# Úradný vestník L 7/2011

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2011.007.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 7 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5411. januára 2011 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2011.007.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 7

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5411. januára 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2011/3/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 24. februára 2010 o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner [štátna pomoc C 41/08 (ex NN 35/08)]
  [oznámené pod číslom K(2010) 975]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 6. júla 2010 o štátnej pomoci C 34/08 (ex N 170/08), ktorú Nemecko zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG
  [oznámené pod číslom K(2010) 4489]

   (
  1
  ) | 40 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2011/3/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 24. februára 2010 o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner [štátna pomoc C 41/08 (ex NN 35/08)]
  [oznámené pod číslom K(2010) 975]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 975]

1

1

2011/4/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 6. júla 2010 o štátnej pomoci C 34/08 (ex N 170/08), ktorú Nemecko zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG
  [oznámené pod číslom K(2010) 4489]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 4489]

1

40

| | | IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 28. októbra 2009 o odpisovaní finančného goodwillu na daňové účely pri nadobúdaní podielu v zahraničných subjektoch C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) vykonávanom Španielskom
  [oznámené pod číslom K(2009) 8107]

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

2011/5/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 28. októbra 2009 o odpisovaní finančného goodwillu na daňové účely pri nadobúdaní podielu v zahraničných subjektoch C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) vykonávanom Španielskom
  [oznámené pod číslom K(2009) 8107]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 8107]

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 11.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 7/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. februára 2010

o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner [štátna pomoc C 41/08 (ex NN 35/08)]

[oznámené pod číslom K(2010) 975]

(Iba dánske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/3/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s ustanoveniami týchto článkov (2),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V nadväznosti na dve sťažnosti a opakovanú výmenu listov medzi Komisiou a dvoma sťažovateľmi na jednej strane a Komisiou a dánskymi orgánmi na druhej strane sa Komisia rozhodla 10. septembra 2008 začať konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa uvedených zmlúv a prostredníctvom uverejnenia rozhodnutia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) vyzvala Dánsko a zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(1)

V nadväznosti na dve sťažnosti a opakovanú výmenu listov medzi Komisiou a dvoma sťažovateľmi na jednej strane a Komisiou a dánskymi orgánmi na druhej strane sa Komisia rozhodla 10. septembra 2008 začať konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa uvedených zmlúv a prostredníctvom uverejnenia rozhodnutia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) vyzvala Dánsko a zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky.

| (2) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo čiastočne predmetom žaloby o neplatnosť, ktorú podal jeden zo sťažovateľov na Súd prvého stupňa Európskej únie. Táto žaloba bola zamietnutá ako neprípustná rozsudkom Súdu prvého stupňa z 25. novembra 2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo čiastočne predmetom žaloby o neplatnosť, ktorú podal jeden zo sťažovateľov na Súd prvého stupňa Európskej únie. Táto žaloba bola zamietnutá ako neprípustná rozsudkom Súdu prvého stupňa z 25. novembra 2009 (4).

| (3) | Listom zo 17. decembra 2009 Komisia vyzvala Dánsko a zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky týkajúce sa vhodného právneho základu na preskúmanie zlučiteľnosti štátnej pomoci v uvedených zmluvách v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). |
| --- | --- |

(3)

Listom zo 17. decembra 2009 Komisia vyzvala Dánsko a zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky týkajúce sa vhodného právneho základu na preskúmanie zlučiteľnosti štátnej pomoci v uvedených zmluvách v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady č. 1191/69 a č. 1107/70 (5).

2.   OPIS PRÍJEMCU A SŤAŽOVATEĽOV

2.1.   PRÍJEMCA POMOCI: DANSKE STATSBANER

2.1.1.   ETABLOVANÝ DÁNSKY ŽELEZNIČNÝ PODNIK

| (4) | Danske Statsbaner SV (ďalej len „DSB“) je etablovaný železničný podnik v Dánsku. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (ďalej len „DSB“) je etablovaný železničný podnik v Dánsku.

| (5) | DSB je v úplnom vlastníctve dánskeho štátu (6). Poskytuje iba služby osobnej železničnej dopravy a súvisiace služby (7). DSB takisto prostredníctvom svojich dcérskych podnikov pôsobí vo Švédsku, Nórsku a najmä v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(5)

DSB je v úplnom vlastníctve dánskeho štátu (6). Poskytuje iba služby osobnej železničnej dopravy a súvisiace služby (7). DSB takisto prostredníctvom svojich dcérskych podnikov pôsobí vo Švédsku, Nórsku a najmä v Spojenom kráľovstve.

| (6) | Dánsky parlament prijal v roku 1998 zákon, ktorým sa oddeľuje železničná infraštruktúra od činností DSB súvisiacich so železničnou dopravou (8). |
| --- | --- |

(6)

Dánsky parlament prijal v roku 1998 zákon, ktorým sa oddeľuje železničná infraštruktúra od činností DSB súvisiacich so železničnou dopravou (8).

| (7) | V roku 2008 mal DSB približne 9 200 zamestnancov. Jeho obrat dosiahol v roku 2008 okolo 9,85 miliárd DKK (1,32 miliardy EUR). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2008 mal DSB približne 9 200 zamestnancov. Jeho obrat dosiahol v roku 2008 okolo 9,85 miliárd DKK (1,32 miliardy EUR).

2.1.2.   ZALOŽENIE ŠTÁTNEHO PODNIKU DSB

| (8) | V roku 1999 sa DSB pretransformoval na samostatný štátny podnik (9). |
| --- | --- |

(8)

V roku 1999 sa DSB pretransformoval na samostatný štátny podnik (9).

| (9) | Pri tejto príležitosti sa zaviedol nový model finančného riadenia podniku. Počiatočná súvaha podniku sa vypracovala na základe posúdenia aktív a pasív. Dánske orgány uviedli, že pre všetky významné položky DSB získal druhé posúdenie, ktoré vyhotovili nezávislí experti. |
| --- | --- |

(9)

Pri tejto príležitosti sa zaviedol nový model finančného riadenia podniku. Počiatočná súvaha podniku sa vypracovala na základe posúdenia aktív a pasív. Dánske orgány uviedli, že pre všetky významné položky DSB získal druhé posúdenie, ktoré vyhotovili nezávislí experti.

| (10) | Dánske orgány objasnili, že vlastné imanie DSB sa určilo porovnaním s podobnými podnikmi, ktoré vlastnia značné stále aktíva. Konečná súvaha podniku bola založená na miere solventnosti vo výške 36 % a na počiatočnej dotácii. |
| --- | --- |

(10)

Dánske orgány objasnili, že vlastné imanie DSB sa určilo porovnaním s podobnými podnikmi, ktoré vlastnia značné stále aktíva. Konečná súvaha podniku bola založená na miere solventnosti vo výške 36 % a na počiatočnej dotácii.

| (11) | Na druhej strane treba poznamenať, že právny rámec uplatniteľný na DSB sa doplnil o účtovné normy a vnútroštátne usmernenia v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré ukladajú podnikom povinnosť viesť oddelené účtovníctvo ich hlavných činností, a tým zamedziť krížovým dotáciám. Zmluvné platby vyplatené podniku DSB v rámci zmlúv o dopravných službách vo verejnom záujme sa takto zaúčtovávajú oddelene od ostatných činností uskutočňovaných na čisto komerčnom základe. |
| --- | --- |

(11)

Na druhej strane treba poznamenať, že právny rámec uplatniteľný na DSB sa doplnil o účtovné normy a vnútroštátne usmernenia v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré ukladajú podnikom povinnosť viesť oddelené účtovníctvo ich hlavných činností, a tým zamedziť krížovým dotáciám. Zmluvné platby vyplatené podniku DSB v rámci zmlúv o dopravných službách vo verejnom záujme sa takto zaúčtovávajú oddelene od ostatných činností uskutočňovaných na čisto komerčnom základe.

| (12) | Účty podniku DSB sa vedú pre každú činnosť a sú založené na podrobnom analytickom účtovníctve, v rámci ktorého sa používajú kľúče na rozdelenie nákladov a výnosov (10). |
| --- | --- |

(12)

Účty podniku DSB sa vedú pre každú činnosť a sú založené na podrobnom analytickom účtovníctve, v rámci ktorého sa používajú kľúče na rozdelenie nákladov a výnosov (10).

2.1.3.   SKUPINA DSB

i)   DSB S-tog a/s

| (13) | Skupina DSB zahŕňa aj dcérsky podnik DSB S-tog a/s v 100 % vlastníctve podniku DSB SV, ktorý poskytuje všetky prímestské železničné služby mesta Kodaň. |
| --- | --- |

(13)

Skupina DSB zahŕňa aj dcérsky podnik DSB S-tog a/s v 100 % vlastníctve podniku DSB SV, ktorý poskytuje všetky prímestské železničné služby mesta Kodaň.

| (14) | Účty DSB S-tog a/s sa vedú oddelene od účtov DSB SV, pretože ide o samostatný podnik. Okrem toho sa v účtovných pravidlách DSB ustanovuje, že transakcie medzi DSB a DSB S-tog a/s sa musia uskutočňovať podľa trhových podmienok. |
| --- | --- |

(14)

Účty DSB S-tog a/s sa vedú oddelene od účtov DSB SV, pretože ide o samostatný podnik. Okrem toho sa v účtovných pravidlách DSB ustanovuje, že transakcie medzi DSB a DSB S-tog a/s sa musia uskutočňovať podľa trhových podmienok.

| (15) | Prebytok vytvorený dcérskym podnikom DSB S-tog a/s sa po zdanení zahrnie do konsolidovaného výsledku podniku DSB SV. Politika dánskeho štátu v oblasti dividend je určená vo vzťahu k materskému podniku DSB SV tak, že dividendy vypláca tento podnik. |
| --- | --- |

(15)

Prebytok vytvorený dcérskym podnikom DSB S-tog a/s sa po zdanení zahrnie do konsolidovaného výsledku podniku DSB SV. Politika dánskeho štátu v oblasti dividend je určená vo vzťahu k materskému podniku DSB SV tak, že dividendy vypláca tento podnik.

ii)   Ostatné účasti

| (16) | DSB je 100 % vlastníkom podnikov DSB Sverige AB, DSB Norge a DSB UK Ltd AS, ktorých činnosť spočíva, ako sa už uviedlo, v poskytovaní služieb osobnej dopravy a iných súvisiacich činností vo Švédsku, Nórsku a v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(16)

DSB je 100 % vlastníkom podnikov DSB Sverige AB, DSB Norge a DSB UK Ltd AS, ktorých činnosť spočíva, ako sa už uviedlo, v poskytovaní služieb osobnej dopravy a iných súvisiacich činností vo Švédsku, Nórsku a v Spojenom kráľovstve.

| (17) | DSB je okrem toho 60 % vlastníkom podniku Roslagståg AB, ktorý prevádzkuje linku Roslag v štokholmskom regióne. DSB je vlastníkom súkromnoprávnej spoločnosti BSD ApS na ochranu práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(17)

DSB je okrem toho 60 % vlastníkom podniku Roslagståg AB, ktorý prevádzkuje linku Roslag v štokholmskom regióne. DSB je vlastníkom súkromnoprávnej spoločnosti BSD ApS na ochranu práv duševného vlastníctva.

| (18) | DSB a DSB S-tog a/s okrem toho spoločne vlastnia holdingovú spoločnosť DSB Rejsekort A/S, ktorá má 52 % podiel v spoločnosti Rejsekort A/S, prevádzkujúcej elektronický predaj cestovných lístkov verejnej dopravy. |
| --- | --- |

(18)

DSB a DSB S-tog a/s okrem toho spoločne vlastnia holdingovú spoločnosť DSB Rejsekort A/S, ktorá má 52 % podiel v spoločnosti Rejsekort A/S, prevádzkujúcej elektronický predaj cestovných lístkov verejnej dopravy.

| (19) | DSB je napokon 100 % vlastníkom Kort & Godt – siete obchodov v železničných staniciach. |
| --- | --- |

(19)

DSB je napokon 100 % vlastníkom Kort & Godt – siete obchodov v železničných staniciach.

2.2.   SŤAŽOVATELIA

2.2.1.   PRVÝ SŤAŽOVATEĽ

| (20) | Prvým sťažovateľom je Gråhundbus, súkromný podnik osobnej autobusovej dopravy (ďalej len „Gråhundbus“). |
| --- | --- |

(20)

Prvým sťažovateľom je Gråhundbus, súkromný podnik osobnej autobusovej dopravy (ďalej len „Gråhundbus“).

2.2.2.   DRUHÝ SŤAŽOVATEĽ

| (21) | Druhým sťažovateľom je Dansk Kollektiv Traffik, profesijné združenie zastupujúce niekoľkých dánskych prevádzkovateľov dopravy (ďalej len „DKT“). |
| --- | --- |

(21)

Druhým sťažovateľom je Dansk Kollektiv Traffik, profesijné združenie zastupujúce niekoľkých dánskych prevádzkovateľov dopravy (ďalej len „DKT“).

3.   PODROBNÝ OPIS ZMLÚV O DOPRAVNÝCH SLUŽBÁCH VO VEREJNOM ZÁUJME MEDZI DÁNSKYM MINISTERSTVOM DOPRAVY A DSB

3.1.   PRÁVNY RÁMEC ZMLÚV O DOPRAVNÝCH SLUŽBÁCH VO VEREJNOM ZÁUJME V DÁNSKU

| (22) | Do 1. januára 2000 mal podnik DSB monopol na poskytovanie služieb v osobnej železničnej doprave v Dánsku. Dánsky zákonodarca neskôr tento monopol zrušil a ustanovil dva alternatívne režimy poskytovania služieb v osobnej železničnej doprave (11):






  — | osobnú železničnú dopravu prevádzkovanú na komerčnom základe bez poskytovania akejkoľvek úhrady zo strany orgánov verejnej moci („voľná preprava“) na jednej strane, |
| --- | --- | --- |

(22)

Do 1. januára 2000 mal podnik DSB monopol na poskytovanie služieb v osobnej železničnej doprave v Dánsku. Dánsky zákonodarca neskôr tento monopol zrušil a ustanovil dva alternatívne režimy poskytovania služieb v osobnej železničnej doprave (11):

—

osobnú železničnú dopravu prevádzkovanú na komerčnom základe bez poskytovania akejkoľvek úhrady zo strany orgánov verejnej moci („voľná preprava“) na jednej strane,

| — | dopravu prevádzkovanú v rámci zmlúv o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme s poskytovaním úhrady zo strany orgánov verejnej moci („preprava v rámci služieb vo verejnom záujme“) na druhej strane. |
| --- | --- |

—

dopravu prevádzkovanú v rámci zmlúv o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme s poskytovaním úhrady zo strany orgánov verejnej moci („preprava v rámci služieb vo verejnom záujme“) na druhej strane.

| (23) | Podľa dánskych orgánov sa v rámci režimu voľnej prepravy v súčasnosti pravidelne neposkytujú žiadne služby prepravy cestujúcich. |
| --- | --- |

(23)

Podľa dánskych orgánov sa v rámci režimu voľnej prepravy v súčasnosti pravidelne neposkytujú žiadne služby prepravy cestujúcich.

| (24) | Pokiaľ ide o zmluvy o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme, dánsky regulačný rámec rozlišuje dva druhy zmlúv:






  — | zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme, ktoré po obojstrannej dohode uzatvárajú príslušné orgány verejnej moci a prevádzkovateľ bez predchádzajúcej verejnej súťaže. V Dánsku je orgánom príslušným na rokovanie o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme, s výnimkou spojení poskytovaných malými regionálnymi poskytovateľmi, ministerstvo dopravy, |
| --- | --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o zmluvy o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme, dánsky regulačný rámec rozlišuje dva druhy zmlúv:

—

zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme, ktoré po obojstrannej dohode uzatvárajú príslušné orgány verejnej moci a prevádzkovateľ bez predchádzajúcej verejnej súťaže. V Dánsku je orgánom príslušným na rokovanie o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme, s výnimkou spojení poskytovaných malými regionálnymi poskytovateľmi, ministerstvo dopravy,

| — | zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme, ktoré sú udelené na základe verejnej súťaže. Orgánom príslušným na udelenie týchto zmlúv prostredníctvom verejnej súťaže je Trafikstyrelsen, regulačný orgán zriadený ministerstvom dopravy. |
| --- | --- |

—

zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme, ktoré sú udelené na základe verejnej súťaže. Orgánom príslušným na udelenie týchto zmlúv prostredníctvom verejnej súťaže je Trafikstyrelsen, regulačný orgán zriadený ministerstvom dopravy.

| (25) | V tomto kontexte DSB poskytuje služby osobnej železničnej dopravy na hlavných, regionálnych a lokálnych tratiach v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme uzatvorených s ministerstvom dopravy po obojstrannej dohode. |
| --- | --- |

(25)

V tomto kontexte DSB poskytuje služby osobnej železničnej dopravy na hlavných, regionálnych a lokálnych tratiach v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme uzatvorených s ministerstvom dopravy po obojstrannej dohode.

| (26) | Na druhej strane sa rokmi postupne rozšírilo používanie verejných súťaží. V roku 2002 tak podnik Arriva získal časť regionálnej verejnej dopravy v západnom Dánsku. Spoločný podnik medzi DSB a First Group (DSB First) tiež získal v roku 2007 časť regionálnej verejnej dopravy vo východnom Dánsku a južnom Švédsku vrátane nadnárodných regionálnych spojení vo verejnej doprave. |
| --- | --- |

(26)

Na druhej strane sa rokmi postupne rozšírilo používanie verejných súťaží. V roku 2002 tak podnik Arriva získal časť regionálnej verejnej dopravy v západnom Dánsku. Spoločný podnik medzi DSB a First Group (DSB First) tiež získal v roku 2007 časť regionálnej verejnej dopravy vo východnom Dánsku a južnom Švédsku vrátane nadnárodných regionálnych spojení vo verejnej doprave.

| (27) | Dánske orgány tiež uviedli svoj zámer uplatniť postup verejného obstarávania na viac zmlúv. |
| --- | --- |

(27)

Dánske orgány tiež uviedli svoj zámer uplatniť postup verejného obstarávania na viac zmlúv.

