rendikulu, kinnisvaramaksud, maksed maakasutusõiguse eest; munitsipaalteenused; hoonete ja ruumide remont ning hooldus; energia- ja veevarustus; postkontorite turvatöötajate kulud; puhastuskulud.

35

(36)  Konto 514: ettevõtteväliste teenuste kulud seoses pakkide ja lunamaksuga postisaadetiste kättetoimetamisega; kiirpostisaadetised; posti kogumine postkastidest; toimingute ja tehnilise järelevalve osakondade ülalpidamiskulud, kättetoimetamisega seotud teenuste kulud.

36

(37)  „Muud kulud” – üldist laadi kulud, mida ei saa liigitada otseste ega kaudsete kulude hulka.

37

(38)  Konto 551.

38

(39)  Kulud jaotatakse proportsionaalselt teenusekontodele varem jaotatud kuludega.

39

(40)  Konto 527.

40

(41)  Konto 513.

41

(42)  Poczta Polska kavatseb peagi teostada esimese kulude arvutuse ABC mudeli abil. Kõik kulud kantakse viienda rühma kontodele: 500–509 on teenusekontod, millele kantakse üksikute teenuste tootmise kulud; 510, 511, 512 ja 514 on kontod, millele kantakse kaudsed kulud; 527 ja 551 on kontod, millele kantakse muud kulud. Seejärel viiakse viienda rühma kontodele kantud kulud üle kontodele 710–719.

42

(43)  2007. aastal jaotatakse kõigepealt „finantskulud” ja seejärel arvutatakse „müügi- ja kaubanduslike kulude” ning „üld-, haldus- ja arenduskuludega” seotud lisakulu. 2006. aastal jaotati kõik kolm „muude kulude” liiki ühel ja samal ajal, kasutades üldist lisakulu määra.

43

(44)  Nt sellise kauba müük, mis on soetatud kavatsusega müüa see töötlemata kujul nii jae- kui hulgimüügivõrgus, saatmisteenused, munitsipaalse transporditeenuse õiguste müük, reklaam, transporditeenuste ja muude lisateenuste müük, kui võimsus ületab ettevõttesiseseid vajadusi jne.

44

(45)  Kauba ja materjalide müük.

45

(46)  Vt artikkel 52 (lõiked 4, 5 ja 6).

46

(47)  Avalik-õiguslik ettevõtja, kes on kohustatud osutama universaalset postiteenust, saab osutatud universaalse postiteenuse eest kahjude korral riigieelarvest toetust.

47

(48)  Toetuse suurus kehtestatakse eelarveseadusega, võttes arvesse põhimõtet, et toetuse kogusumma ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadavate tulude vahet.

48

(49)  Pärast tulemi (sh finantstulem ja muu tegevustulem) täielikku jaotust, v.a erakorraline tulem.

49

(50)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark (EKL 2003, lk I–7747) ja 27. novembri 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-34/01–C-38/01: Enirisorse vs. Ministero delle Finanze (EKL 2003, lk I–14243).

50

vs.

vs.

(51)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 29. aprill 2004. aasta otsus kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 44).

51

vs.

(52)  2006. aasta andmed.

52

(53)  2006. aasta andmed.

53

(54)  ELT C 297, 29.11.2005.

54

(55)  Nt hüvitise kogusumma ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulude ja kõnealuse teenuse osutamisest saadud tulude vahet. Vt täiendavad selgitused käesoleva otsuse jagudes II.2, II.3, IV.4 ja V.3.3.

55

(56)  Järgides kasumiaruande terminoloogiat, jäeti määruses nimetamata järgmised tulud ja kulud: „toodete, kauba ja materjalide müügi netotulu”, „muud tegevustulud”, „muud tegevuskulud”, „finantstulud”, „finantskulud” ja „erakorraline tulem” (mis vastavad kasumiaruande kirjetele A, G, H, J, K ja M).

56

(57)  Koostatud vastavalt 29. septembri 1994. aasta raamatupidamisseadusele.

57

(58)  Välja arvatud „muu tegevustulem”, „erakorraline tulem” ja teatud „finantstulem”, mis jaotati teenusterühmale alles pärast komisjoni vastavat nõudmist.

58

(59)  Nt esitab Poczta Polska sellised muud äritegevusega seotud tegevuskulud nagu kahjum mitterahalise põhivara müügist, katkestatud tootmise kulud, teenuste osutamine tasuta, karistused, trahvid ja makstud kahjutasud, võimalike kahjude ja äritegevuse põhjendatud riskide jaoks loodud eraldised ning sotsiaalhoolekandetegevuse kulud. 2006. aastal esitas Poczta Polska muude tegevuskuludena 147 miljonit Poola zlotti.

59

(60)  Vt esitatud koondandmeid pealkirjaga „Poczta Polska teenuste ja tegevuse tulud ja kulud”.

60

(61)  St jaotuskeskustes, postivõrgu keskuses ja postiteenuste keskuses.

61

(62)  Statistilise uuringu alusel arvutatakse postisaadetise kaalu/liigi hindamiseks järgmised näitajad: 1) kirjade ja reklaamposti keskmine kogus omamaises käibes ja käibes välisriikides (väljapoole suunatud liikumine), jaotades selle reserveeritud ja reserveerimata valdkondade vahel, 2) postipakkide keskmine kogus omamaises käibes ja käibes välisriikides (väljapoole suunatud liikumine), jaotades selle universaalteenuste ja lepinguliste teenuste vahel, 3) kirjade ja pakkide keskmine kogus käibes välisriikides (sissepoole suunatud liikumine), 4) näitajad kirjade ja reklaamposti jaotamiseks reserveeritud ja reserveerimata valdkondade vahel ning 5) ametlike postisaadetiste (jaotus säästu- ning täht- ja väärtpostisaadetisteks) struktuur sisu järgi.

62

(63)  Et hinnata kättetoimetatud saadetiste arvu/teenuse või teenusterühma liiki.

63

(64)  Et hinnata tööaega / toimingu liiki.

64

(65)  Esialgu esitatud teabes ei olnud teatud tulusid ja kulusid (st muu tegevustulem, finantstulem ja erakorraline tulem) teenustele jaotatud. Vastavalt komisjoni taotlusele esitasid Poola ametiasutused koondandmed kõikide tulude ja kulude jaotuse kohta peamistesse teenusekategooriatesse.

65

(66)  Muud tegevuskulud jaotatakse proportsionaalselt juba jaotatud teenuste kuludega. Muud seaduse kohaselt maksudest vabastatud teenustega seotud toetustest saadud tegevustulud jaotati täielikult universaalteenuste rühmale. Ülejäänud muud tegevustulud jaotatakse proportsionaalselt muude tegevuskulude jaotusega.

66

(67)  2008. aastal jaotati erakorralised kulud (seotud postkontorite poolt looduskatastroofide tõttu kantud kahjudega) ja erakorralised tulud (seotud looduskatastroofide järel saadud hüvitistega) teenusterühmale samal viisil nagu postivõrgu kulud.

67

(68)  Finantstulud (välja arvatud tulud, mida võib jaotada otseselt teatud teenuserühmale) jaotati teenuserühmadele proportsionaalselt finantskulude jaotusega.

68

(69)  Finantskulud, mis on seotud intresside, vahetuskursi erinevuste ja transpordivahendite ning muu põhivara rentimisega.

69

(70)  Nt koostas Poczta Polska 2006. aasta äriühingu kulude juhendi, milles ühtlustatakse ja kirjeldatakse kaudsete kulude arvestuspõhimõtete struktureerimise meetodit ning kirjeldatakse kulude teenustele jaotamise meetodit. Äriühingu kulude juhendit ajakohastatakse korrapäraselt. Lisaks sellele rakendatakse vastavalt 2007. aastal Poczta Polskas kehtestatud otseste kulude kontrollikorrale süstemaatiliselt järgmisi meetmeid: i) selle hindamine, kas teatud liiki otsene kulu võib tekkida seoses konkreetse teenusega, ii) otseste kulude teenustele nõuetekohase jaotamise kontroll ja iii) teenuste otseste kulude kirjendamisel ühtse lähenemisviisi kasutamise kontroll raamatupidamiskeskuse piirkondlikes harukontorites. Kõnealused suunised sisaldavad ka menetlust, mida tuleb järgida eeskirjade eiramise avastamise korral.