3.2.   ZMLUVA O DOPRAVNÝCH SLUŽBÁCH VO VEREJNOM ZÁUJME NA OBDOBIE ROKOV 2000 – 2004

| (28) | Táto zmluva sa týka dopravy na hlavných a regionálnych tratiach prevádzkovanej podnikom DSB v rámci poskytovania dopravných služieb vo verejnom záujme počas obdobia rokov 2000 – 2004. |
| --- | --- |

(28)

Táto zmluva sa týka dopravy na hlavných a regionálnych tratiach prevádzkovanej podnikom DSB v rámci poskytovania dopravných služieb vo verejnom záujme počas obdobia rokov 2000 – 2004.

| (29) | V oddiele 1 sa ustanovuje, že „cieľom tejto zmluvy je podporiť pozitívny rozvoj osobnej železničnej dopravy, vychádzajúc zo spoľahlivej finančnej situácie DSB, dánskeho štátneho železničného podniku“. |
| --- | --- |

(29)

V oddiele 1 sa ustanovuje, že „cieľom tejto zmluvy je podporiť pozitívny rozvoj osobnej železničnej dopravy, vychádzajúc zo spoľahlivej finančnej situácie DSB, dánskeho štátneho železničného podniku“.

| (30) | Nasledujúce odôvodnenia obsahujú zhrnutie ustanovení, ktoré sú najvhodnejšie na analýzu tejto zmluvy o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(30)

Nasledujúce odôvodnenia obsahujú zhrnutie ustanovení, ktoré sú najvhodnejšie na analýzu tejto zmluvy o službách vo verejnom záujme.

3.2.1.   OBSAH ZMLUVY (12)

| (31) | V článku 3 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti zmluvy. Vzťahuje sa na poskytovanie služieb železničnej dopravy a služieb cestujúcim. V zmluve nie sú zahrnuté služby verejnej dopravy zadané prostredníctvom verejnej súťaže ani doprava v režime voľnej prepravy vrátane prepravy tovaru. |
| --- | --- |

(31)

V článku 3 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti zmluvy. Vzťahuje sa na poskytovanie služieb železničnej dopravy a služieb cestujúcim. V zmluve nie sú zahrnuté služby verejnej dopravy zadané prostredníctvom verejnej súťaže ani doprava v režime voľnej prepravy vrátane prepravy tovaru.

| (32) | Dopravné služby poskytované podnikom DSB sú podrobne vymedzené v článku 7 zmluvy. DSB je povinný poskytnúť počas platnosti zmluvy istý objem služieb [meraný v železničných kilometroch (ďalej len „vlakové kilometre“)].

  Počet najazdených vlakových kilometrov počas platnosti zmluvy











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| žkm (v mil.) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

Dopravné služby poskytované podnikom DSB sú podrobne vymedzené v článku 7 zmluvy. DSB je povinný poskytnúť počas platnosti zmluvy istý objem služieb [meraný v železničných kilometroch (ďalej len „vlakové kilometre“)].

Počet najazdených vlakových kilometrov počas platnosti zmluvy

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

žkm (v mil.)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | V článku 7 ods. 1 písm. a) sa stanovuje cieľ 51 miliónov najazdených vlakových kilometrov ročne od 1. januára 2006. |
| --- | --- |

(33)

V článku 7 ods. 1 písm. a) sa stanovuje cieľ 51 miliónov najazdených vlakových kilometrov ročne od 1. januára 2006.

| (34) | V článku 8 zmluvy sa však spresňuje, že dánske ministerstvo dopravy sa môže rozhodnúť vypísať verejnú súťaž na určitú časť vlakových kilometrov, ktoré majú byť najazdené, čo by znamenalo skončenie zmluvy. V ustanoveniach článku 8 je podrobne opísaný právny režim uplatniteľný na verejné súťaže. Sú v nich špecifikované aj dôsledky tohto režimu, pokiaľ ide o zníženie platieb úhrady a dôsledky týkajúce sa železničného vozového parku. |
| --- | --- |

(34)

V článku 8 zmluvy sa však spresňuje, že dánske ministerstvo dopravy sa môže rozhodnúť vypísať verejnú súťaž na určitú časť vlakových kilometrov, ktoré majú byť najazdené, čo by znamenalo skončenie zmluvy. V ustanoveniach článku 8 je podrobne opísaný právny režim uplatniteľný na verejné súťaže. Sú v nich špecifikované aj dôsledky tohto režimu, pokiaľ ide o zníženie platieb úhrady a dôsledky týkajúce sa železničného vozového parku.

| (35) | V článku 7 sa ustanovujú aj pravidlá týkajúce sa cestovných poriadkov a frekvencie dopravných služieb. Pokiaľ ide o cestovné poriadky, v článku 9 sa ustanovuje koordinácia cestovných poriadkov. Účelom viacerých ustanovení je zabezpečiť, aby DSB mohol zaviesť súvislý systém verejnej dopravy tým, že umožní koordináciu autobusov a vlakov. |
| --- | --- |

(35)

V článku 7 sa ustanovujú aj pravidlá týkajúce sa cestovných poriadkov a frekvencie dopravných služieb. Pokiaľ ide o cestovné poriadky, v článku 9 sa ustanovuje koordinácia cestovných poriadkov. Účelom viacerých ustanovení je zabezpečiť, aby DSB mohol zaviesť súvislý systém verejnej dopravy tým, že umožní koordináciu autobusov a vlakov.

| (36) | Článok 10 obsahuje ustanovenia týkajúce sa používania a nákupu nového železničného parku do roku 2006 v celkovej sume 5,6 miliárd DKK. Tento nový železničný park tvorí nový model naftových vlakov nazývaných IC4. Technické charakteristiky týchto nových vlakov z hľadiska rýchlosti, sedadiel alebo úrovne komfortu sú vymedzené v článku 10, ako aj podmienky používania týchto vlakov na určitých tratiach. Tieto investície sa kompenzujú prostredníctvom zmluvných platieb opísaných ďalej v texte. |
| --- | --- |

(36)

Článok 10 obsahuje ustanovenia týkajúce sa používania a nákupu nového železničného parku do roku 2006 v celkovej sume 5,6 miliárd DKK. Tento nový železničný park tvorí nový model naftových vlakov nazývaných IC4. Technické charakteristiky týchto nových vlakov z hľadiska rýchlosti, sedadiel alebo úrovne komfortu sú vymedzené v článku 10, ako aj podmienky používania týchto vlakov na určitých tratiach. Tieto investície sa kompenzujú prostredníctvom zmluvných platieb opísaných ďalej v texte.

| (37) | Ostatné relevantné ustanovenia, ktoré treba uviesť, sú:






  — | článok 11, v ktorom sú spresnené podmienky týkajúce sa infraštruktúry a vymedzené vzťahy s Banedanmark, |
| --- | --- | --- |

(37)

Ostatné relevantné ustanovenia, ktoré treba uviesť, sú:

—

článok 11, v ktorom sú spresnené podmienky týkajúce sa infraštruktúry a vymedzené vzťahy s Banedanmark,

| — | článok 12, ktorý obsahuje ustanovenia týkajúce sa služieb cestujúcim, |
| --- | --- |

—

článok 12, ktorý obsahuje ustanovenia týkajúce sa služieb cestujúcim,

| — | článok 13, v ktorom sú vymedzené sankcie pre prípad nedodržania presnosti, |
| --- | --- |

—

článok 13, v ktorom sú vymedzené sankcie pre prípad nedodržania presnosti,

| — | článok 14, ktorým sa stanovujú podmienky pre určovanie cien dopravy. |
| --- | --- |

—

článok 14, ktorým sa stanovujú podmienky pre určovanie cien dopravy.

3.2.2.   ZMLUVNÉ PLATBY

| (38) | Finančné úhrady pre DSB sú stanovené v článku 4 zmluvy. |
| --- | --- |

(38)

Finančné úhrady pre DSB sú stanovené v článku 4 zmluvy.

| (39) | Príjmy pochádzajúce z predaja lístkov prislúchajú DSB. Okrem toho DSB dostáva od dánskeho ministerstva dopravy zmluvné platby za zmluvne stanovené služby. |
| --- | --- |

(39)

Príjmy pochádzajúce z predaja lístkov prislúchajú DSB. Okrem toho DSB dostáva od dánskeho ministerstva dopravy zmluvné platby za zmluvne stanovené služby.

| (40) | Zmluvné platby sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:

  Zmluvné platby za obdobie rokov 2000 – 2004











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mil.) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Zmluvné platby sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:

Zmluvné platby za obdobie rokov 2000 – 2004

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (v mil.)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Tieto platby sa každoročne indexujú na základe vývoja čistých cien. |
| --- | --- |

(41)

Tieto platby sa každoročne indexujú na základe vývoja čistých cien.

| (42) | Výška zmluvných platieb sa zakladá na predpokladanom rozpočte DSB na desať rokov, ktorý bol schválený 11. júna 1999 a ktorý určuje dlhodobú finančnú stratégiu DSB. |
| --- | --- |

(42)

Výška zmluvných platieb sa zakladá na predpokladanom rozpočte DSB na desať rokov, ktorý bol schválený 11. júna 1999 a ktorý určuje dlhodobú finančnú stratégiu DSB.

| (43) | V článku 4 sa zároveň ustanovujú isté úpravy spojené s vykonávaním päťročnej rámcovej dohody z 26. novembra 1999, ktorá sa vzťahuje na sektor železničnej dopravy. Táto rámcová dohoda viedla k prijatiu viacerých osobitných dodatkov k zmluve, ktoré sa týkajú:






  — | nákupu a uvedenia do prevádzky nových železničných vozidiel (článok 10 zmluvy), |
| --- | --- | --- |

(43)

V článku 4 sa zároveň ustanovujú isté úpravy spojené s vykonávaním päťročnej rámcovej dohody z 26. novembra 1999, ktorá sa vzťahuje na sektor železničnej dopravy. Táto rámcová dohoda viedla k prijatiu viacerých osobitných dodatkov k zmluve, ktoré sa týkajú:

—

nákupu a uvedenia do prevádzky nových železničných vozidiel (článok 10 zmluvy),

| — | staníc (pools) predmestských vlakov a modernizácie železničných staníc, |
| --- | --- |

—

staníc (pools) predmestských vlakov a modernizácie železničných staníc,

| — | zlepšenia kvality železničnej trate Odense – Svendborg, |
| --- | --- |

—

zlepšenia kvality železničnej trate Odense – Svendborg,

| — | finančné stimuly na podporu primeranej dopravy zo sociálneho a ekonomického hľadiska. |
| --- | --- |

—

finančné stimuly na podporu primeranej dopravy zo sociálneho a ekonomického hľadiska.

| (44) | Zmluvné platby zahŕňajú odpisy a úroky týkajúce sa železničných vozidiel nakúpených podľa článku 10 zmluvy. Ďalšie dodatky však môžu priniesť zvýšenie zmluvných platieb. |
| --- | --- |

(44)

Zmluvné platby zahŕňajú odpisy a úroky týkajúce sa železničných vozidiel nakúpených podľa článku 10 zmluvy. Ďalšie dodatky však môžu priniesť zvýšenie zmluvných platieb.

| (45) | Článok 5 sa vzťahuje na železničné poplatky. Zmluvné platby zahŕňajú výdavky podniku DSB na zaplatenie železničných poplatkov za vlaky, na ktoré sa vzťahuje zmluva. V článku 5 sa ustanovuje aj mechanizmus ročnej úpravy železničných poplatkov. |
| --- | --- |

(45)

Článok 5 sa vzťahuje na železničné poplatky. Zmluvné platby zahŕňajú výdavky podniku DSB na zaplatenie železničných poplatkov za vlaky, na ktoré sa vzťahuje zmluva. V článku 5 sa ustanovuje aj mechanizmus ročnej úpravy železničných poplatkov.

3.2.3.   MESTSKÁ DOPRAVA

| (46) | Medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB S-tog a/s bola uzavretá aj zmluva o poskytovaní služieb verejnej dopravy počas obdobia rokov 2000 – 2004 v elektrifikovanej mestskej železničnej sieti. |
| --- | --- |

(46)

Medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB S-tog a/s bola uzavretá aj zmluva o poskytovaní služieb verejnej dopravy počas obdobia rokov 2000 – 2004 v elektrifikovanej mestskej železničnej sieti.

| (47) | Táto zmluva je vypracovaná podľa rovnakého vzoru a obsahuje ustanovenia podobné ustanoveniam zmluvy o poskytovaní dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Obsahuje podrobný opis služieb mestskej verejnej dopravy, ktoré má podnik DSB S-tog a/s poskytovať, pričom stanovuje povinnosť realizovať počas trvania zmluvy určitý počet služieb (meraný počtom najazdených vlakových kilometrov). Obsahuje povinnosti týkajúce sa cestovných poriadkov a frekvencií dopravných služieb, ako aj ustanovenia týkajúce sa používania a nákupu nových železničných vozidiel. |
| --- | --- |

(47)

Táto zmluva je vypracovaná podľa rovnakého vzoru a obsahuje ustanovenia podobné ustanoveniam zmluvy o poskytovaní dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Obsahuje podrobný opis služieb mestskej verejnej dopravy, ktoré má podnik DSB S-tog a/s poskytovať, pričom stanovuje povinnosť realizovať počas trvania zmluvy určitý počet služieb (meraný počtom najazdených vlakových kilometrov). Obsahuje povinnosti týkajúce sa cestovných poriadkov a frekvencií dopravných služieb, ako aj ustanovenia týkajúce sa používania a nákupu nových železničných vozidiel.

| (48) | Systém náhrad ustanovený v tejto zmluve je totožný so systémom náhrad ustanoveným v zmluve o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Zmluvné platby sú stanovené na rovnakom základe na výpočet (návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %). |
| --- | --- |

(48)

Systém náhrad ustanovený v tejto zmluve je totožný so systémom náhrad ustanoveným v zmluve o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Zmluvné platby sú stanovené na rovnakom základe na výpočet (návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %).

| (49) | Zmluvné platby sú opísané v nasledujúcej tabuľke a vzťahujú sa na ne tie isté pravidlá ako na platby v rámci zmluvy o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach:

  Zmluvné platby na obdobie rokov 2000 – 2004











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mil.) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Zmluvné platby sú opísané v nasledujúcej tabuľke a vzťahujú sa na ne tie isté pravidlá ako na platby v rámci zmluvy o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach:

Zmluvné platby na obdobie rokov 2000 – 2004

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (v mil.)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3.   ZMLUVA O POSKYTOVANÍ DOPRAVNÝCH SLUŽIEB VO VEREJNOM ZÁUJME NA OBDOBIE ROKOV 2005 – 2014

| (50) | Druhá zmluva uzavretá medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB sa týka poskytovania verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach počas obdobia od 1. januára 2005 do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(50)

Druhá zmluva uzavretá medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB sa týka poskytovania verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach počas obdobia od 1. januára 2005 do 31. decembra 2014.

| (51) | Predmet zmluvy je v úvode opísaný takto: „Ustanoviť jasný rámec pre poskytovanie tejto služby vo verejnom záujme tak, aby sa štátu zaručil čo možno najlepší výsledok z hľadiska osobnej železničnej dopravy vzhľadom na finančné prostriedky poskytnuté železničnej doprave, a zabezpečiť, aby bola finančná situácia podniku DSB zdravá.“ |
| --- | --- |

(51)

Predmet zmluvy je v úvode opísaný takto: „Ustanoviť jasný rámec pre poskytovanie tejto služby vo verejnom záujme tak, aby sa štátu zaručil čo možno najlepší výsledok z hľadiska osobnej železničnej dopravy vzhľadom na finančné prostriedky poskytnuté železničnej doprave, a zabezpečiť, aby bola finančná situácia podniku DSB zdravá.“

3.3.1.   OBSAH ZMLUVY (13)

| (52) | V článku 1.1 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti zmluvy. V tomto článku sa uvádzajú osobitné úseky siete, na ktorých je v súlade so zmluvou doprava zabezpečená ako služba vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(52)

V článku 1.1 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti zmluvy. V tomto článku sa uvádzajú osobitné úseky siete, na ktorých je v súlade so zmluvou doprava zabezpečená ako služba vo verejnom záujme.

| (53) | Treba poznamenať, že na dvoch osobitných tratiach DSB nezískava príjmy z predaja lístkov. Zmluva sa vzťahuje aj na medzinárodné spojenia s Nemeckom a spojenie medzi mestami Kodaň – Ystad, ktoré sa predtým prevádzkovalo v režime voľnej prepravy. |
| --- | --- |

(53)

Treba poznamenať, že na dvoch osobitných tratiach DSB nezískava príjmy z predaja lístkov. Zmluva sa vzťahuje aj na medzinárodné spojenia s Nemeckom a spojenie medzi mestami Kodaň – Ystad, ktoré sa predtým prevádzkovalo v režime voľnej prepravy.

| (54) | Dopravné služby, ktoré má poskytovať DSB, sú určené v pláne prepravy (počet a časový odstup vlakov), v pláne zastávok (obsluha zastávok) a v pláne liniek (požiadavky na spoje). Tieto tri plány sú spolu opísané v článku 1 ako pravidlá týkajúce sa kapacity sedadiel, frekvencie, spoľahlivosti, uspokojovania potrieb cestujúcich, prerušenia prevádzky a osobitných podmienok. |
| --- | --- |

(54)

Dopravné služby, ktoré má poskytovať DSB, sú určené v pláne prepravy (počet a časový odstup vlakov), v pláne zastávok (obsluha zastávok) a v pláne liniek (požiadavky na spoje). Tieto tri plány sú spolu opísané v článku 1 ako pravidlá týkajúce sa kapacity sedadiel, frekvencie, spoľahlivosti, uspokojovania potrieb cestujúcich, prerušenia prevádzky a osobitných podmienok.

| (55) | V článku 2 sa stanovujú pravidlá určovania cien, ktoré zahŕňajú osobitné ustanovenia týkajúce sa prepráv cez Øresund. |
| --- | --- |