70

(71)  Pärast seda, kui piirkondlikud harukontorid on saanud pearaamatust teenuste otseste kuludega seotud varade bilansilise väärtuse, hindab raamatupidamiskeskuse kuluarvestuse osakond konkreetset liiki otsese kulu tekke võimalust konkreetse teenuse puhul, kontrollib otseste kulude teenustele jaotamise õigsust ja seda, kas kõnealustes harukontorites kasutatakse sidusat lähenemisviisi otseste kulude kirjendamisele. Kahtluste korral seoses kulude teenusele jaotamisega liikide kaupa palub kuluarvestuse osakond piirkondlikult harukontorilt selgitusi. Piirkondlik üksus on kohustatud uuesti kontrollima alusdokumendi kirjeldust, mille alusel kanti kulu raamatupidamisregistrisse ja hinnati kulu liigitamise õigsust. Kui kontrolli tulemusena selgub, et kulu on kirjendatud õigesti, teavitatakse sellest raamatupidamiskeskuse kuluarvestuse osakonda. Kui otsene kulu on teenustele vääralt jaotatud, korrigeeritakse kannet ja asjaomane teave esitatakse kuluarvestuse osakonnale.

71

(72)  Vt riikliku järelevalveasutuse 2007. aasta aruanne.

72

(73)  Raamatupidamiskeskuse kuluarvestuse osakonna poolt.

73

(74)  Nt sellised puudused ettevõttesiseses kontrollikeskkonnas nagu jaotamisaluste järjekindla kohaldamise menetluste või sisendandmete kvaliteedikontrolli korra puudumine ja kulude jaotamise meetodite liigne lihtsustamine.

74

(75)  Nt koostas Poczta Polska 2006. aasta äriühingu kulude juhendi, milles ühtlustatakse ja kirjeldatakse kaudsete kulude arvestuse aluste struktureerimise meetodit ning kirjeldatakse kulude teenustele jaotamise meetodit. Äriühingu kulude juhendit ajakohastatakse korrapäraselt. Lisaks sellele rakendatakse vastavalt 2007. aastal Poczta Polskas kehtestatud otseste kulude kontrollikorrale süstemaatiliselt järgmisi meetmeid: i) selle hindamine, kas teatud liiki otsene kulu võib tekkida seoses konkreetse teenusega, ii) otseste kulude teenustele nõuetekohase jaotamise kontroll ja iii) teenuste otseste kulude kirjendamise ühtse lähenemisviisi kasutamise kontroll raamatupidamiskeskuse piirkondlikes harukontorites. Kõnealused suunised sisaldavad ka menetlust, mida tuleb järgida eeskirjade eiramise avastamise korral.

75

(76)  Muu tegevustulem, finantstulem ja erakorraline tulem tuleks samuti jaotada teenustele.

76

(77)  St müüdud toodete, kauba ja materjalide kulud, müügikulud, üld- ja halduskulud ning intressid postiteenuseid rahastavatelt kohustustelt, sh vahetuskursi erinevused (vt rahandusministri määruse artikli 2 lõige 2).

77

(78)  [...] võttes arvesse põhimõtet, et hüvitise kogusumma ei tohi ületada universaalse postiteenuse osutamise kulu ja kõnealuse teenuse osutamisest saadud tulu vahet.

78

(79)  Pärast tulemi täielikku jaotamist (k.a finantstulem ja muu tegevustulem), v.a erakorraline tulem.

79

---

1. LISA

A.   2006. aasta kulud

| (miljonites Poola zlottides) |
| --- |
| | | Postiteenused | Finantsteenused | Muud | Kokku |
| 1. | Otsesed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Kaudsed kulud: | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2a | — | tegevuskulud |

(miljonites Poola zlottides)

Postiteenused

Finantsteenused

Muud

Kokku

1.

Otsesed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Kaudsed kulud:

[...]

[...]

[...]

[...]

2a

—

tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2b

| — | transpordikulud |
| --- | --- |

—

transpordikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2c

| — | võrguhoolduskulud |
| --- | --- |

—

võrguhoolduskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2d

| — | muud kaudsed kulud |
| --- | --- |

—

muud kaudsed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

3 = 1 + 2

TEENUSTE OSUTAMISE KULUD

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

Üld- ja halduskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

Müügi- ja kommertskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

Finantskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Muud tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

8 = 3 kuni 7

KULUD KOKKU

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Postiteenused | Finantsteenused | Muud | Kokku |
| 1. | Otsesed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Kaudsed kulud: | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2a | — | tegevuskulud |

(%)

Postiteenused

Finantsteenused

Muud

Kokku

1.

Otsesed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Kaudsed kulud:

[...]

[...]

[...]

[...]