(55)

V článku 2 sa stanovujú pravidlá určovania cien, ktoré zahŕňajú osobitné ustanovenia týkajúce sa prepráv cez Øresund.

| (56) | Článok 3 sa týka rozsahu vykonávania príslušných dopravných služieb v porovnaní s takýmito službami vykonávanými v režime voľnej prepravy. V odseku 3 tohto článku sa predovšetkým spresňuje, že služby verejnej dopravy možno rozšíriť nad súčasný rámec, ale bez zvýšenia zmluvných platieb. |
| --- | --- |

(56)

Článok 3 sa týka rozsahu vykonávania príslušných dopravných služieb v porovnaní s takýmito službami vykonávanými v režime voľnej prepravy. V odseku 3 tohto článku sa predovšetkým spresňuje, že služby verejnej dopravy možno rozšíriť nad súčasný rámec, ale bez zvýšenia zmluvných platieb.

| (57) | V článku 4 sa ustanovujú pravidlá, zodpovednosť a záväzky týkajúce sa modernizácie železničných staníc. DSB musí vypracovať plány modernizácie železničných staníc, ktoré sa musia predložiť dánskemu ministerstvu dopravy pre informáciu. |
| --- | --- |

(57)

V článku 4 sa ustanovujú pravidlá, zodpovednosť a záväzky týkajúce sa modernizácie železničných staníc. DSB musí vypracovať plány modernizácie železničných staníc, ktoré sa musia predložiť dánskemu ministerstvu dopravy pre informáciu.

| (58) | Článok 5 zmluvy obsahuje zoznam osobitných záväzkov DSB vyplývajúcich z prevádzkovania dopravných činností. Tieto záväzky sa týkajú okrem iného poskytovania informácií, kontrol zariadení, povinnosti poskytnúť poskytovateľom služieb v prípade verejných súťaží železničné vozidlá na niektorých tratiach alebo určitých podmienok vydávania cestovných lístkov alebo bezplatných preukazov pre určité kategórie cestujúcich. |
| --- | --- |

(58)

Článok 5 zmluvy obsahuje zoznam osobitných záväzkov DSB vyplývajúcich z prevádzkovania dopravných činností. Tieto záväzky sa týkajú okrem iného poskytovania informácií, kontrol zariadení, povinnosti poskytnúť poskytovateľom služieb v prípade verejných súťaží železničné vozidlá na niektorých tratiach alebo určitých podmienok vydávania cestovných lístkov alebo bezplatných preukazov pre určité kategórie cestujúcich.

| (59) | V článku 6 sa napokon stanovuje možnosť a podmienky organizovania verejných súťaží v prípade niektorých spojení a zníženie zmluvných platieb za príslušné služby, ktoré by z toho vyplynuli. |
| --- | --- |

(59)

V článku 6 sa napokon stanovuje možnosť a podmienky organizovania verejných súťaží v prípade niektorých spojení a zníženie zmluvných platieb za príslušné služby, ktoré by z toho vyplynuli.

3.3.2.   ZMLUVNÉ PLATBY

| (60) | Platby finančných úhrad pre DSB sú stanovené v článku 7 zmluvy. |
| --- | --- |

(60)

Platby finančných úhrad pre DSB sú stanovené v článku 7 zmluvy.

| (61) | Príjmy z predaja lístkov v zásade prislúchajú DSB (14). Okrem toho DSB dostáva za služby stanovené v zmluve zmluvné platby od dánskeho ministerstva dopravy. |
| --- | --- |

(61)

Príjmy z predaja lístkov v zásade prislúchajú DSB (14). Okrem toho DSB dostáva za služby stanovené v zmluve zmluvné platby od dánskeho ministerstva dopravy.

| (62) | Zmluvné platby sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:

  Zmluvné platby na obdobie rokov 2005 – 2014
















  Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mil.) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Zmluvné platby sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:

Zmluvné platby na obdobie rokov 2005 – 2014

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (v mil.)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Tieto platby sú pevné a nepodliehajú automatickým úpravám, pokiaľ v zmluve nie je ustanovené inak. Každoročne sa však upravujú na základe vývoja indexu čistých cien uvedeného vo finančnom zákone. |
| --- | --- |

(63)

Tieto platby sú pevné a nepodliehajú automatickým úpravám, pokiaľ v zmluve nie je ustanovené inak. Každoročne sa však upravujú na základe vývoja indexu čistých cien uvedeného vo finančnom zákone.

| (64) | V zmluve sa nespresňuje, ako sa vypočíta výška zmluvných platieb. Dánske ministerstvo dopravy uviedlo, že platby sú založené na desaťročnom rozpočte, ktorý vyplýva z odhadov nákladov a príjmov. |
| --- | --- |

(64)

V zmluve sa nespresňuje, ako sa vypočíta výška zmluvných platieb. Dánske ministerstvo dopravy uviedlo, že platby sú založené na desaťročnom rozpočte, ktorý vyplýva z odhadov nákladov a príjmov.

| (65) | Zmluvné platby zahŕňajú okrem iného odpisy a úroky týkajúce sa nových železničných vozidiel, ako je opísané v nasledujúcej tabuľke:

  Odpisy nových železničných vozidiel v období rokov 2005 – 2014
















  (v mil. DKK) |
| --- | --- |
| Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Lokálne vlaky | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Zmluvné platby zahŕňajú okrem iného odpisy a úroky týkajúce sa nových železničných vozidiel, ako je opísané v nasledujúcej tabuľke:

Odpisy nových železničných vozidiel v období rokov 2005 – 2014

(v mil. DKK)

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Lokálne vlaky

15

44

74

89

89

| (66) | Plán dodávok v rámci ročných investícií do nových železničných vozidiel je znázornený v nasledujúcej tabuľke:

  Dodávka nových železničných vozidiel















  Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Lokálne vlaky | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Plán dodávok v rámci ročných investícií do nových železničných vozidiel je znázornený v nasledujúcej tabuľke:

Dodávka nových železničných vozidiel

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Lokálne vlaky

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Do zmluvy sa vložilo niekoľko ustanovení, aby sa zohľadnili omeškania v dodávkach železničných vozidiel v rámci zmluvy na obdobie rokov 2000 – 2004. |
| --- | --- |

(67)

Do zmluvy sa vložilo niekoľko ustanovení, aby sa zohľadnili omeškania v dodávkach železničných vozidiel v rámci zmluvy na obdobie rokov 2000 – 2004.

| (68) | V článku 7.1.2 sa ustanovuje možnosť každoročne upraviť zmluvné platby podľa dodávky nových železničných vozidiel. Tieto úpravy by nemali viesť k väčšej finančnej úhrade v prospech DSB. K takejto úprave sa nepristúpi v prípadoch, keď je príslušná suma nižšia ako 8 miliónov DKK. |
| --- | --- |

(68)

V článku 7.1.2 sa ustanovuje možnosť každoročne upraviť zmluvné platby podľa dodávky nových železničných vozidiel. Tieto úpravy by nemali viesť k väčšej finančnej úhrade v prospech DSB. K takejto úprave sa nepristúpi v prípadoch, keď je príslušná suma nižšia ako 8 miliónov DKK.

3.3.3.   MESTSKÁ DOPRAVA

| (69) | Druhá zmluva uzavretá medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB S-tog a/s sa týka poskytovania služieb verejnej dopravy v elektrifikovanej mestskej železničnej sieti v období od 1. januára 2005 do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(69)

Druhá zmluva uzavretá medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB S-tog a/s sa týka poskytovania služieb verejnej dopravy v elektrifikovanej mestskej železničnej sieti v období od 1. januára 2005 do 31. decembra 2014.

| (70) | Táto zmluva je založená na súbore ustanovení podobných ustanoveniam zmluvy o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Vymedzuje služby, ktoré podnik DSB S-tog a/s poskytovať, pokiaľ ide o príslušné trate, dopravné služby, požiadavky na kapacitu, pravidelnosť a spoľahlivosť služieb, ako aj mieru spokojnosti cestujúcich alebo aj prerušenia prevádzky. V zmluve sa zároveň presne ustanovujú podmienky určovania cien, modernizácie železničných staníc a podávania informácií. Stanovuje sankcie v prípade nedodržania zmluvy. |
| --- | --- |

(70)

Táto zmluva je založená na súbore ustanovení podobných ustanoveniam zmluvy o poskytovaní verejných dopravných služieb na hlavných a regionálnych tratiach. Vymedzuje služby, ktoré podnik DSB S-tog a/s poskytovať, pokiaľ ide o príslušné trate, dopravné služby, požiadavky na kapacitu, pravidelnosť a spoľahlivosť služieb, ako aj mieru spokojnosti cestujúcich alebo aj prerušenia prevádzky. V zmluve sa zároveň presne ustanovujú podmienky určovania cien, modernizácie železničných staníc a podávania informácií. Stanovuje sankcie v prípade nedodržania zmluvy.

| (71) | Systém úhrady stanovený v tejto zmluve je totožný so systémom úhrady stanoveným v zmluve o verejných dopravných službách na hlavných a regionálnych tratiach. Zmluvné platby sú stanovené na rovnakom základe na výpočet (návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %). |
| --- | --- |

(71)

Systém úhrady stanovený v tejto zmluve je totožný so systémom úhrady stanoveným v zmluve o verejných dopravných službách na hlavných a regionálnych tratiach. Zmluvné platby sú stanovené na rovnakom základe na výpočet (návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %).

| (72) | Zmluvné platby sú uvedené v tabuľke:

  Zmluvné platby v období rokov 2005 – 2014
















  Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mil.) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Zmluvné platby sú uvedené v tabuľke:

Zmluvné platby v období rokov 2005 – 2014

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (v mil.)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | V tejto zmluve, ako aj v zmluve o verejných dopravných službách na hlavných a regionálnych tratiach sa ustanovujú podmienky úpravy týchto platieb, ako aj zmluvné platby na odpisovanie železničných vozidiel. |
| --- | --- |

(73)

V tejto zmluve, ako aj v zmluve o verejných dopravných službách na hlavných a regionálnych tratiach sa ustanovujú podmienky úpravy týchto platieb, ako aj zmluvné platby na odpisovanie železničných vozidiel.

4.   DÔVODY, KTORÉ VIEDLI K PRIJATIU ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA

| (74) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti úhrad za poskytovanie verejnej služby vyplácaných podniku DSB s vnútorným trhom. Komisia uviedla, že účelom konania bolo určiť, či uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme v sebe zahŕňajú poskytnutie podniku DSB štátnej pomoci a či vyplácané zmluvné platby vedú k nadmernej úhrade nákladov, ktoré znáša DSB v súvislosti s poslaním služieb vo verejnom záujme vymedzenými v zmluvách. |
| --- | --- |

(74)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti úhrad za poskytovanie verejnej služby vyplácaných podniku DSB s vnútorným trhom. Komisia uviedla, že účelom konania bolo určiť, či uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme v sebe zahŕňajú poskytnutie podniku DSB štátnej pomoci a či vyplácané zmluvné platby vedú k nadmernej úhrade nákladov, ktoré znáša DSB v súvislosti s poslaním služieb vo verejnom záujme vymedzenými v zmluvách.

| (75) | Po prvé, Komisia skúmala existenciu hospodárskej výhody v prospech DSB. Uplatnila pri tom kritériá, ktoré stanovil Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark (16). |
| --- | --- |

(75)

Po prvé, Komisia skúmala existenciu hospodárskej výhody v prospech DSB. Uplatnila pri tom kritériá, ktoré stanovil Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark (16).

| (76) | Hoci Komisia usúdila, že prijímajúci podnik skutočne plní úlohy vyplývajúce z dopravných služieb vo verejnom záujme, ktoré sú presne vymedzené (odôvodnenia 69 až 76 rozhodnutia o začatí konania), na druhej strane vyjadrila pochybnosti, že parametre, na základe ktorých sa vypočítala úhrada za obdobie rokov 2009 – 2014, boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom (odôvodnenia 77 až 80 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(76)

Hoci Komisia usúdila, že prijímajúci podnik skutočne plní úlohy vyplývajúce z dopravných služieb vo verejnom záujme, ktoré sú presne vymedzené (odôvodnenia 69 až 76 rozhodnutia o začatí konania), na druhej strane vyjadrila pochybnosti, že parametre, na základe ktorých sa vypočítala úhrada za obdobie rokov 2009 – 2014, boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom (odôvodnenia 77 až 80 uvedeného rozhodnutia).

| (77) | Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti, že úhrady nepresahujú sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto úloh. V tomto smere mala Komisia osobitný záujem na preskúmaní nadmerného zisku DSB (odôvodnenia 83 až 90 rozhodnutia o začatí konania), omeškaní s dodávkami železničných vozidiel (odôvodnenia 91 až 100 uvedeného rozhodnutia) a osobitého prípadu spojenia Kodaň – Ystad (odôvodnenia 101 až 103 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(77)

Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti, že úhrady nepresahujú sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto úloh. V tomto smere mala Komisia osobitný záujem na preskúmaní nadmerného zisku DSB (odôvodnenia 83 až 90 rozhodnutia o začatí konania), omeškaní s dodávkami železničných vozidiel (odôvodnenia 91 až 100 uvedeného rozhodnutia) a osobitého prípadu spojenia Kodaň – Ystad (odôvodnenia 101 až 103 uvedeného rozhodnutia).

| (78) | Komisia okrem toho zdôraznila, že zmluvy o službách vo verejnom záujme neboli zadané podľa postupu verejnej súťaže. Vyjadrila preto pochybnosti, že sa výška potrebnej úhrady stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli priemernému podniku, dobre fungujúcemu a adekvátne vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť potrebné požiadavky na služby vo verejnom záujme, pri plnení týchto úloh so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia úloh (odôvodnenia 104 až 107 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(78)

Komisia okrem toho zdôraznila, že zmluvy o službách vo verejnom záujme neboli zadané podľa postupu verejnej súťaže. Vyjadrila preto pochybnosti, že sa výška potrebnej úhrady stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli priemernému podniku, dobre fungujúcemu a adekvátne vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť potrebné požiadavky na služby vo verejnom záujme, pri plnení týchto úloh so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia úloh (odôvodnenia 104 až 107 uvedeného rozhodnutia).

| (79) | Keďže platby úhrady za služby vo verejnom záujme sú štátnymi prostriedkami a môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, Komisia vyjadrila obavu, že zmluvy o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme obsahujú prvky štátnej pomoci v prospech DSB. |
| --- | --- |

(79)

Keďže platby úhrady za služby vo verejnom záujme sú štátnymi prostriedkami a môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, Komisia vyjadrila obavu, že zmluvy o poskytovaní dopravných služieb vo verejnom záujme obsahujú prvky štátnej pomoci v prospech DSB.

| (80) | Komisia sa ďalej zaujímala, či sú tieto zmluvy o poskytovaní verejných služieb zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 14 nariadenia č. 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

Komisia sa ďalej zaujímala, či sú tieto zmluvy o poskytovaní verejných služieb zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 14 nariadenia č. 1191/69 (17).

| (81) | Z dôvodov, ktoré už boli vysvetlené v posúdení dodržania tretieho kritéria stanoveného rozsudkom vo veci Altmark, Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti, či sa výška úhrady, t. j. cena, ktorú zaplatila dánska vláda, obmedzuje na sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Komisia vyjadrila pochybnosti najmä o skutočnosti, že vybratie dividend zo zisku DSB zo strany dánskeho štátu a zníženie zmluvných platieb umožnili vyhnúť sa akémukoľvek riziku nadmernej úhrady (odôvodnenia 129 a 131 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(81)

Z dôvodov, ktoré už boli vysvetlené v posúdení dodržania tretieho kritéria stanoveného rozsudkom vo veci Altmark, Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti, či sa výška úhrady, t. j. cena, ktorú zaplatila dánska vláda, obmedzuje na sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Komisia vyjadrila pochybnosti najmä o skutočnosti, že vybratie dividend zo zisku DSB zo strany dánskeho štátu a zníženie zmluvných platieb umožnili vyhnúť sa akémukoľvek riziku nadmernej úhrady (odôvodnenia 129 a 131 uvedeného rozhodnutia).

5.   ARGUMENTY DÁNSKYCH ORGÁNOV V NADVÄZNOSTI NA ZAČATIE KONANIA

| (82) | Vo svojom liste z 12. decembra 2008 dánske orgány usudzujú, že na základe predchádzajúcich žiadostí Komisie o informácie už poskytli faktické a právne informácie potrebné na to, aby Komisia mohla určiť, že zmluvné platby nepredstavujú štátnu pomoc alebo aspoň, že možná štátna pomoc je zlučiteľná so zmluvou. Dánske orgány takto pripomenuli faktické a právne informácie poskytnuté Komisii. Okrem toho rozvinuli argumenty o faktických a právnych aspektoch, ktoré je potrebné spresniť pre okolnosti, ktoré nastali v čase alebo na základe pripomienok Komisie uvedených v jej rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(82)

Vo svojom liste z 12. decembra 2008 dánske orgány usudzujú, že na základe predchádzajúcich žiadostí Komisie o informácie už poskytli faktické a právne informácie potrebné na to, aby Komisia mohla určiť, že zmluvné platby nepredstavujú štátnu pomoc alebo aspoň, že možná štátna pomoc je zlučiteľná so zmluvou. Dánske orgány takto pripomenuli faktické a právne informácie poskytnuté Komisii. Okrem toho rozvinuli argumenty o faktických a právnych aspektoch, ktoré je potrebné spresniť pre okolnosti, ktoré nastali v čase alebo na základe pripomienok Komisie uvedených v jej rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

| (83) | Dánske orgány okrem toho v zásade uvádzajú, že podporujú úvahu, ktorú rozvinula Komisia, pokiaľ ide jednak o overenie existencie štátnej pomoci pri uplatnení kritérií stanovených v rozsudku vo veci Altmark, a jednak o právny základ na účely preukázania zlučiteľnosti so zmluvou. |
| --- | --- |

(83)

Dánske orgány okrem toho v zásade uvádzajú, že podporujú úvahu, ktorú rozvinula Komisia, pokiaľ ide jednak o overenie existencie štátnej pomoci pri uplatnení kritérií stanovených v rozsudku vo veci Altmark, a jednak o právny základ na účely preukázania zlučiteľnosti so zmluvou.

| (84) | Na druhej strane dánske orgány vyjadrujú svoj nesúhlas s výkladom rozsudku vo veci Danske Busvognmænd (známeho aj ako rozsudok vo veci „Combus“) (18) zo strany Komisie. Komisia totiž uviedla, že ak zmluva o službách vo verejnom záujme v sebe zahŕňa štátnu pomoc, táto pomoc by mala byť oznámená. Dánske orgány sa naopak domnievajú, že ak je uplatniteľné nariadenie (EHS) č. 1191/69 a ak sú úhrady stanovené v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme v súlade s nariadením, v takom prípade sú tieto náhrady oslobodené od notifikačnej povinnosti v zmysle článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

Na druhej strane dánske orgány vyjadrujú svoj nesúhlas s výkladom rozsudku vo veci Danske Busvognmænd (známeho aj ako rozsudok vo veci „Combus“) (18) zo strany Komisie. Komisia totiž uviedla, že ak zmluva o službách vo verejnom záujme v sebe zahŕňa štátnu pomoc, táto pomoc by mala byť oznámená. Dánske orgány sa naopak domnievajú, že ak je uplatniteľné nariadenie (EHS) č. 1191/69 a ak sú úhrady stanovené v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme v súlade s nariadením, v takom prípade sú tieto náhrady oslobodené od notifikačnej povinnosti v zmysle článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (85) | Dánsko chce napokon zdôrazniť, že v nedávnej judikatúre, a najmä v rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci T-289/03 BUPA a i./Komisia, sa spresňuje, že kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark sa musia uplatňovať so zreteľom na situáciu v príslušnom sektore a že členské štáty majú široký priestor na voľnú úvahu. |
| --- | --- |

(85)

Dánsko chce napokon zdôrazniť, že v nedávnej judikatúre, a najmä v rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci T-289/03 BUPA a i./Komisia, sa spresňuje, že kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark sa musia uplatňovať so zreteľom na situáciu v príslušnom sektore a že členské štáty majú široký priestor na voľnú úvahu.

| (86) | Dánske orgány zdôrazňujú, že Komisia uznala, že druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark je splnené, pokiaľ ide o úhradu vyplatenú za obdobie rokov 1998 – 2008, ale že má pochybnosti o období rokov 2009 – 2014. |
| --- | --- |

(86)

Dánske orgány zdôrazňujú, že Komisia uznala, že druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark je splnené, pokiaľ ide o úhradu vyplatenú za obdobie rokov 1998 – 2008, ale že má pochybnosti o období rokov 2009 – 2014.

| (87) | Dánske orgány sa domnievajú, že príčinou týchto pochybností je nedorozumenie, pretože rovnako ako v prípade predchádzajúceho obdobia sa úhrada vypočítala na základe desaťročného rozpočtu na obdobie rokov 2005 – 2014. |
| --- | --- |

(87)

Dánske orgány sa domnievajú, že príčinou týchto pochybností je nedorozumenie, pretože rovnako ako v prípade predchádzajúceho obdobia sa úhrada vypočítala na základe desaťročného rozpočtu na obdobie rokov 2005 – 2014.

| (88) | Dánske orgány zaslali tento rozpočet Komisii, ktorej predložili aj schválené odhady a predpoklady, z ktorých tento rozpočet vychádza, t. j.:






  — | celková ročná inflácia 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(88)

Dánske orgány zaslali tento rozpočet Komisii, ktorej predložili aj schválené odhady a predpoklady, z ktorých tento rozpočet vychádza, t. j.:

—

celková ročná inflácia 2,5 %,

| — | zvýšenie cien cestovných lístkov o 2,5 %, ktoré zodpovedá inflácii, |
| --- | --- |

—

zvýšenie cien cestovných lístkov o 2,5 %, ktoré zodpovedá inflácii,

| — | priemerné zvýšenie produktivity o 2,5 % ročne, |
| --- | --- |

—

priemerné zvýšenie produktivity o 2,5 % ročne,

| — | ročná úroková miera 5,15 %, |
| --- | --- |

—

ročná úroková miera 5,15 %,

| — | návratnosť vlastného imania po zdanení vo výške 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnosť vlastného imania po zdanení vo výške 6 %,

| — | uskutočnenie investícií do železničných vozidiel vo výške približne 10 miliárd DKK, |
| --- | --- |

—

uskutočnenie investícií do železničných vozidiel vo výške približne 10 miliárd DKK,

| — | zvýšenie počtu najazdených kilometrov o približne 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšenie počtu najazdených kilometrov o približne 20 %,

| — | zvýšenie počtu cestujúcich o približne 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšenie počtu cestujúcich o približne 20 %,

| — | oslobodenie od dane zo mzdy, pokiaľ ide o zamestnancov DSB. |
| --- | --- |

—

oslobodenie od dane zo mzdy, pokiaľ ide o zamestnancov DSB.

| (89) | Dánsko okrem toho spresňuje, že tento rozpočet sa pôvodne zostavil na základe záväzkov v oblasti poplatkov súvisiacich s infraštruktúrami v roku 2003. Medzičasom sa do zmluvy, ešte pred jej podpísaním, zapracovali zmeny v týchto záväzkoch a následné zníženie úhrad vyplácaných DSB. Ministerstvo dopravy vysvetlilo obsah zmluvy a rozpočet v akte č. 112 z roku 2004 a tieto informácie uviedlo aj vo finančnom zákone. |
| --- | --- |

(89)

Dánsko okrem toho spresňuje, že tento rozpočet sa pôvodne zostavil na základe záväzkov v oblasti poplatkov súvisiacich s infraštruktúrami v roku 2003. Medzičasom sa do zmluvy, ešte pred jej podpísaním, zapracovali zmeny v týchto záväzkoch a následné zníženie úhrad vyplácaných DSB. Ministerstvo dopravy vysvetlilo obsah zmluvy a rozpočet v akte č. 112 z roku 2004 a tieto informácie uviedlo aj vo finančnom zákone.

| (90) | Dánske orgány poskytli argumenty a informácie k trom aspektom, o ktorých Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa rizika nadmernej úhrady. |
| --- | --- |

(90)

Dánske orgány poskytli argumenty a informácie k trom aspektom, o ktorých Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa rizika nadmernej úhrady.

i)   Zlepšenie hospodárskeho výsledku DSB

| (91) | Dánske orgány sa predovšetkým domnievajú, že zlepšenia výsledkov DSB nie sú spôsobené nadmernou úhradou. Podľa Dánska boli základy na výpočet správne a dosiahnuté zlepšenia výsledkov preto nemožno pripísať možnej nadmernej úhrade, pretože boli spôsobené inými okolnosťami. |
| --- | --- |

(91)

Dánske orgány sa predovšetkým domnievajú, že zlepšenia výsledkov DSB nie sú spôsobené nadmernou úhradou. Podľa Dánska boli základy na výpočet správne a dosiahnuté zlepšenia výsledkov preto nemožno pripísať možnej nadmernej úhrade, pretože boli spôsobené inými okolnosťami.

| (92) | Dánsko poskytlo podrobnú analýzu vývoja vlastného imania DSB, ktoré sa za obdobie rokov 1999 – 2004 zvýšilo zo 4,797 miliardy DKK na 7,701 miliardy DKK (čo je zvýšenie o 2,852 miliardy DKK). Nárast vlastného imania je spôsobený určitými okolnosťami, ktoré sa nezohľadnili pri zostavovaní rozpočtu, medziiným neočakávaným výrazným zvýšením efektívnosti DSB a vyššími príjmami, nie bežnými, ktoré pochádzajú napríklad z predaja nehnuteľností. Nejde teda o okolnosti, ktoré by dánska vláda mohla primerane zohľadniť pri zostavovaní rozpočtu a následne pri určovaní výšky úhrady. |
| --- | --- |

(92)

Dánsko poskytlo podrobnú analýzu vývoja vlastného imania DSB, ktoré sa za obdobie rokov 1999 – 2004 zvýšilo zo 4,797 miliardy DKK na 7,701 miliardy DKK (čo je zvýšenie o 2,852 miliardy DKK). Nárast vlastného imania je spôsobený určitými okolnosťami, ktoré sa nezohľadnili pri zostavovaní rozpočtu, medziiným neočakávaným výrazným zvýšením efektívnosti DSB a vyššími príjmami, nie bežnými, ktoré pochádzajú napríklad z predaja nehnuteľností. Nejde teda o okolnosti, ktoré by dánska vláda mohla primerane zohľadniť pri zostavovaní rozpočtu a následne pri určovaní výšky úhrady.

| (93) | Dánske orgány objasňujú, že príčinou zvýšenia vlastného imania však nie sú príliš vysoké dotácie, ktoré štát vypláca na prevádzku, ale päť ďalších faktorov, z ktorých niektoré boli nepredvídané:






  — | Na jednej strane sa veľká časť zvýšenia vlastného imania DSB stanovila priamo v zriaďovacom rozpočte (1,709 miliardy DKK). Akt 249/1999 svedčí o tom, že na začiatku existovala jasná politická a hospodárska podmienka, podľa ktorej mal DSB o niekoľko rokov dosiahnuť ukazovateľ platobnej schopnosti vo výške najmenej 30 %. Tento predpoklad vychádzal z hospodárskeho posúdenia ukazovateľov platobnej schopnosti podnikov veľkosti DSB. |
| --- | --- | --- |

(93)

Dánske orgány objasňujú, že príčinou zvýšenia vlastného imania však nie sú príliš vysoké dotácie, ktoré štát vypláca na prevádzku, ale päť ďalších faktorov, z ktorých niektoré boli nepredvídané:

—

Na jednej strane sa veľká časť zvýšenia vlastného imania DSB stanovila priamo v zriaďovacom rozpočte (1,709 miliardy DKK). Akt 249/1999 svedčí o tom, že na začiatku existovala jasná politická a hospodárska podmienka, podľa ktorej mal DSB o niekoľko rokov dosiahnuť ukazovateľ platobnej schopnosti vo výške najmenej 30 %. Tento predpoklad vychádzal z hospodárskeho posúdenia ukazovateľov platobnej schopnosti podnikov veľkosti DSB.

| — | Dividendy sa vyplatili štátu na konci tohto obdobia v roku 2005 (736 miliónov DKK), čo znamená, že koncom roka 2004 nemohol reálne disponovať týmto vlastným imaním. |
| --- | --- |

—

Dividendy sa vyplatili štátu na konci tohto obdobia v roku 2005 (736 miliónov DKK), čo znamená, že koncom roka 2004 nemohol reálne disponovať týmto vlastným imaním.

| — | Zvýšenie vlastného imania je sčasti dôsledkom zmien v účtovných postupoch v roku 1999 a v roku 2001, pokiaľ ide o predpoklady stanovené v zriaďovacom rozpočte na rok 1999 (hodnotenie vlastného imania vo výške 594 miliónov DKK). Tieto zmeny v účtovných postupoch nemali pre podnik žiadny skutočný hospodársky význam, a preto je potrebné vykonať opravu. Dánske orgány v tejto súvislosti zdôrazňujú, že na základe údajov upravených následkom účtovných zmien možno konštatovať, že vývoj vlastného imania bol pri poklese o 135 miliónov DKK v skutočnosti záporný. |
| --- | --- |

—

Zvýšenie vlastného imania je sčasti dôsledkom zmien v účtovných postupoch v roku 1999 a v roku 2001, pokiaľ ide o predpoklady stanovené v zriaďovacom rozpočte na rok 1999 (hodnotenie vlastného imania vo výške 594 miliónov DKK). Tieto zmeny v účtovných postupoch nemali pre podnik žiadny skutočný hospodársky význam, a preto je potrebné vykonať opravu. Dánske orgány v tejto súvislosti zdôrazňujú, že na základe údajov upravených následkom účtovných zmien možno konštatovať, že vývoj vlastného imania bol pri poklese o 135 miliónov DKK v skutočnosti záporný.

| — | Sadzba dane zo spoločností, ktorá v čase zostavovania zriaďovacieho rozpočtu v roku 1999 predstavovala 32 %, sa následne (v rokoch 2002, 2003 a 2004) znížila na 30 %. Toto zníženie sadzby dane prinieslo neočakávaný zisk za príslušné obdobie 43 miliónov DKK. Bez tohto zníženia by bol pozorovaný negatívny vplyv na vlastné imanie, ktoré by kleslo o 178 miliónov DKK. |
| --- | --- |

—

Sadzba dane zo spoločností, ktorá v čase zostavovania zriaďovacieho rozpočtu v roku 1999 predstavovala 32 %, sa následne (v rokoch 2002, 2003 a 2004) znížila na 30 %. Toto zníženie sadzby dane prinieslo neočakávaný zisk za príslušné obdobie 43 miliónov DKK. Bez tohto zníženia by bol pozorovaný negatívny vplyv na vlastné imanie, ktoré by kleslo o 178 miliónov DKK.

| — | Úprava vlastného imania smerom dole v počiatočnej súvahe za rok 1999 o 36 miliónov DKK. |
| --- | --- |

—

Úprava vlastného imania smerom dole v počiatočnej súvahe za rok 1999 o 36 miliónov DKK.

| (94) | Podľa Dánska svedčia tieto údaje o tom, že zvýšenie vlastného imania DSB nie je spôsobené vysokými dotáciami na prevádzku vyplatenými štátom a treba ho relativizovať na základe uvedených finančných, účtovných a daňových skutočností. DSB teda nepoužil dotácie prijaté od štátu na zvýšenie svojho vlastného imania nad rámec sumy plánovanej v zriaďovacom rozpočte. |
| --- | --- |

(94)

Podľa Dánska svedčia tieto údaje o tom, že zvýšenie vlastného imania DSB nie je spôsobené vysokými dotáciami na prevádzku vyplatenými štátom a treba ho relativizovať na základe uvedených finančných, účtovných a daňových skutočností. DSB teda nepoužil dotácie prijaté od štátu na zvýšenie svojho vlastného imania nad rámec sumy plánovanej v zriaďovacom rozpočte.

| (95) | Pokiaľ ide o prevádzkový výsledok uvedený v rozpočte pred vyplatením dividend, dánske orgány zdôrazňujú, že pozorované zlepšenia výsledkov neznamenajú, že DSB dostal nadmernú úhradu. Tieto zlepšenia boli skôr dôsledkom mnohých faktorov – majúcich kladný alebo záporný vplyv –, ktoré nebolo možné zohľadniť v čase, keď sa stanovovala výška úhrady. |
| --- | --- |

(95)

Pokiaľ ide o prevádzkový výsledok uvedený v rozpočte pred vyplatením dividend, dánske orgány zdôrazňujú, že pozorované zlepšenia výsledkov neznamenajú, že DSB dostal nadmernú úhradu. Tieto zlepšenia boli skôr dôsledkom mnohých faktorov – majúcich kladný alebo záporný vplyv –, ktoré nebolo možné zohľadniť v čase, keď sa stanovovala výška úhrady.

| (96) | Dánsko sa domnieva, že takýmto zmenám oproti počiatočnému rozpočtu nemožno zabrániť v prípade, že ide o viacročné zmluvy týkajúce sa plnenia úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V týchto prípadoch nemožno stanoviť výšku úhrady tak, aby po následnom preskúmaní bolo možné tvrdiť, že presne zodpovedala skutočným nákladom po odpočítaní výnosov a primeraného zisku. |
| --- | --- |

(96)

Dánsko sa domnieva, že takýmto zmenám oproti počiatočnému rozpočtu nemožno zabrániť v prípade, že ide o viacročné zmluvy týkajúce sa plnenia úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V týchto prípadoch nemožno stanoviť výšku úhrady tak, aby po následnom preskúmaní bolo možné tvrdiť, že presne zodpovedala skutočným nákladom po odpočítaní výnosov a primeraného zisku.

| (97) | Podľa dánskych orgánov aj v prípade udelenia úlohy služieb vo verejnom záujme formou verejnej súťaže môže dôjsť k takým zmenám na trhu a v situácii príslušného podniku, že výsledok, ktorý skutočne dosiahol, nezodpovedá tomu, čo ako úspešný uchádzač predpokladal pri uzatváraní zmluvy. |
| --- | --- |

(97)

Podľa dánskych orgánov aj v prípade udelenia úlohy služieb vo verejnom záujme formou verejnej súťaže môže dôjsť k takým zmenám na trhu a v situácii príslušného podniku, že výsledok, ktorý skutočne dosiahol, nezodpovedá tomu, čo ako úspešný uchádzač predpokladal pri uzatváraní zmluvy.

| (98) | Dánsko preto usudzuje, že argument neočakávaných zhoršení alebo zlepšení výsledkov, ktoré možno pripísať tomuto typu nepredvídaných faktorov, nemožno použiť na podporu tvrdenia, že úhrada bola stanovená spôsobom, ktorá má za následok poskytnutie nadmernej alebo nedostatočnej úhrady. |
| --- | --- |

(98)

Dánsko preto usudzuje, že argument neočakávaných zhoršení alebo zlepšení výsledkov, ktoré možno pripísať tomuto typu nepredvídaných faktorov, nemožno použiť na podporu tvrdenia, že úhrada bola stanovená spôsobom, ktorá má za následok poskytnutie nadmernej alebo nedostatočnej úhrady.

| (99) | V tomto prípade sú zistené zlepšenia výsledkov spôsobené súbežným pôsobením viacerých faktorov, akými sú celkový vývoj konjunktúry, vývoj na príslušnom trhu, väčšia produktivita (napríklad v dôsledku zníženia nákladov na prácu alebo na prístup k infraštruktúre následkom postúpenia činnosti v odvetví železničnej nákladnej dopravy, nižších odpisov alebo zlepšenia finančného hospodárenia). |
| --- | --- |

(99)