2a

—

tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2b

| — | transpordikulud |
| --- | --- |

—

transpordikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2d

| — | võrguhoolduskulud |
| --- | --- |

—

võrguhoolduskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2c

| — | muud kaudsed kulud |
| --- | --- |

—

muud kaudsed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

3 = 1 + 2

TEENUSTE OSUTAMISE KULUD

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

Üld- ja halduskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

Müügi- ja kommertskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

Finantskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Muud tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

8 = 3 kuni 7

KULUD KOKKU

100,0

100,0

100,0

100,0

B.   2006. aasta tulud

| (miljonites Poola zlottides) |
| --- |
| | | Postiteenused | Finantsteenused | Muud | Kokku |
| 1. | Müügitulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finantstulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Muud tegevustulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 = 1 kuni 3 | TULUD KOKKU | [...] | [...] | [...] | [...] |

(miljonites Poola zlottides)

Postiteenused

Finantsteenused

Muud

Kokku

1.

Müügitulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finantstulud

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Muud tegevustulud

[...]

[...]

[...]

[...]

4 = 1 kuni 3

TULUD KOKKU

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Postiteenused | Finantsteenused | Muud | Kokku |
| 1. | Müügitulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finantstulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Muud tegevustulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 = 1 kuni 3 | TULUD KOKKU | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |

(%)

Postiteenused

Finantsteenused

Muud

Kokku

1.

Müügitulud

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finantstulud

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Muud tegevustulud

[...]

[...]

[...]

[...]

4 = 1 kuni 3

TULUD KOKKU

100,0

100,0

100,0

100,0

---

2. LISA

Postiteenuste valdkonna tulud ja kulud – 2006. aasta

| (tuhandetes Poola zlottides) |
| --- |
| Kirjeldus | Postiteenused |
| Universaalteenused | Universaalteenused kokku | Muud teenused | Postiteenused kokku |
| Reserveeritud | Reserveerimata |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 = 3 + 4 |
| 1 | Müügitulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2 | Finantstulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3 | Muud tegevustulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A | Tulud kokku
  (A = 1 + 2 + 3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 | Otsesed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5 | Kaudsed kulud
  (5 = 5a + 5b + 5c + 5d) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5a | Ekspluatatsioonikulud (teenuste tehniline osa) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5b | Postisaadetiste kättetoimetamise kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5c | Postivõrgu hooldamise püsikulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5d | Muud kaudsed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 6 | Ettevõtte üldkulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 7 | Müügikulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 8 | Finantskulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9 | Muud tegevuskulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| B | Kulud kokku
  B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C | Tulem
  C = A – B | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(tuhandetes Poola zlottides)

Kirjeldus

Postiteenused

Universaalteenused

Universaalteenused kokku

Muud teenused

Postiteenused kokku

Reserveeritud

Reserveerimata

1

2

3 = 1 + 2

4

5 = 3 + 4

1

Müügitulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2

Finantstulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3

Muud tegevustulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A

Tulud kokku

(A = 1 + 2 + 3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

4

Otsesed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5

Kaudsed kulud

(5 = 5a + 5b + 5c + 5d)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5a

Ekspluatatsioonikulud (teenuste tehniline osa)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5b

Postisaadetiste kättetoimetamise kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5c

Postivõrgu hooldamise püsikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5d

Muud kaudsed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6

Ettevõtte üldkulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7

Müügikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

8

Finantskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9

Muud tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

B

Kulud kokku

B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C

Tulem

C = A – B

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

3. LISA

Universaalse postiteenuse tulud ja kulud – 2006–2011

Universaalse postiteenuse tulud

| (tuhandetes Poola zlottides) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) |
| Avalike teenuste osutamise tulud (2) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(tuhandetes Poola zlottides)

2006

2007

2008

2009 (1)

2010 (1)

2011 (1)

Avalike teenuste osutamise tulud (2)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Universaalse postiteenuse kulud

| (tuhandetes Poola zlottides) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (3) | 2010 (3) | 2011 (3) |
| Avalike teenuste osutamise kulud (4) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Otsesed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kaudsed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tegevuskulud (tehnilised teenused) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Postisaadetiste kättetoimetamise kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Postivõrgu hooldamise püsikulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muud kaudsed kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Üldkulud (kogu ettevõtte kulud) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Müügikulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finantskulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muud tegevuskulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(tuhandetes Poola zlottides)

2006

2007

2008

2009 (3)

2010 (3)

2011 (3)

Avalike teenuste osutamise kulud (4)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Otsesed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kaudsed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegevuskulud (tehnilised teenused)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Postisaadetiste kättetoimetamise kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Postivõrgu hooldamise püsikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muud kaudsed kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Üldkulud (kogu ettevõtte kulud)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Müügikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finantskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muud tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

(1)  Prognoos.