V tomto prípade sú zistené zlepšenia výsledkov spôsobené súbežným pôsobením viacerých faktorov, akými sú celkový vývoj konjunktúry, vývoj na príslušnom trhu, väčšia produktivita (napríklad v dôsledku zníženia nákladov na prácu alebo na prístup k infraštruktúre následkom postúpenia činnosti v odvetví železničnej nákladnej dopravy, nižších odpisov alebo zlepšenia finančného hospodárenia).

| (100) | Dánsko dodáva, že pre zmluvy uzavreté s DSB je príznačné, že sa zmluvní partneri dohodli na platbe na základe úvah obvyklých v trhovom hospodárstve, pričom výška platby sa určila tak, aby pokryla náklady DSB vzhľadom na očakávané výnosy a primeraný zisk. Skutočnosť, že DSB napokon dosiahol lepšie výsledky než sa plánovalo v rozpočte, neznamená, že je výška úhrady stanovená v zmluvách príliš vysoká. |
| --- | --- |

(100)

Dánsko dodáva, že pre zmluvy uzavreté s DSB je príznačné, že sa zmluvní partneri dohodli na platbe na základe úvah obvyklých v trhovom hospodárstve, pričom výška platby sa určila tak, aby pokryla náklady DSB vzhľadom na očakávané výnosy a primeraný zisk. Skutočnosť, že DSB napokon dosiahol lepšie výsledky než sa plánovalo v rozpočte, neznamená, že je výška úhrady stanovená v zmluvách príliš vysoká.

| (101) | Dánske orgány poznamenávajú, že aj keď podľa nich nedošlo k nadmernej úhrade, riziko nadmernej úhrady bolo v každom prípade odstránené prostredníctvom dividendovej politiky dánskej vlády stanovenej vo finančnom zákone č. 249/1999 a následného zníženia úhrady stanovenej v dohode uzatvorenej s DSB. |
| --- | --- |

(101)

Dánske orgány poznamenávajú, že aj keď podľa nich nedošlo k nadmernej úhrade, riziko nadmernej úhrady bolo v každom prípade odstránené prostredníctvom dividendovej politiky dánskej vlády stanovenej vo finančnom zákone č. 249/1999 a následného zníženia úhrady stanovenej v dohode uzatvorenej s DSB.

| (102) | Dánsko sa v skutočnosti domnieva, že svojou politikou v oblasti dividend zaistilo, že DSB nezvýši svoje vlastné imanie nad rámec stanovenej, a teda nevyhnutnej výšky. Napriek tomu, že sa nestanovilo žiadne záväzné právne pravidlo, táto dividendová politika sa snaží zosúladiť dva aspekty:






  — | úvahy bežné v trhovom hospodárstve smerujúce k zisteniu, čo je ekonomicky odôvodniteľné vzhľadom na hospodársku situáciu podniku, |
| --- | --- | --- |

(102)

Dánsko sa v skutočnosti domnieva, že svojou politikou v oblasti dividend zaistilo, že DSB nezvýši svoje vlastné imanie nad rámec stanovenej, a teda nevyhnutnej výšky. Napriek tomu, že sa nestanovilo žiadne záväzné právne pravidlo, táto dividendová politika sa snaží zosúladiť dva aspekty:

—

úvahy bežné v trhovom hospodárstve smerujúce k zisteniu, čo je ekonomicky odôvodniteľné vzhľadom na hospodársku situáciu podniku,

| — | sociálno-ekonomické úvahy alebo úvahy súvisiace s hospodárskou súťažou so zreteľom na veľkosť vlastného imania a dotácie na prevádzku DSB. |
| --- | --- |

—

sociálno-ekonomické úvahy alebo úvahy súvisiace s hospodárskou súťažou so zreteľom na veľkosť vlastného imania a dotácie na prevádzku DSB.

| (103) | Dánske orgány spresňujú, že platby dividend štátu sa musia použiť ako prostriedok úpravy výšky vlastného imania DSB v rokoch nasledujúcich po jeho založení a ako prostriedok vrátenia prevádzkového prebytku, pokiaľ sa následne ukáže, že DSB skutočne dosiahol lepšie výsledky, než očakával. Táto zásada vyplýva z finančného zákona č. 249/1999. Platba dividend sa musí použiť na stálu reguláciu kapitálovej štruktúry DSB, a tým aj skutočnej čistej prevádzkovej dotácie. Dividendovou politikou sa DSB tiež podnecuje k zlepšovaniu svojej efektívnosti, podľa zásady, že dividendy musia zodpovedať polovici prebytku DSB po zdanení. Tieto zlepšenia efektívnosti budú do istej miery pre DSB prospešné a neprejavia sa iba následným vrátením dotácie na prevádzku. |
| --- | --- |

(103)

Dánske orgány spresňujú, že platby dividend štátu sa musia použiť ako prostriedok úpravy výšky vlastného imania DSB v rokoch nasledujúcich po jeho založení a ako prostriedok vrátenia prevádzkového prebytku, pokiaľ sa následne ukáže, že DSB skutočne dosiahol lepšie výsledky, než očakával. Táto zásada vyplýva z finančného zákona č. 249/1999. Platba dividend sa musí použiť na stálu reguláciu kapitálovej štruktúry DSB, a tým aj skutočnej čistej prevádzkovej dotácie. Dividendovou politikou sa DSB tiež podnecuje k zlepšovaniu svojej efektívnosti, podľa zásady, že dividendy musia zodpovedať polovici prebytku DSB po zdanení. Tieto zlepšenia efektívnosti budú do istej miery pre DSB prospešné a neprejavia sa iba následným vrátením dotácie na prevádzku.

| (104) | Dánske orgány sa domnievajú, že je to v súlade so všeobecnými úvahami o trhovom hospodárstve, podľa ktorých je možné použiť nástroje na určenie toho, o čom sa dohodlo, že sa bude nazývať primeraným ziskom, ako odporúča Komisia (19). |
| --- | --- |

(104)

Dánske orgány sa domnievajú, že je to v súlade so všeobecnými úvahami o trhovom hospodárstve, podľa ktorých je možné použiť nástroje na určenie toho, o čom sa dohodlo, že sa bude nazývať primeraným ziskom, ako odporúča Komisia (19).

| (105) | Dánsko zdôrazňuje, že uplatňovanie tejto politiky v oblasti dividend viedlo v období rokov 1999 – 2006 v spojitosti s poslaním vykonávaným v rámci plnenia zmlúv k vyplateniu štátu takmer 3 dodatočných miliárd DKK oproti pôvodne plánovanej sume. |
| --- | --- |

(105)

Dánsko zdôrazňuje, že uplatňovanie tejto politiky v oblasti dividend viedlo v období rokov 1999 – 2006 v spojitosti s poslaním vykonávaným v rámci plnenia zmlúv k vyplateniu štátu takmer 3 dodatočných miliárd DKK oproti pôvodne plánovanej sume.

| (106) | Podľa dánskych orgánov preto politika v oblasti dividend v skutočnosti fungovala ako „mechanizmus náhrady“, ktorým sa kompenzovala prípadná nadmerná úhrada. Zdôrazňujú, že časť úhrady podniku DSB, ktorá sa vrátila štátu v podobe dividend, je okrem toho oveľa väčšia ako rozdiel medzi prebytkom naplánovaným v rozpočte DSB a skutočným prebytkom. Politika dividend takto prispela k tomu, že sa zaistilo, že DSB nemôže ťažiť zo štátnej dotácie na prevádzku, a tým získať konkurenčnú výhodu – napríklad prostredníctvom zvýšenia svojho vlastného imania nad stanovený rámec alebo použitia ročného prebytku – a že DSB nedostáva nadmernú úhradu. |
| --- | --- |

(106)

Podľa dánskych orgánov preto politika v oblasti dividend v skutočnosti fungovala ako „mechanizmus náhrady“, ktorým sa kompenzovala prípadná nadmerná úhrada. Zdôrazňujú, že časť úhrady podniku DSB, ktorá sa vrátila štátu v podobe dividend, je okrem toho oveľa väčšia ako rozdiel medzi prebytkom naplánovaným v rozpočte DSB a skutočným prebytkom. Politika dividend takto prispela k tomu, že sa zaistilo, že DSB nemôže ťažiť zo štátnej dotácie na prevádzku, a tým získať konkurenčnú výhodu – napríklad prostredníctvom zvýšenia svojho vlastného imania nad stanovený rámec alebo použitia ročného prebytku – a že DSB nedostáva nadmernú úhradu.

| (107) | Dánske orgány sa okrem toho nazdávajú, že je veľmi ťažké stanoviť zmluvné pravidlá týkajúce sa úpravy a posteriori prevádzkovej dotácie. Naproti tomu je štát schopný – vďaka dividendovej politike v súlade s dánskym právom spoločností – overiť si, či je čistá dotácia na prevádzku skutočne upravená, pokiaľ je ročný výsledok hospodárenia vyšší, než sa čakalo alebo plánovalo v čase uzatvárania zmluvy. Podľa nich sú teda výplaty dividend v praxi mimoriadne účinným nástrojom na ochranu pred nadmernou úhradou. |
| --- | --- |

(107)

Dánske orgány sa okrem toho nazdávajú, že je veľmi ťažké stanoviť zmluvné pravidlá týkajúce sa úpravy a posteriori prevádzkovej dotácie. Naproti tomu je štát schopný – vďaka dividendovej politike v súlade s dánskym právom spoločností – overiť si, či je čistá dotácia na prevádzku skutočne upravená, pokiaľ je ročný výsledok hospodárenia vyšší, než sa čakalo alebo plánovalo v čase uzatvárania zmluvy. Podľa nich sú teda výplaty dividend v praxi mimoriadne účinným nástrojom na ochranu pred nadmernou úhradou.

| (108) | Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že Súd prvého stupňa tiež rozhodol, že členské štáty môžu disponovať širokou mierou voľnej úvahy, pokiaľ ide o určenie náhrady v prípade, že táto náhrada závisí od posúdenia zložitých ekonomických skutočností (20). Zároveň pripomínajú, že v práve Spoločenstva neexistuje žiadna povinnosť uskutočňovať úpravu čistej prevádzkovej dotácie smerom dole určitým spôsobom, napríklad uplatnením zmluvných pravidiel alebo ekvivalentným spôsobom. Podľa kritérií stanovených v rozsudku vo veci Altmark je dôležité, aby sa štát skutočne presvedčil, že nedošlo k nadmernej úhrade. Rozhodnutie o postupe v praxi však prislúcha členským štátom. |
| --- | --- |

(108)

Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že Súd prvého stupňa tiež rozhodol, že členské štáty môžu disponovať širokou mierou voľnej úvahy, pokiaľ ide o určenie náhrady v prípade, že táto náhrada závisí od posúdenia zložitých ekonomických skutočností (20). Zároveň pripomínajú, že v práve Spoločenstva neexistuje žiadna povinnosť uskutočňovať úpravu čistej prevádzkovej dotácie smerom dole určitým spôsobom, napríklad uplatnením zmluvných pravidiel alebo ekvivalentným spôsobom. Podľa kritérií stanovených v rozsudku vo veci Altmark je dôležité, aby sa štát skutočne presvedčil, že nedošlo k nadmernej úhrade. Rozhodnutie o postupe v praxi však prislúcha členským štátom.

ii)   Omeškania s dodávkami železničných vozidiel

| (109) | Podľa dánskych orgánov omeškania s dodávkami vlakov IC4 a IC2 nepriniesli DSB hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(109)

Podľa dánskych orgánov omeškania s dodávkami vlakov IC4 a IC2 nepriniesli DSB hospodársku výhodu.

| (110) | Dánske orgány potvrdzujú, že došlo k omeškaniam s dodávkami nových vlakov IC4 a IC2 objednaných pred uzavretím zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014, ktoré mali byť dodávané počínajúc rokom 2003, čo možno pripísať výrobcovi (Ansaldo Breda). Dánske orgány uvádzajú, že keby sa dodávka uskutočnila podľa stanoveného časového harmonogramu, DSB by znášal náklady na odpisy a úroky, ktoré sa uhrádzali zmluvnými platbami. |
| --- | --- |

(110)

Dánske orgány potvrdzujú, že došlo k omeškaniam s dodávkami nových vlakov IC4 a IC2 objednaných pred uzavretím zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014, ktoré mali byť dodávané počínajúc rokom 2003, čo možno pripísať výrobcovi (Ansaldo Breda). Dánske orgány uvádzajú, že keby sa dodávka uskutočnila podľa stanoveného časového harmonogramu, DSB by znášal náklady na odpisy a úroky, ktoré sa uhrádzali zmluvnými platbami.

| (111) | Nakoľko DSB neniesol tieto náklady, zmluvné platby boli predmetom zníženia v rámci zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014. Presná výška nákladov, ku ktorým nedošlo, sa vyratúva na základe pôžičiek, ktoré si DSB skutočne vzalo, a 20-ročného obdobia odpisovania v súlade s účtovnými postupmi DSB (t. j. usporené 4 milióny DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC4 a usporených 2,7 milióna DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC2). |
| --- | --- |

(111)

Nakoľko DSB neniesol tieto náklady, zmluvné platby boli predmetom zníženia v rámci zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014. Presná výška nákladov, ku ktorým nedošlo, sa vyratúva na základe pôžičiek, ktoré si DSB skutočne vzalo, a 20-ročného obdobia odpisovania v súlade s účtovnými postupmi DSB (t. j. usporené 4 milióny DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC4 a usporených 2,7 milióna DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC2).

| (112) | Následkom toho sa platby podniku DSB znížili v rámci zmluvy o 645 miliónov DKK (252 miliónov DKK v roku 2005 a o 393 miliónov DKK v roku 2006). |
| --- | --- |

(112)

Následkom toho sa platby podniku DSB znížili v rámci zmluvy o 645 miliónov DKK (252 miliónov DKK v roku 2005 a o 393 miliónov DKK v roku 2006).

| (113) | Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Dánsko domnieva, že omeškanie s dodávkami vlakov IC4 a IC2 prinieslo so sebou nadmernú úhradu podniku DSB, pokiaľ ide o zmluvu o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014. |
| --- | --- |

(113)

Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Dánsko domnieva, že omeškanie s dodávkami vlakov IC4 a IC2 prinieslo so sebou nadmernú úhradu podniku DSB, pokiaľ ide o zmluvu o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014.

| (114) | S cieľom disponovať dostatočne modernými železničnými vozidlami používa DSB od roku 2001 prenajaté železničné vozidlá na základe doplňujúcich zmlúv, ktorých trvanie musel po roku 2006 predĺžiť pre značné omeškania na strane svojho dodávateľa, podniku Ansaldo Breda (predĺženie o ďalšie 4 roky). |
| --- | --- |

(114)

S cieľom disponovať dostatočne modernými železničnými vozidlami používa DSB od roku 2001 prenajaté železničné vozidlá na základe doplňujúcich zmlúv, ktorých trvanie musel po roku 2006 predĺžiť pre značné omeškania na strane svojho dodávateľa, podniku Ansaldo Breda (predĺženie o ďalšie 4 roky).

| (115) | Dánske orgány na jednej strane upresňujú, že zmluvná platba vyplatená podniku DSB podľa dojednanej zmluvy sa nevzťahovala na náklady spojené s uvedením vlakov do prevádzky (odpisy a úroky) v prípade, že by tieto vlaky neboli skutočne uvedené do prevádzky, a na druhej strane upresňujú, že dojednaná zmluva neustanovila žiadnu povinnosť pre DSB uviesť na uvedených tratiach do prevádzky náhradné železničné vozidlá. |
| --- | --- |

(115)

Dánske orgány na jednej strane upresňujú, že zmluvná platba vyplatená podniku DSB podľa dojednanej zmluvy sa nevzťahovala na náklady spojené s uvedením vlakov do prevádzky (odpisy a úroky) v prípade, že by tieto vlaky neboli skutočne uvedené do prevádzky, a na druhej strane upresňujú, že dojednaná zmluva neustanovila žiadnu povinnosť pre DSB uviesť na uvedených tratiach do prevádzky náhradné železničné vozidlá.

| (116) | Podľa dánskych orgánov tak doplňujúce zmluvy ukladajú DSB dodatočné úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme (uvedenie moderných náhradných železničných vozidiel do prevádzky na určitých tratiach), pričom mu poskytujú úhradu nákladov na prenájom. |
| --- | --- |

(116)

Podľa dánskych orgánov tak doplňujúce zmluvy ukladajú DSB dodatočné úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme (uvedenie moderných náhradných železničných vozidiel do prevádzky na určitých tratiach), pričom mu poskytujú úhradu nákladov na prenájom.

| (117) | Dánske orgány sa domnievajú, že zreteľný pozitívny hospodársky vplyv omeškania možno pripísať skutočnosti, že počiatočná 5-ročná zmluva, rovnako ako doplňujúca zmluva na obdobie rokov 2001 – 2004, neobsahovala ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania s dodávkou vlakov IC4. Naopak, platná zmluva o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014 obsahuje konkrétne ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania. |
| --- | --- |

(117)

Dánske orgány sa domnievajú, že zreteľný pozitívny hospodársky vplyv omeškania možno pripísať skutočnosti, že počiatočná 5-ročná zmluva, rovnako ako doplňujúca zmluva na obdobie rokov 2001 – 2004, neobsahovala ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania s dodávkou vlakov IC4. Naopak, platná zmluva o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014 obsahuje konkrétne ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania.

| (118) | Tento zreteľný pozitívny vplyv omeškania s dodávkou vlakov počas obdobia rokov 2001 – 2004 odhadujú na 104 miliónov DKK. Tento priamy vplyv však údajne nepokrýva skutočné hospodárske dôsledky omeškania pre DSB, ktorý nemohol používať nové vlaky (údržba starších vlakov, poškodenie dobrého mena, straty na výnosoch). |
| --- | --- |

(118)

Tento zreteľný pozitívny vplyv omeškania s dodávkou vlakov počas obdobia rokov 2001 – 2004 odhadujú na 104 miliónov DKK. Tento priamy vplyv však údajne nepokrýva skutočné hospodárske dôsledky omeškania pre DSB, ktorý nemohol používať nové vlaky (údržba starších vlakov, poškodenie dobrého mena, straty na výnosoch).