(2)  Välja arvatud erakorralised tulud.

(3)  Prognoos.

(4)  Välja arvatud erakorralised kulud.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 31.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/54

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD ÜHENDUSE/ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2010,

26. november 2010,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa

(2010/816/EL)

ÜHENDUSE/ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Kokkuleppe lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Genf, 26. november 2010

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Daniel CALLEJA CRESPO

Šveitsi delegatsiooni juht

Peter MÜLLER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja nr 2408/92 käsitatakse viidetena määrusele (EL) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja nr 2408/92 käsitatakse viidetena määrusele (EL) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja” ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja” ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimine ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Nr 1008/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta

Nr 2000/79

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta

Nr 93/104

Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | direktiiv 2000/34/EÜ |
| --- | --- |

—

direktiiv 2000/34/EÜ

Nr 437/2003

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

Nr 1358/2003

Komisjoni 31. juuli 2003. aasta määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa

Nr 785/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, muudetud järgmise õigusaktiga

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010

Nr 95/93

Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (artiklid 1–12), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004

Nr 2009/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv lennujaamatasude kohta (kohaldatakse Šveitsis alates 1. juulist 2011)

Nr 96/67

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades

(Artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Nr 80/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89

2.   Konkurentsieeskirjad

Nr 3975/87

Nõukogu 14. detsembri 1987. aasta määrus konkurentsieeskirjade rakendamiskorra kehtestamise kohta õhutranspordi ettevõtjate suhtes (artikli 6 lõige 3), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003 (artiklid 1–13, 15–45) |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003 (artiklid 1–13, 15–45)

Nr 1/2003

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (artiklid 1–13, 15–45)

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Määrus nr 17/62 on tunnistatud kehtetuks määrusega nr 1/2003, välja arvatud artikli 8 lõige 3, mida kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõike 3 alusel enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva vastu võetud otsuste suhtes kuni nende otsuste kehtivusaja lõpuni.

Nr 773/2004

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006

Nr 139/2004

Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus)

(Artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1 ja 2, artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| 1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| 2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõike kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõike kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| 3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| 1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| 2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Nr 802/2004

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (artiklid 1–24), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006

Nr 2006/111

Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta

Nr 487/2009

Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 487/2009 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris

3.   Lennuohutus

Nr 216/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2009; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2009;

| — | määrus (EÜ) nr 1108/2009. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1108/2009.

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2, artikli 14 lõigete 5 ja 7, artikli 24 lõike 5, artikli 25 lõike 1, artikli 38 lõike 3 punkti i, artikli 39 lõike 1, artikli 40 lõike 3, artikli 41 lõigete 3 ja 5, artikli 42 lõike 4, artikli 54 lõike 1 ja artikli 61 lõike 3 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata kõnealuse määruse artiklis 65 ega selles nimetatud otsuse 1999/468/EÜ sätetes esitatud viiteid liikmesriigile Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõikes 1 lisatakse pärast sõna „ühendusega” sõnad „või Šveitsiga”; |
| --- | --- | --- |

a)

artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

i)

lõikes 1 lisatakse pärast sõna „ühendusega” sõnad „või Šveitsiga”;

| ii) | lõike 2 punktis a lisatakse pärast sõna „ühendusega” sõnad „või Šveitsiga”; |
| --- | --- |

ii)

lõike 2 punktis a lisatakse pärast sõna „ühendusega” sõnad „või Šveitsiga”;

| iii) | lõikest 2 jäetakse välja punktid b ja c; |
| --- | --- |

iii)

lõikest 2 jäetakse välja punktid b ja c;

| iv) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Kui ühendus peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud ühendus.” |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui ühendus peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud ühendus.”

| b) | Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.” |
| --- | --- |

b)

Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.”

| c) | Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:
  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.” |
| --- | --- |

c)

Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.”

| d) | Artiklile 37 lisatakse järgmine lõige:
  „Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.” |
| --- | --- |

d)

Artiklile 37 lisatakse järgmine lõige:

„Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.”

| e) | Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:
  „12.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv; |
| b | = | ELi liikmesriikide arv; |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse; |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.” |

e)

Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:

„12.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv;

b

=

ELi liikmesriikide arv;

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse;

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.”

| f) | Artiklile 61 lisatakse järgmine lõige:
  „Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat ühenduse finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.” |
| --- | --- |

f)

Artiklile 61 lisatakse järgmine lõige:

„Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat ühenduse finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.”

| g) | Määruse II lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 2 lõike 3 punkti a alapunkti ii reguleerimisalasse: | õhusõiduk [HB-IDJ] – tüüp CL600-2B19; |
| --- | --- | --- |

g)

Määruse II lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 2 lõike 3 punkti a alapunkti ii reguleerimisalasse:

õhusõiduk [HB-IDJ] – tüüp CL600-2B19;

| | õhusõiduk [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tüüp Gulfstream G-IV; |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tüüp Gulfstream G-IV;

| | õhusõiduk [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V; |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

| | õhusõidukid [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

õhusõidukid [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tüüp MD 900.

Nr 1108/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ

Nr 91/670

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses

(Artiklid 1–8)

Nr 3922/91

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006;

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008. |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008.

Nr 94/56

Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv, millega kehtestatakse tsiviillennunduses toimunud lennuõnnetuste ja -intsidentide uurimise põhimõtted

(Artiklid 1–13)

Nr 2004/36

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta (artiklid 1–9 ja 11–14), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni direktiiv 2008/49/EÜ |
| --- | --- |

—

komisjoni direktiiv 2008/49/EÜ

Nr 351/2008

Komisjoni 16. aprilli 2008. aasta määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ seoses ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite seisuplatsil kontrollimise prioriteediks seadmisega

Nr 768/2006

Komisjoni 19. mai 2006. aasta määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite ohutust käsitleva teabe kogumise ja vahetamise ning teabesüsteemi haldamise osas

Nr 2003/42

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2003. aasta direktiiv vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses (artiklid 1–12)

Nr 1321/2007

Komisjoni 12. novembri 2007. aasta määrus, milles sätestatakse rakenduseeskirjad tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva sellise teabe koondamise kohta kesksesse andmekogusse, mida vahetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ kohaselt

Nr 1330/2007

Komisjoni 24. septembri 2007. aasta määrus, milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele

Nr 736/2006

Komisjoni 16. mai 2006. aasta määrus Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodite kohta seoses standardimiskontrollide korraldamisega

Nr 1702/2003

Komisjoni 24. septembri 2003. aasta määrus, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 335/2007; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 335/2007;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 381/2005; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 381/2005;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2007; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2007;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2006; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2006;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2008;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1057/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1057/2008;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2009. |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2009.

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

lõigetes 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 ja 14 asendatakse kuupäev „28. september 2003” kuupäevaga, millal jõustub ühenduse/Šveitsi õhutranspordikomitee otsus, millega määrus (EÜ) nr 216/2008 lisatakse kõnealuse määruse lisasse.

Nr 2042/2003

Komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrus õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2006; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2006;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2007; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2007;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/2008;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 127/2010. |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 127/2010.

Nr 104/2004

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad

Nr 593/2007

Komisjoni 31. mai 2007. aasta määrus, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1356/2008 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1356/2008

Nr 2111/2005

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9

Nr 473/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

Nr 474/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ), millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1071/2010 (2) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1071/2010 (2)

4.   Lennundusjulgestus

Nr 300/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002

Nr 272/2009

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määrus, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010. |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010.

Nr 1254/2009

Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL), milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed

Nr 18/2010

Komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta määrus (EL), millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega

Nr 72/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus (EL), millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord

Nr 185/2010

Komisjoni 4. märtsi 2010. aasta määrus (EL), millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 357/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 357/2010;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 358/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 358/2010;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 573/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 573/2010;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 983/2010. |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 983/2010.

Nr 2010/774

Komisjoni 13. aprilli 2010. aasta otsus (EL), [...], millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni otsus 2010/2604/EL; |
| --- | --- |

—

komisjoni otsus 2010/2604/EL;

| — | komisjoni otsus 2010/3572/EL. |
| --- | --- |

—

komisjoni otsus 2010/3572/EL.