| (119) | Na druhej strane Dánsko spresňuje, že náhrady, ktoré DSB prijal od spoločnosti Ansaldo Breda, sú iba predbežnou náhradou za hospodársku stratu spôsobenú omeškaniami s dodávkou vlakov. Pri dodaní vlakov sa určí konečná výška škody, ktorú utrpel DSB, a bude sa môcť stanoviť celková výška náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda. |
| --- | --- |

(119)

Na druhej strane Dánsko spresňuje, že náhrady, ktoré DSB prijal od spoločnosti Ansaldo Breda, sú iba predbežnou náhradou za hospodársku stratu spôsobenú omeškaniami s dodávkou vlakov. Pri dodaní vlakov sa určí konečná výška škody, ktorú utrpel DSB, a bude sa môcť stanoviť celková výška náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda.

| (120) | Dánske orgány sa preto domnievajú, že táto náhrada bude presne zodpovedať hospodárskej strate DSB a v účtovníctve DSB sa preto vynuluje. Z rovnakého dôvodu nepredstavuje zreteľný vplyv náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda nadmernú úhradu pre DSB. Omeškaním s dodávkami vlakov sa teda podniku DSB neudeľuje a v budúcnosti neudelí hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(120)

Dánske orgány sa preto domnievajú, že táto náhrada bude presne zodpovedať hospodárskej strate DSB a v účtovníctve DSB sa preto vynuluje. Z rovnakého dôvodu nepredstavuje zreteľný vplyv náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda nadmernú úhradu pre DSB. Omeškaním s dodávkami vlakov sa teda podniku DSB neudeľuje a v budúcnosti neudelí hospodárska výhoda.

| (121) | Dánske orgány napokon pripomínajú, že v každom prípade dividendová politika dánskej vlády prihliada na to, aby bol každý prípadný pozitívny vplyv platieb úhrady, ktoré dostal DSB, odstránený pri platbách dividend. |
| --- | --- |

(121)

Dánske orgány napokon pripomínajú, že v každom prípade dividendová politika dánskej vlády prihliada na to, aby bol každý prípadný pozitívny vplyv platieb úhrady, ktoré dostal DSB, odstránený pri platbách dividend.

iii)   Osobitný prípad spojenia Kodaň – Ystad

| (122) | Dánske orgány spresňujú, že podnetom k úhrade bolo výhradne prevádzkovanie dotknutej trate podnikom DSB v období rokov 2005 – 2014. |
| --- | --- |

(122)

Dánske orgány spresňujú, že podnetom k úhrade bolo výhradne prevádzkovanie dotknutej trate podnikom DSB v období rokov 2005 – 2014.

| (123) | V súvislosti s prevádzkovaním tejto trate je však potrebné rozlišovať tri obdobia:






  — | do roku 2002 sa prevádzkovanie trate vykonávalo ako „činnosť voľnej prepravy“, t. j. za podmienok úplnej hospodárskej súťaže bez poskytovania úhrady a uloženia záväzku zo strany štátu. DSB preto musel viesť oddelené účtovníctvo pre túto trať, v ktorom sa musel vykázať prebytok za celkové obdobie, pričom sa zohľadnili len príjmy z tejto trate, |
| --- | --- | --- |

(123)

V súvislosti s prevádzkovaním tejto trate je však potrebné rozlišovať tri obdobia:

—

do roku 2002 sa prevádzkovanie trate vykonávalo ako „činnosť voľnej prepravy“, t. j. za podmienok úplnej hospodárskej súťaže bez poskytovania úhrady a uloženia záväzku zo strany štátu. DSB preto musel viesť oddelené účtovníctvo pre túto trať, v ktorom sa musel vykázať prebytok za celkové obdobie, pričom sa zohľadnili len príjmy z tejto trate,

| — | v roku 2002 sa DSB rozhodol zastaviť prevádzkovanie trate v režime „voľnej prepravy“ a medzi ministerstvom dopravy a DSB sa uzatvorila zmluva na účely prevádzkovania trate v režime „verejnej dopravy“ od roku 2002 do 31. decembra 2004 vrátane. Naproti tomu sa zmluvou neustanovilo vyplácanie oddelenej alebo dodatočnej platby podniku DSB na účely plnenia týchto úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, |
| --- | --- |

—

v roku 2002 sa DSB rozhodol zastaviť prevádzkovanie trate v režime „voľnej prepravy“ a medzi ministerstvom dopravy a DSB sa uzatvorila zmluva na účely prevádzkovania trate v režime „verejnej dopravy“ od roku 2002 do 31. decembra 2004 vrátane. Naproti tomu sa zmluvou neustanovilo vyplácanie oddelenej alebo dodatočnej platby podniku DSB na účely plnenia týchto úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme,

| — | pri uzatváraní zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014 sa umožnilo, aby sa náhrada vyplácaná podniku DSB vzťahovala aj na trať Kodaň – Ystad. |
| --- | --- |

—

pri uzatváraní zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014 sa umožnilo, aby sa náhrada vyplácaná podniku DSB vzťahovala aj na trať Kodaň – Ystad.

| (124) | Dánsko spresňuje, že na prevádzku trate sa do roku 2005 nevyplatili žiadne verejné prostriedky. |
| --- | --- |

(124)

Dánsko spresňuje, že na prevádzku trate sa do roku 2005 nevyplatili žiadne verejné prostriedky.

| (125) | Dánske orgány ďalej pripomínajú, že táto trať bola v čase, keď sa prevádzkovala v režime voľnej prepravy, stratová, z čoho nemožno usudzovať, že za nepatrnú časť skutočne poberaných príjmov možno vďačiť nepriamym dôsledkom rozbehnutia prevádzky na trati Kodaň – Ystad podnikom DSB, s cieľom podporiť tvrdenie, že DSB musel dostať nadmernú úhradu. V každom prípade mal DSB prirodzene právo dosiahnuť primeraný zisk v podobe výnosu z investovaného kapitálu. Dánske orgány sa domnievajú, že to nestačí na podporu tvrdenia, že skutočne poberané príjmy so sebou priniesli nadmernú úhradu pre DSB, ak sa prihliada na dosiahnutie primeraného zisku. |
| --- | --- |

(125)

Dánske orgány ďalej pripomínajú, že táto trať bola v čase, keď sa prevádzkovala v režime voľnej prepravy, stratová, z čoho nemožno usudzovať, že za nepatrnú časť skutočne poberaných príjmov možno vďačiť nepriamym dôsledkom rozbehnutia prevádzky na trati Kodaň – Ystad podnikom DSB, s cieľom podporiť tvrdenie, že DSB musel dostať nadmernú úhradu. V každom prípade mal DSB prirodzene právo dosiahnuť primeraný zisk v podobe výnosu z investovaného kapitálu. Dánske orgány sa domnievajú, že to nestačí na podporu tvrdenia, že skutočne poberané príjmy so sebou priniesli nadmernú úhradu pre DSB, ak sa prihliada na dosiahnutie primeraného zisku.

| (126) | Pokiaľ ide o otázku nákladov, ktoré znášala DSB pri predaji lístkov zahŕňajúcich trajektovú prepravu medzi prístavmi Ystad a Rønne, vstupným prístavom na ostrove Bornholm, dánske orgány zaslali tarify uplatňované v praxi spoločnosťou Bornholmstrafikken, ktorá prevádzkuje trajektovú prepravu. Podľa dánskych orgánov z nich vyplýva, že pokiaľ ide o DSB a Gråhundbus, neuplatňujú sa odlišné tarify. |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o otázku nákladov, ktoré znášala DSB pri predaji lístkov zahŕňajúcich trajektovú prepravu medzi prístavmi Ystad a Rønne, vstupným prístavom na ostrove Bornholm, dánske orgány zaslali tarify uplatňované v praxi spoločnosťou Bornholmstrafikken, ktorá prevádzkuje trajektovú prepravu. Podľa dánskych orgánov z nich vyplýva, že pokiaľ ide o DSB a Gråhundbus, neuplatňujú sa odlišné tarify.

| (127) | Dánske orgány poskytli informácie o podmienkach prevádzkovania trajektového spojenia Rønne – Ystad spoločnosťou Bornholmstrafikken A/S na základe zmluvy uzatvorenej s vládou v rámci verejnej súťaže:






  — | v zmluve medzi vládou a spoločnosťou Bornholmstrafikken sa ustanovuje všeobecná povinnosť spoločnosti Bornholmstrafikken zosúladiť príchody a odchody vo svojich cestovných poriadkoch s príchodmi a odchodmi v cestovných poriadkoch prevádzkovateľov autobusových alebo vlakových liniek, ktoré spájajú mestá Kodaň a Ystad, |
| --- | --- | --- |

(127)

Dánske orgány poskytli informácie o podmienkach prevádzkovania trajektového spojenia Rønne – Ystad spoločnosťou Bornholmstrafikken A/S na základe zmluvy uzatvorenej s vládou v rámci verejnej súťaže:

—

v zmluve medzi vládou a spoločnosťou Bornholmstrafikken sa ustanovuje všeobecná povinnosť spoločnosti Bornholmstrafikken zosúladiť príchody a odchody vo svojich cestovných poriadkoch s príchodmi a odchodmi v cestovných poriadkoch prevádzkovateľov autobusových alebo vlakových liniek, ktoré spájajú mestá Kodaň a Ystad,

| — | zmluva obsahuje aj ustanovenia, ktoré ukladajú spoločnosti Bornholmstrafikken povinnosť rozvíjať spoluprácu v oblasti predaja lístkov s prevádzkovateľmi autobusových alebo vlakových liniek, ktorí počas platnosti zmluvy zabezpečujú vlakové alebo autobusové spojenie Kodaň – Ystad tak, aby si cestujúci mohli kúpiť kombinovaný lístok na trajekt a autobus/vlak so zľavou, |
| --- | --- |

—

zmluva obsahuje aj ustanovenia, ktoré ukladajú spoločnosti Bornholmstrafikken povinnosť rozvíjať spoluprácu v oblasti predaja lístkov s prevádzkovateľmi autobusových alebo vlakových liniek, ktorí počas platnosti zmluvy zabezpečujú vlakové alebo autobusové spojenie Kodaň – Ystad tak, aby si cestujúci mohli kúpiť kombinovaný lístok na trajekt a autobus/vlak so zľavou,

| — | maximálna výška tarify, ktorú je spoločnosť Bornholmstrafikken oprávnená požadovať, je stanovená v zmluve, |
| --- | --- |

—

maximálna výška tarify, ktorú je spoločnosť Bornholmstrafikken oprávnená požadovať, je stanovená v zmluve,

| — | zmluva neobsahuje žiadne ďalšie ustanovenie o požiadavke na výšku taríf alebo o zavedení zliav a vláda tiež nemá dôvod neskôr stanoviť požiadavky v tomto smere. |
| --- | --- |

—

zmluva neobsahuje žiadne ďalšie ustanovenie o požiadavke na výšku taríf alebo o zavedení zliav a vláda tiež nemá dôvod neskôr stanoviť požiadavky v tomto smere.

| (128) | Podľa dánskych orgánov z toho teda vyplýva, že vláda nemá možnosť vplývať na prevádzku spoločnosti Bornholmstrafikken inak ako len zabezpečením, že Bornholmstrafikken bude dodržiavať ustanovenia zmluvy. Spoločnosť Bornholmstrafikken uplatňuje – a počas príslušného obdobia od roku 2000 vždy uplatňovala – rovnaké ceny, pokiaľ ide o DSB a Gråhundbus, a DSB sa teda neposkytla výhoda. |
| --- | --- |

(128)

Podľa dánskych orgánov z toho teda vyplýva, že vláda nemá možnosť vplývať na prevádzku spoločnosti Bornholmstrafikken inak ako len zabezpečením, že Bornholmstrafikken bude dodržiavať ustanovenia zmluvy. Spoločnosť Bornholmstrafikken uplatňuje – a počas príslušného obdobia od roku 2000 vždy uplatňovala – rovnaké ceny, pokiaľ ide o DSB a Gråhundbus, a DSB sa teda neposkytla výhoda.

| (129) | Dánske orgány však informujú, že jedinou cenou, ktorá sa vzťahuje iba na DSB, je špeciálna cena pre DSB Orange na prejazd cez Veľký Belt. Ide o cenu veľmi osobitného druhu cestovného lístku DSB, ktorú môžu využiť iba klienti, ktorí si kúpia lístok DSB Orange na trasu z Jutlandu do Bornholm. Podľa dánskych orgánov spoločnosť Bornholmstrafikken poskytuje zľavu na tento osobitný druh cestovného lístku, pretože chce do Bornholmu pritiahnuť viacej klientov z Jutlandu. Táto špeciálna zľava nie je stanovená v zmluve uzatvorenej medzi dánskym štátom a prevádzkovateľom trajektovej dopravy. Je teda prejavom komerčnej ochoty rozšíriť klientelu v Jutlande, a tým zároveň rozšíriť celú klientelu. |
| --- | --- |

(129)

Dánske orgány však informujú, že jedinou cenou, ktorá sa vzťahuje iba na DSB, je špeciálna cena pre DSB Orange na prejazd cez Veľký Belt. Ide o cenu veľmi osobitného druhu cestovného lístku DSB, ktorú môžu využiť iba klienti, ktorí si kúpia lístok DSB Orange na trasu z Jutlandu do Bornholm. Podľa dánskych orgánov spoločnosť Bornholmstrafikken poskytuje zľavu na tento osobitný druh cestovného lístku, pretože chce do Bornholmu pritiahnuť viacej klientov z Jutlandu. Táto špeciálna zľava nie je stanovená v zmluve uzatvorenej medzi dánskym štátom a prevádzkovateľom trajektovej dopravy. Je teda prejavom komerčnej ochoty rozšíriť klientelu v Jutlande, a tým zároveň rozšíriť celú klientelu.

| (130) | V tomto smere sa dánske orgány domnievajú, že ide o všeobecné komerčné opatrenie, ktoré spočíva v poskytnutí zliav s cieľom rozšíriť klientelu. Spresňujú, že Gråhundbus prevádzkuje trať Kodaň – Ystad, a preto nezabezpečuje prejazd cez Veľký Belt. Podľa nich je teda zrejmé, že sa zľava na túto trasu nepremieta do cien uplatňovaným podnikom Gråhundbus. |
| --- | --- |

(130)

V tomto smere sa dánske orgány domnievajú, že ide o všeobecné komerčné opatrenie, ktoré spočíva v poskytnutí zliav s cieľom rozšíriť klientelu. Spresňujú, že Gråhundbus prevádzkuje trať Kodaň – Ystad, a preto nezabezpečuje prejazd cez Veľký Belt. Podľa nich je teda zrejmé, že sa zľava na túto trasu nepremieta do cien uplatňovaným podnikom Gråhundbus.

| (131) | Dánske orgány zároveň spresňujú, že táto ponuka sa v období rokov 2003 – 2008 údajne týkala približne [...] (21) cestujúcich. Táto ponuka vyplývajúca z iniciatívy poskytovateľov služieb mohla byť dostupná autobusovým spoločnostiam, ktoré mali záujem poskytovať rovnaké služby. Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že od roku 2009 sa táto komerčná ponuka už neposkytuje. |
| --- | --- |

(131)

Dánske orgány zároveň spresňujú, že táto ponuka sa v období rokov 2003 – 2008 údajne týkala približne [...] (21) cestujúcich. Táto ponuka vyplývajúca z iniciatívy poskytovateľov služieb mohla byť dostupná autobusovým spoločnostiam, ktoré mali záujem poskytovať rovnaké služby. Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že od roku 2009 sa táto komerčná ponuka už neposkytuje.

| (132) | Dánsko sa preto domnieva, že DSB nezískal výhodu spojenú s prevádzkovaním trate Kodaň – Ystad, či už v podobe nadmernej úhrady alebo mimoriadne nízkej ceny za trajektovú prepravu z Rønne do Ystadu. |
| --- | --- |

(132)

Dánsko sa preto domnieva, že DSB nezískal výhodu spojenú s prevádzkovaním trate Kodaň – Ystad, či už v podobe nadmernej úhrady alebo mimoriadne nízkej ceny za trajektovú prepravu z Rønne do Ystadu.

| (133) | Pokiaľ ide o otázku, či sa náhrada stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli priemernému, dobre fungujúcemu podniku, dánske orgány sa domnievajú, že v rámci založenia samostatného podniku DSB sa uskutočnili všetky potrebné, v praxi realizovateľné analýzy. |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o otázku, či sa náhrada stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli priemernému, dobre fungujúcemu podniku, dánske orgány sa domnievajú, že v rámci založenia samostatného podniku DSB sa uskutočnili všetky potrebné, v praxi realizovateľné analýzy.

| (134) | Okrem toho upozorňujú, že oddelenie DSB od štátu sa uskutočnilo na základe Bernsteinovej správy, ktorá obsahovala podrobnú analýzu možností, ako zvýšiť efektívnosť DSB (22), ktoré sa následne premietli do plánu reštrukturalizácie väčšieho rozsahu v roku 1996. Tieto opatrenia mali za následok posilnenie obchodnej efektívnosti DSB a zvýšenie jeho produktivity o 32 %. |
| --- | --- |

(134)

Okrem toho upozorňujú, že oddelenie DSB od štátu sa uskutočnilo na základe Bernsteinovej správy, ktorá obsahovala podrobnú analýzu možností, ako zvýšiť efektívnosť DSB (22), ktoré sa následne premietli do plánu reštrukturalizácie väčšieho rozsahu v roku 1996. Tieto opatrenia mali za následok posilnenie obchodnej efektívnosti DSB a zvýšenie jeho produktivity o 32 %.

| (135) | V kontexte založenia podniku DSB dánske orgány zostavili rozpočet na desať rokov na základe niekoľkých pôvodných podmienok, medzi ktorými bolo zlepšenie produktivity, na základe ktorého sa stanovila dotácia na prevádzku DSB na obdobie rokov 1999 – 2004. |
| --- | --- |

(135)