5.   Lennuliikluse korraldamine

Nr 549/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009;

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

| | Lõikes 2 tuleb sõnad „ühenduse tasandil” asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi”. |
| --- | --- |

Lõikes 2 tuleb sõnad „ühenduse tasandil” asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi”.

| | Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki” Šveitsi kohta kehtivana. |
| --- | --- |

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki” Šveitsi kohta kehtivana.

Nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009.

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt:

| a) | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”; |
| --- | --- |

a)

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”;

| b) | artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”; |
| --- | --- |

b)

artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”;

| c) | artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”; |
| --- | --- |

c)

artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”;

| d) | artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”; |
| --- | --- |

d)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „ja Šveitsis”;

| e) | artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.” |
| --- | --- |

e)

artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.”

Nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), muudetud järgmise õigusaktiga

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009.

Komisjonil on Šveitsis talle artikli 3a, artikli 6 ja artikli 10 kohaselt antud volitused.

Nr 552/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009.

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt:

| a) | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”; |
| --- | --- |

a)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”;

| b) | artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”; |
| --- | --- |

b)

artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”;

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  lõike 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

lõike 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses” sõnad „või Šveitsis”.

Nr 2096/2005

Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta määrus, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1315/2007; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1315/2007;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2008;

| — | Komisjoni määrus (EÜ) nr 668/2008. |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EÜ) nr 668/2008.

Komisjonil on Šveitsis talle artikli 9 kohaselt antud volitused.

Nr 2150/2005

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks

Nr 1033/2006

Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis

Nr 1032/2006

Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009

Nr 1794/2006

Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava (kohaldatakse Šveitsis alates asjaomase Šveitsi õigusakti jõustumisest, kuid mitte hiljem kui alates 1. jaanuarist 2012)

Nr 2006/23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv ühenduse lennujuhiloa kohta

Nr 730/2006

Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrus õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal

Nr 219/2007

Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008

Nr 633/2007

Komisjoni 7. juuni 2007. aasta määrus, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded

Nr 1265/2007

Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määrus, millega kehtestatakse õhk-maa kõneside kanalisammu nõuded ühtses Euroopa taevas

Nr 29/2009

Komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks

Nr 262/2009

Komisjoni 30. märtsi 2009. aasta määrus, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis

Nr 73/2010

komisjoni 26. jaanuari 2010 aasta määrus, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded

Nr 255/2010

Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad

6.   Keskkond ja müra

Nr 2002/30

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta direktiiv müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (artiklid 1–12 ja 14–18).

(Kehtivad Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika”) G jao („Õhutransport”) punktist 2).

Nr 89/629

Nõukogu 4. detsembri 1989. aasta direktiiv tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta

(Artiklid 1–8)

Nr 2006/93/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta.

7.   Tarbijakaitse

Nr 90/314

Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta

(Artiklid 1–10)

Nr 93/13

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes

(Artiklid 1–11)

Nr 2027/97

Nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määrus lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002

Nr 261/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91

(Artiklid 1–18)

Nr 1107/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul

8.   Mitmesugused

Nr 2003/96

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik

(Artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2).

9.   Lisad

| A: | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- |

A:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

| B: | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |
| --- | --- |

B:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

---

(1)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6.

(2)  Kõnealust määrust kohaldatakse Šveitsis seni, kuni see kehtib ELis.

A LISA

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 343 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu artiklile 191 on Euroopa Liidul ja Euratomil liikmesriikide territooriumidel privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I   PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liit on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul: riigi territooriumil, kuhu need kaubad on imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II   PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu lihthäälteenamusega vastu võetud kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide asutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III   PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti või sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV   PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib samuti liidu konsultatiivorganite kohta.

V   PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui viimane ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega, määruste abil, liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI   PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi ära võtma alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi äravõtmine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 3 sätteid kohtunike ja kohtujuristide kohtuliku puutumatuse kohta.

Artikkel 21

Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.

Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

A Lisa Liide

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLLI ŠVEITSIS KOHALDAMISE MENETLUS

1.   Kohaldamise laiendamine Šveitsile

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll”) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, juhul kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

3.   Lennundusohutusameti personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

---

(1)  Nõukogu määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, 25. märts 1969, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1749/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 13).

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ), nr 259/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1). Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).

2

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või komisjoni eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003 vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2) artiklis 185, ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (3).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas kokkuleppes viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse sätete rakendamist, võib lennundusohutusamet või komisjon rakendada haldusmeetmeid või -sanktsioone kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitse kohta (4).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(3)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(4)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

---