V kontexte založenia podniku DSB dánske orgány zostavili rozpočet na desať rokov na základe niekoľkých pôvodných podmienok, medzi ktorými bolo zlepšenie produktivity, na základe ktorého sa stanovila dotácia na prevádzku DSB na obdobie rokov 1999 – 2004.

| (136) | Tento rozpočet, ktorý sa vložil do zákona č. 249 z 11. júna 1999, vychádzal z očakávanej návratnosti vlastného imania po zdanení vo výške 6 %, ktorú dánske orgány považovali za primeraný zisk. |
| --- | --- |

(136)

Tento rozpočet, ktorý sa vložil do zákona č. 249 z 11. júna 1999, vychádzal z očakávanej návratnosti vlastného imania po zdanení vo výške 6 %, ktorú dánske orgány považovali za primeraný zisk.

| (137) | Podľa dánskych orgánov prevádzková dotácia vyplývala z celkového odhadu nákladov, príjmov a primeraného zisku uskutočneného na základe údajov dostupných v roku 1999 a podľa zásad trhového hospodárstva. Zostavenie desaťročného rozpočtu, ako aj neskorší výpočet zmluvných platieb vyplácaných podniku DSB, sa uskutočnili pri dodržaní štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(137)

Podľa dánskych orgánov prevádzková dotácia vyplývala z celkového odhadu nákladov, príjmov a primeraného zisku uskutočneného na základe údajov dostupných v roku 1999 a podľa zásad trhového hospodárstva. Zostavenie desaťročného rozpočtu, ako aj neskorší výpočet zmluvných platieb vyplácaných podniku DSB, sa uskutočnili pri dodržaní štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark.

| (138) | Dánske orgány okrem toho pripomínajú judikatúru Únie (23) a v súvislosti s týmto prípadom vyzdvihujú, že je obťažné uskutočniť konkrétne porovnanie s iným poskytovateľom služieb. |
| --- | --- |

(138)

Dánske orgány okrem toho pripomínajú judikatúru Únie (23) a v súvislosti s týmto prípadom vyzdvihujú, že je obťažné uskutočniť konkrétne porovnanie s iným poskytovateľom služieb.

| (139) | Ak by aj Komisia dospela k záveru, že sa podniku DSB poskytla štátna pomoc, dánske orgány sú toho názoru, že táto úhrada je v každom prípade zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(139)

Ak by aj Komisia dospela k záveru, že sa podniku DSB poskytla štátna pomoc, dánske orgány sú toho názoru, že táto úhrada je v každom prípade zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (140) | Podľa nich sa v rámci uzavretia dojednaných zmlúv uskutočnili najpodrobnejšie analýzy a výpočty, aké vraj bolo možné v praxi uskutočniť, aby sa zaručil správny výpočet úhrady. |
| --- | --- |

(140)

Podľa nich sa v rámci uzavretia dojednaných zmlúv uskutočnili najpodrobnejšie analýzy a výpočty, aké vraj bolo možné v praxi uskutočniť, aby sa zaručil správny výpočet úhrady.

| (141) | Dánske orgány súhlasia s úvahou Komisie v jej rozhodnutí o začatí konania, že úhradu možno skutočne považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je splnené tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(141)

Dánske orgány súhlasia s úvahou Komisie v jej rozhodnutí o začatí konania, že úhradu možno skutočne považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je splnené tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark.

| (142) | Ako sa už uviedlo, dánske orgány sa domnievajú, že sa urobilo všetko, čo sa primerane mohlo požadovať, aby sa zaručilo, že DSB nedostane nadmernú úhradu, a že je prinajmenšom potrebné dospieť k záveru, že zmluvná platba, ktorú DSB dostával na základe dojednaných zmlúv, je pomocou zlučiteľnou s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(142)

Ako sa už uviedlo, dánske orgány sa domnievajú, že sa urobilo všetko, čo sa primerane mohlo požadovať, aby sa zaručilo, že DSB nedostane nadmernú úhradu, a že je prinajmenšom potrebné dospieť k záveru, že zmluvná platba, ktorú DSB dostával na základe dojednaných zmlúv, je pomocou zlučiteľnou s vnútorným trhom.

| (143) | Naproti tomu, ako sa už uviedlo, dánske orgány nesúhlasia s názorom Komisie, pokiaľ ide o rozlišovanie medzi zmluvami a úlohami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme a oprávnenosťou pomoci. V tomto prípade sa domnievajú, že ak aj DSB dostal štátnu pomoc, túto pomoc údajne nebolo potrebné oznámiť. Pokiaľ by Komisia trvala na svojom názore, v skutočnosti by to viedlo k tomu, že by sa robil podstatný a neodôvodnený rozdiel medzi prípadom, keď členský štát, ktorý ukladá podniku, ktorý má v 100 % vlastníctve, povinnosť plniť poslanie v oblasti dopravy, uvedie alebo neuvedie rozsah, kvalitu a cenu výkonov v zmluve. |
| --- | --- |

(143)

Naproti tomu, ako sa už uviedlo, dánske orgány nesúhlasia s názorom Komisie, pokiaľ ide o rozlišovanie medzi zmluvami a úlohami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme a oprávnenosťou pomoci. V tomto prípade sa domnievajú, že ak aj DSB dostal štátnu pomoc, túto pomoc údajne nebolo potrebné oznámiť. Pokiaľ by Komisia trvala na svojom názore, v skutočnosti by to viedlo k tomu, že by sa robil podstatný a neodôvodnený rozdiel medzi prípadom, keď členský štát, ktorý ukladá podniku, ktorý má v 100 % vlastníctve, povinnosť plniť poslanie v oblasti dopravy, uvedie alebo neuvedie rozsah, kvalitu a cenu výkonov v zmluve.

| (144) | Na základe uvedeného sú dánske orgány toho názoru, že nie je žiadny dôvod na to, aby sa požadovalo vrátenie štátnej pomoci, ktorá by sa mohla považovať za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(144)

Na základe uvedeného sú dánske orgány toho názoru, že nie je žiadny dôvod na to, aby sa požadovalo vrátenie štátnej pomoci, ktorá by sa mohla považovať za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (145) | Dánske orgány poznamenávajú, že na základe informácií týkajúcich sa predpokladov zrušenia dane zo mzdy Komisia nepreskúmala otázku tejto dane v tomto konaní. |
| --- | --- |

(145)

Dánske orgány poznamenávajú, že na základe informácií týkajúcich sa predpokladov zrušenia dane zo mzdy Komisia nepreskúmala otázku tejto dane v tomto konaní.

| (146) | Pre všetky prípady dánske orgány upresnili, že úprava dane zo mzdy sa zaviedla zákonom č. 526 z 25. júna 2008 a nadobudla účinnosť 1. januára 2009. |
| --- | --- |

(146)

Pre všetky prípady dánske orgány upresnili, že úprava dane zo mzdy sa zaviedla zákonom č. 526 z 25. júna 2008 a nadobudla účinnosť 1. januára 2009.

| (147) | Dánske orgány uviedli v liste z 8. januára 2010, že nemajú osobitné pripomienky k tomu, že Komisia určila ako uplatniteľný právny základ nariadenia (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(147)

Dánske orgány uviedli v liste z 8. januára 2010, že nemajú osobitné pripomienky k tomu, že Komisia určila ako uplatniteľný právny základ nariadenia (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN V NADVÄZNOSTI NA ZAČATIE KONANIA

| (148) | Pripomienky zaslali podnik DSB ako podnik prijímajúci uvedené opatrenia a podnik DKT ako druhý sťažovateľ. Treba poznamenať, že Gråhundbus, prvý sťažovateľ, pripomienky nezaslal. |
| --- | --- |

(148)

Pripomienky zaslali podnik DSB ako podnik prijímajúci uvedené opatrenia a podnik DKT ako druhý sťažovateľ. Treba poznamenať, že Gråhundbus, prvý sťažovateľ, pripomienky nezaslal.

6.1.   PRIPOMIENKY PODNIKU DSB

| (149) | Listom z 30. decembra 2008 DSB zaslal svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania. |
| --- | --- |

(149)

Listom z 30. decembra 2008 DSB zaslal svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania.

| (150) | DSB uvádza, že plne zdieľa pripomienky dánskych orgánov a obmedzuje sa na preskúmanie, či Komisia môže požadovať vrátenie pomoci, ak by dospela k záveru, že zmluvy o službách vo verejnom záujme predstavujú štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(150)

DSB uvádza, že plne zdieľa pripomienky dánskych orgánov a obmedzuje sa na preskúmanie, či Komisia môže požadovať vrátenie pomoci, ak by dospela k záveru, že zmluvy o službách vo verejnom záujme predstavujú štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (151) | DSB sa domnieva, že v danom prípade by vrátenie takejto pomoci bolo v rozpore so zásadou legitímnej dôvery, čo by bránilo uplatneniu článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB sa domnieva, že v danom prípade by vrátenie takejto pomoci bolo v rozpore so zásadou legitímnej dôvery, čo by bránilo uplatneniu článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (24).

| (152) | Po prvé, DSB sa domnieva, že mohol oprávnene veriť, že zmluvné platby dánskej vlády, ktoré sa vzťahujú na 5-ročné alebo 10-ročné zmluvy, nie sú štátnou pomocou. Nazdáva sa, že situácia nebola jasná, pokiaľ ide o kontrolu, ktorú bolo potrebné uskutočniť, aby sa overila existencia štátnej pomoci v oblasti pozemnej dopravy. |
| --- | --- |

(152)

Po prvé, DSB sa domnieva, že mohol oprávnene veriť, že zmluvné platby dánskej vlády, ktoré sa vzťahujú na 5-ročné alebo 10-ročné zmluvy, nie sú štátnou pomocou. Nazdáva sa, že situácia nebola jasná, pokiaľ ide o kontrolu, ktorú bolo potrebné uskutočniť, aby sa overila existencia štátnej pomoci v oblasti pozemnej dopravy.

| (153) | DSB sa ďalej domnieva, že pri posudzovaní toho, či vláda udelila podniku DSB výhodu, je potrebné vychádzať z kontextu obdobia, v ktorom sa transakcia uskutočnila. Skutočnosť, že môže existovať istá neurčitosť týkajúca sa nákladov na služby a prípadných ďalších zdrojov príjmu, nemôže štátu brániť v uzatvorení dohody o cene odzrkadľujúcej trhové podmienky. Podľa DSB každá dohoda vo všeobecnosti obsahuje určitú neurčitosť a v bežných obchodných vzťahoch je to práve podnik, kto na seba berie toto riziko. Takýto systém, v ktorom DSB nesie ako jediná riziko neočakávaného kolísania odbytu cestovných lístkov alebo nákladov, je najlepším motivačným prostriedkom a podnecuje podnik k tomu, aby zlepšoval svoje služby a pritiahol viacej cestujúcich (25), čo štátu umožňuje čo najlepšie zhodnotiť zmluvné platby, ktoré vypláca podniku DSB a zabezpečiť, aby DSB niesol riziko v prípade klesajúcej výkonnosti napríklad pre zlé riadenie alebo pokles príjmov. DSB zastáva názor, že štát v čase uzavretia oboch zmlúv preto konal ako racionálny investor, ktorý optimalizoval svoje možnosti dosiahnuť z uvedených zmlúv čo možno najvyšší výnos. |
| --- | --- |

(153)

DSB sa ďalej domnieva, že pri posudzovaní toho, či vláda udelila podniku DSB výhodu, je potrebné vychádzať z kontextu obdobia, v ktorom sa transakcia uskutočnila. Skutočnosť, že môže existovať istá neurčitosť týkajúca sa nákladov na služby a prípadných ďalších zdrojov príjmu, nemôže štátu brániť v uzatvorení dohody o cene odzrkadľujúcej trhové podmienky. Podľa DSB každá dohoda vo všeobecnosti obsahuje určitú neurčitosť a v bežných obchodných vzťahoch je to práve podnik, kto na seba berie toto riziko. Takýto systém, v ktorom DSB nesie ako jediná riziko neočakávaného kolísania odbytu cestovných lístkov alebo nákladov, je najlepším motivačným prostriedkom a podnecuje podnik k tomu, aby zlepšoval svoje služby a pritiahol viacej cestujúcich (25), čo štátu umožňuje čo najlepšie zhodnotiť zmluvné platby, ktoré vypláca podniku DSB a zabezpečiť, aby DSB niesol riziko v prípade klesajúcej výkonnosti napríklad pre zlé riadenie alebo pokles príjmov. DSB zastáva názor, že štát v čase uzavretia oboch zmlúv preto konal ako racionálny investor, ktorý optimalizoval svoje možnosti dosiahnuť z uvedených zmlúv čo možno najvyšší výnos.

| (154) | Po druhé, DSB sa domnieva, že mohla legitímne očakávať, že zmluvné platby budú v každom prípade spĺňať kritériá stanovené v nariadení (EHS) č. 1191/69 a vzťahovala sa na ne výnimka pre jednotlivé kategórie podľa tohto nariadenia. Vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o výklad jeho článku 14 zo strany Komisie. |
| --- | --- |

(154)

Po druhé, DSB sa domnieva, že mohla legitímne očakávať, že zmluvné platby budú v každom prípade spĺňať kritériá stanovené v nariadení (EHS) č. 1191/69 a vzťahovala sa na ne výnimka pre jednotlivé kategórie podľa tohto nariadenia. Vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o výklad jeho článku 14 zo strany Komisie.

| (155) | DSB totiž pripomína, že oddiel V nariadenia, ktorý neobsahuje ustanovenia o výške úhrad, kontrastuje s oddielmi II až IV toho istého nariadenia, ktoré obsahujú podrobné ustanovenia týkajúce sa výšky náhrady za záväzky služieb vo verejnom záujme. Podľa DSB bolo cieľom nariadenia vyhovieť želaniu poskytnúť prevádzkovateľom primeranú náhradu. Pokiaľ ide o úlohy prijaté z vlastnej vôle, dopravcovia viazaní zmluvami o poskytovaní služieb vo verejnom záujme sú v situácii, ktorá je veľmi odlišná od situácie prevádzkovateľov, ktorým štát jednostranne uložil prevádzkovateľom úlohy služby vo verejnom záujme, čo sa premietlo do nariadenia. V týchto podmienkach Komisia nemôže vykladať nariadenie (EHS) č. 1191/69 z hľadiska článku 106 ods. 2 ZFEÚ (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB totiž pripomína, že oddiel V nariadenia, ktorý neobsahuje ustanovenia o výške úhrad, kontrastuje s oddielmi II až IV toho istého nariadenia, ktoré obsahujú podrobné ustanovenia týkajúce sa výšky náhrady za záväzky služieb vo verejnom záujme. Podľa DSB bolo cieľom nariadenia vyhovieť želaniu poskytnúť prevádzkovateľom primeranú náhradu. Pokiaľ ide o úlohy prijaté z vlastnej vôle, dopravcovia viazaní zmluvami o poskytovaní služieb vo verejnom záujme sú v situácii, ktorá je veľmi odlišná od situácie prevádzkovateľov, ktorým štát jednostranne uložil prevádzkovateľom úlohy služby vo verejnom záujme, čo sa premietlo do nariadenia. V týchto podmienkach Komisia nemôže vykladať nariadenie (EHS) č. 1191/69 z hľadiska článku 106 ods. 2 ZFEÚ (26).

| (156) | Napokon DSB nezdieľa výklad článku 17 nariadenia zo strany Komisie, že sa oslobodenie od notifikačnej povinnosti vzťahuje výhradne na náhrady za úlohy verejnej služby a nie na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(156)

Napokon DSB nezdieľa výklad článku 17 nariadenia zo strany Komisie, že sa oslobodenie od notifikačnej povinnosti vzťahuje výhradne na náhrady za úlohy verejnej služby a nie na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.

| (157) | DSB predložil svoje pripomienky v liste z 8. januára 2010. DSB v zásade napáda skutočnosť, že Komisia uplatňuje v tomto prípade nariadenie (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(157)

DSB predložil svoje pripomienky v liste z 8. januára 2010. DSB v zásade napáda skutočnosť, že Komisia uplatňuje v tomto prípade nariadenie (ES) č. 1370/2007.

| (158) | DSB pripomína, že uvedené zmluvy o doprave uzavreté medzi DSB a dánskym štátom boli uzavreté pred prijatím a nadobudnutím účinnosti uvedeného nariadenia. Keby sa malo uplatniť toto nariadenie, išlo by o právny predpis so spätným účinkom, čo je podľa DSB v rozpore so základnými právnymi zásadami, a to zásadou právnej istoty a tiež zásadou ochrany legitímnej dôvery. DSB zároveň zdôrazňuje, že nič nenasvedčuje tomu, že zákonodarca EÚ chcel udeliť nariadeniu (ES) č. 1370/2007 spätnú účinnosť. |
| --- | --- |

(158)

DSB pripomína, že uvedené zmluvy o doprave uzavreté medzi DSB a dánskym štátom boli uzavreté pred prijatím a nadobudnutím účinnosti uvedeného nariadenia. Keby sa malo uplatniť toto nariadenie, išlo by o právny predpis so spätným účinkom, čo je podľa DSB v rozpore so základnými právnymi zásadami, a to zásadou právnej istoty a tiež zásadou ochrany legitímnej dôvery. DSB zároveň zdôrazňuje, že nič nenasvedčuje tomu, že zákonodarca EÚ chcel udeliť nariadeniu (ES) č. 1370/2007 spätnú účinnosť.

| (159) | DSB na druhej strane zdôrazňuje, že nariadením sa ustanovuje postupné zavedenie pravidiel a že ustanovenia nariadenia vo všeobecnosti neplatia pre zmluvy, ktoré už boli uzavreté, ak je ich platnosť obmedzená. Keďže platnosť uvedených zmlúv je v súlade s platnosťou stanovenou prechodnými ustanoveniami, DSB sa domnieva, že sa riadia výhradne právnymi predpismi platnými v čase ich uzatvorenia, čiže nariadeniami (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

DSB na druhej strane zdôrazňuje, že nariadením sa ustanovuje postupné zavedenie pravidiel a že ustanovenia nariadenia vo všeobecnosti neplatia pre zmluvy, ktoré už boli uzavreté, ak je ich platnosť obmedzená. Keďže platnosť uvedených zmlúv je v súlade s platnosťou stanovenou prechodnými ustanoveniami, DSB sa domnieva, že sa riadia výhradne právnymi predpismi platnými v čase ich uzatvorenia, čiže nariadeniami (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70.

| (160) | DSB sa tiež opiera o najnovšiu rozhodovaciu prax Komisie, keď Komisia usúdila, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 nemožno uplatniť na zmluvy uzavreté pred nadobudnutím účinnosti nariadenia 3. decembra 2009 (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB sa tiež opiera o najnovšiu rozhodovaciu prax Komisie, keď Komisia usúdila, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 nemožno uplatniť na zmluvy uzavreté pred nadobudnutím účinnosti nariadenia 3. decembra 2009 (27).

| (161) | DSB okrem toho predložil údaje umožňujúce preukázať, že zmluvy o doprave v každom prípade spĺňajú ustanovenia nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

DSB okrem toho predložil údaje umožňujúce preukázať, že zmluvy o doprave v každom prípade spĺňajú ustanovenia nariadenia (ES) č. 1370/2007.

6.2.   PRIPOMIENKY PODNIKU DKT

| (162) | Listom zo 16. februára 2009 DKT zaslal svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Nasleduje zhrnutie týchto pripomienok. |
| --- | --- |

(162)

Listom zo 16. februára 2009 DKT zaslal svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Nasleduje zhrnutie týchto pripomienok.

| (163) | DKT sa odvoláva na súbor informácií, ktoré zaslal Komisii v rámci svojej sťažnosti a výmeny listov, ktorá predchádzala začatiu konania. |
| --- | --- |

(163)

DKT sa odvoláva na súbor informácií, ktoré zaslal Komisii v rámci svojej sťažnosti a výmeny listov, ktorá predchádzala začatiu konania.

| (164) | DKT zdôrazňuje, že Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania odvoláva iba na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme podnikom DSB, ktoré sa týkajú činností klasickej železničnej dopravy a netýkajú sa činností mestskej dopravy vykonávaných jej dcérskou spoločnosťou DSB S-tog a/s, ktoré sú však v jeho pôvodnej sťažnosti spomenuté. |
| --- | --- |

(164)

DKT zdôrazňuje, že Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania odvoláva iba na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme podnikom DSB, ktoré sa týkajú činností klasickej železničnej dopravy a netýkajú sa činností mestskej dopravy vykonávaných jej dcérskou spoločnosťou DSB S-tog a/s, ktoré sú však v jeho pôvodnej sťažnosti spomenuté.

| (165) | DKT upozorňuje, že zmluvy týkajúce sa mestskej dopravy sú rovnakej povahy a vyvolávajú rovnaké otázky. Za týchto okolností DKT trvá na tom, že toto preskúmanie zo strany Komisie sa musí týkať aj zmlúv o službách vo verejnom záujme v mestskej doprave. |
| --- | --- |

(165)

DKT upozorňuje, že zmluvy týkajúce sa mestskej dopravy sú rovnakej povahy a vyvolávajú rovnaké otázky. Za týchto okolností DKT trvá na tom, že toto preskúmanie zo strany Komisie sa musí týkať aj zmlúv o službách vo verejnom záujme v mestskej doprave.

| (166) | DKT sa celkovo domnieva, že v tomto prípade nie sú kritériá rozsudku vo veci Altmark splnené, a preto uvedené zmluvy sprevádza poskytnutie štátnej pomoci. DKT sa domnieva, že táto pomoc je nezlučiteľná a neoprávnená a že Komisia by mala nariadiť jej vymáhanie. |
| --- | --- |

(166)

DKT sa celkovo domnieva, že v tomto prípade nie sú kritériá rozsudku vo veci Altmark splnené, a preto uvedené zmluvy sprevádza poskytnutie štátnej pomoci. DKT sa domnieva, že táto pomoc je nezlučiteľná a neoprávnená a že Komisia by mala nariadiť jej vymáhanie.

| (167) | Aj keď Komisia nevyjadrila pochybnosti o splnení prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark, DKT poskytla v tejto súvislosti svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(167)

Aj keď Komisia nevyjadrila pochybnosti o splnení prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark, DKT poskytla v tejto súvislosti svoje pripomienky.

| (168) | DKT sa domnieva, že široký manévrovací priestor, ktorý majú členské štáty k dispozícii pri stanovovaní úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, by nemal viesť k vzniku takých svojvoľných situácií, že by tretie krajiny nemohli spochybniť skutočnosť, že sa činnosť uskutočňuje v rámci poslania zo služieb vo verejnom záujme. Podľa DKT je povinnosťou Komisie zdôvodniť nutnosť uloženia úlohy vyplývajúcej zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(168)

DKT sa domnieva, že široký manévrovací priestor, ktorý majú členské štáty k dispozícii pri stanovovaní úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, by nemal viesť k vzniku takých svojvoľných situácií, že by tretie krajiny nemohli spochybniť skutočnosť, že sa činnosť uskutočňuje v rámci poslania zo služieb vo verejnom záujme. Podľa DKT je povinnosťou Komisie zdôvodniť nutnosť uloženia úlohy vyplývajúcej zo služieb vo verejnom záujme.

| (169) | Na základe judikatúry Súdneho dvora a praxe Komisie DKT spochybňuje analýzu Komisie konštatujúcu neexistenciu zjavného omylu v posúdení. DKT sa predovšetkým domnieva, že existencia cieľov týkajúcich sa presnosti, kvality a pravidelnosti služieb nestačí na preukázanie, že služby zapadajú do rámca poslania služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(169)

Na základe judikatúry Súdneho dvora a praxe Komisie DKT spochybňuje analýzu Komisie konštatujúcu neexistenciu zjavného omylu v posúdení. DKT sa predovšetkým domnieva, že existencia cieľov týkajúcich sa presnosti, kvality a pravidelnosti služieb nestačí na preukázanie, že služby zapadajú do rámca poslania služieb vo verejnom záujme.

| (170) | Komisia by túto analýzu mala uskutočniť skôr z hľadiska kritérií uvedených v nariadení (EHS) č. 1191/69 a mala by preskúmať úmernosť poslania služieb vo verejnom záujme. Podľa DKT by Komisia mala preskúmať najmä to, či prevádzkovanie uvedených služieb v súlade s cieľmi presnosti, kvality a pravidelnosti nie je výnosné. |
| --- | --- |

(170)

Komisia by túto analýzu mala uskutočniť skôr z hľadiska kritérií uvedených v nariadení (EHS) č. 1191/69 a mala by preskúmať úmernosť poslania služieb vo verejnom záujme. Podľa DKT by Komisia mala preskúmať najmä to, či prevádzkovanie uvedených služieb v súlade s cieľmi presnosti, kvality a pravidelnosti nie je výnosné.

| (171) | DKT sa totiž domnieva, že úhrady za služby vo verejnom záujme sú opodstatnené iba vtedy, keď služby nie sú výnosné a na ich poskytovanie je nevyhnutná úhrada, čo si vyžaduje preskúmať každé z príslušných železničných spojení oddelene. |
| --- | --- |

(171)

DKT sa totiž domnieva, že úhrady za služby vo verejnom záujme sú opodstatnené iba vtedy, keď služby nie sú výnosné a na ich poskytovanie je nevyhnutná úhrada, čo si vyžaduje preskúmať každé z príslušných železničných spojení oddelene.

| (172) | DKT popiera úvahu Komisie, že desaťročné rozpočty, na ktorých je založený výpočet úhrad podniku DSB, umožňujú splniť druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark. Domnieva sa totiž, že tieto rozpočty neobsahujú parametre ani podrobnú analýzu nákladov, ktoré by umožnili stanoviť výšku náležitých úhrad pre každé z príslušných železničných spojení. |
| --- | --- |

(172)

DKT popiera úvahu Komisie, že desaťročné rozpočty, na ktorých je založený výpočet úhrad podniku DSB, umožňujú splniť druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark. Domnieva sa totiž, že tieto rozpočty neobsahujú parametre ani podrobnú analýzu nákladov, ktoré by umožnili stanoviť výšku náležitých úhrad pre každé z príslušných železničných spojení.

| (173) | DKT sa domnieva, že toto tretie kritérium by sa malo analyzovať v spojitosti so štvrtým kritériom rozsudku vo veci Altmark, pretože ak podnik nemožno považovať za priemerný a dobre spravovaný, preskúmanie tretieho kritéria sa stáva zbytočným, pretože by nemohlo byť založené na analýze nákladov tohto podniku. |
| --- | --- |

(173)

DKT sa domnieva, že toto tretie kritérium by sa malo analyzovať v spojitosti so štvrtým kritériom rozsudku vo veci Altmark, pretože ak podnik nemožno považovať za priemerný a dobre spravovaný, preskúmanie tretieho kritéria sa stáva zbytočným, pretože by nemohlo byť založené na analýze nákladov tohto podniku.

| (174) | DKT pripomína, že zadanie uvedených zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme nebolo predmetom verejných súťaží. Okrem toho DKT zdieľa pochybnosti Komisie, či desaťročné rozpočty a metodika uplatňovaná dánskym štátom môžu viesť k splneniu štvrtého kritériá rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(174)

DKT pripomína, že zadanie uvedených zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme nebolo predmetom verejných súťaží. Okrem toho DKT zdieľa pochybnosti Komisie, či desaťročné rozpočty a metodika uplatňovaná dánskym štátom môžu viesť k splneniu štvrtého kritériá rozsudku vo veci Altmark.

| (175) | V tomto smere DKT predovšetkým tvrdí, že verejné súťaže zorganizované na týchto tratiach preukázali, že konkurenti DSB mohli poskytovať služby za náklady približne o 27 % nižšie, než sú náklady DSB. DKT tiež pripomína, že zamestnanci DSB majú status štátnych zamestnancov, čo vylučuje splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(175)

V tomto smere DKT predovšetkým tvrdí, že verejné súťaže zorganizované na týchto tratiach preukázali, že konkurenti DSB mohli poskytovať služby za náklady približne o 27 % nižšie, než sú náklady DSB. DKT tiež pripomína, že zamestnanci DSB majú status štátnych zamestnancov, čo vylučuje splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark.

| (176) | DKT nesúhlasí s úvahou Komisie, pokiaľ ide o preskúmanie zlučiteľnosti pomoci. Domnieva sa totiž, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 rozlišuje prístup založený na skutočných nákladoch opísaný v oddieloch II, III a IV nariadenia (EHS) č. 1191/69 na jednej strane, a prístup založený na cene, ktorú ponúka poskytovateľ služieb v porovnaní s konkurentom za tú istú službu, prevzatý v oddiele V nariadenia (EHS) č. 1191/69, na druhej strane. Podľa DKT sa toto rozlíšenie premieta do rozdielu v povahe medzi úlohami a zmluvami o službách vo verejnom záujme, ktoré vychádzajú z rozdielnych procedurálnych požiadaviek. |
| --- | --- |

(176)

DKT nesúhlasí s úvahou Komisie, pokiaľ ide o preskúmanie zlučiteľnosti pomoci. Domnieva sa totiž, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 rozlišuje prístup založený na skutočných nákladoch opísaný v oddieloch II, III a IV nariadenia (EHS) č. 1191/69 na jednej strane, a prístup založený na cene, ktorú ponúka poskytovateľ služieb v porovnaní s konkurentom za tú istú službu, prevzatý v oddiele V nariadenia (EHS) č. 1191/69, na druhej strane. Podľa DKT sa toto rozlíšenie premieta do rozdielu v povahe medzi úlohami a zmluvami o službách vo verejnom záujme, ktoré vychádzajú z rozdielnych procedurálnych požiadaviek.

| (177) | Úvahu Komisie, vyplývajúcu z prístupu založeného na skutočných nákladoch, a zásady súvisiace s uplatňovaním článku 106 ods. 2 ZFEÚ preto nemožno uplatniť na preskúmanie ceny stanovenej v zmluvách o službách vo verejnom záujme. DKT sa domnieva, že takýto prístup je v rozpore s judikatúrou Spoločenstva (rozsudok Combus), s postupom Komisie (rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (28) a so samotným rozhodnutím o začatí konania, ktoré potvrdzuje charakter lex specialis článku 93 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(177)

Úvahu Komisie, vyplývajúcu z prístupu založeného na skutočných nákladoch, a zásady súvisiace s uplatňovaním článku 106 ods. 2 ZFEÚ preto nemožno uplatniť na preskúmanie ceny stanovenej v zmluvách o službách vo verejnom záujme. DKT sa domnieva, že takýto prístup je v rozpore s judikatúrou Spoločenstva (rozsudok Combus), s postupom Komisie (rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (28) a so samotným rozhodnutím o začatí konania, ktoré potvrdzuje charakter lex specialis článku 93 ZFEÚ.

| (178) | Na základe konštatovania, že v danom prípade má Komisia v úmysle uplatniť prístup založený na skutočných nákladoch na zmluvy o službách vo verejnom záujme, DKT predložil svoje pripomienky k tomuto prístupu. |
| --- | --- |

(178)

Na základe konštatovania, že v danom prípade má Komisia v úmysle uplatniť prístup založený na skutočných nákladoch na zmluvy o službách vo verejnom záujme, DKT predložil svoje pripomienky k tomuto prístupu.

| (179) | DKT sa totiž domnieva, že údaje, ktoré poskytli dánske orgány, aby potvrdili neexistenciu nadmernej úhrady, sú nesprávne. DKT uvádza niekoľko argumentov:






  — | DSB bol počas účasti na postupoch verejnej súťaže schopný podstatne znížiť svoje náklady na niektorých tratiach. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT sa totiž domnieva, že údaje, ktoré poskytli dánske orgány, aby potvrdili neexistenciu nadmernej úhrady, sú nesprávne. DKT uvádza niekoľko argumentov:

—

DSB bol počas účasti na postupoch verejnej súťaže schopný podstatne znížiť svoje náklady na niektorých tratiach.

| — | Okrem toho zmluvy o službách vo verejnom záujme ukladajú DSB povinnosť mať zdravú finančnú situáciu, čo znamená, že zmluvné platby sú vyššie než presná úhrada nákladov na úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

—

Okrem toho zmluvy o službách vo verejnom záujme ukladajú DSB povinnosť mať zdravú finančnú situáciu, čo znamená, že zmluvné platby sú vyššie než presná úhrada nákladov na úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme.

| — | Výška zmluvných platieb nie je primerane zdôvodnená a desaťročné rozpočty boli zostavené na mieru tak, že DSB zaručujú určitú výšku zisku bez toho, aby vychádzali z podrobnej analýzy nákladov a príjmov DSB pre každé z príslušných spojení. |
| --- | --- |

—

Výška zmluvných platieb nie je primerane zdôvodnená a desaťročné rozpočty boli zostavené na mieru tak, že DSB zaručujú určitú výšku zisku bez toho, aby vychádzali z podrobnej analýzy nákladov a príjmov DSB pre každé z príslušných spojení.

| — | Systém úhrady je založený na kľúčovom cieli návratnosti vlastného imania a nie na presnej úhrade dodatočných nákladov. |
| --- | --- |

—

Systém úhrady je založený na kľúčovom cieli návratnosti vlastného imania a nie na presnej úhrade dodatočných nákladov.

| — | Podľa výpočtov, ktoré poskytol DKT, je hlavné železničné spojenie medzi mestami Kodaň a Århus výnosné, ak berieme do úvahy záväzky, ktoré sú v súčasnosti uložené podniku DSB, a teda nemohlo byť predmetom zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

—

Podľa výpočtov, ktoré poskytol DKT, je hlavné železničné spojenie medzi mestami Kodaň a Århus výnosné, ak berieme do úvahy záväzky, ktoré sú v súčasnosti uložené podniku DSB, a teda nemohlo byť predmetom zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.

| — | Okrem toho údajné zvýšenie produktivity DSB nie je v súlade s finančnými údajmi, ktoré svedčia o zvýšení nákladov na zamestnancov v porovnaní s príjmami za príslušné obdobie. |
| --- | --- |

—

Okrem toho údajné zvýšenie produktivity DSB nie je v súlade s finančnými údajmi, ktoré svedčia o zvýšení nákladov na zamestnancov v porovnaní s príjmami za príslušné obdobie.

| — | DKT zároveň spochybňuje, že skutočne došlo k zníženiu zmluvných platieb o jednu miliardu DKK, ktoré podľa ročnej účtovnej závierky podniku predstavuje skôr 647 miliónov DKK. |
| --- | --- |

—

DKT zároveň spochybňuje, že skutočne došlo k zníženiu zmluvných platieb o jednu miliardu DKK, ktoré podľa ročnej účtovnej závierky podniku predstavuje skôr 647 miliónov DKK.

| — | DKT uvádza, že ciele DSB (vo vlakových kilometroch) na obdobie rokov 2000 – 2004 neboli dosiahnuté, čo bolo dôvodom zníženia zmluvných platieb, a že DSB prijal náhrady za železničné vozidlá, v súvislosti s ktorými nemusel niesť náklady kvôli omeškaniam s dodávkami. |
| --- | --- |

—

DKT uvádza, že ciele DSB (vo vlakových kilometroch) na obdobie rokov 2000 – 2004 neboli dosiahnuté, čo bolo dôvodom zníženia zmluvných platieb, a že DSB prijal náhrady za železničné vozidlá, v súvislosti s ktorými nemusel niesť náklady kvôli omeškaniam s dodávkami.

| — | DKT sa napokon domnieva, že DSB mohol vzhľadom na svoje vysoké výnosy sám čeliť finančným dôsledkom omeškaní s dodávkami železničných vozidiel, najmä pokiaľ ide o náhradné železničné vozidlá. DSB dostal od podniku Ansaldo Breda 225 miliónov DKK ako náhradu za omeškanie, ktoré sa museli spätne uhradiť dánskemu štátu, ktorý tým podľa DKT utrpel škodu. DSB prijal preplatok zmluvných platieb za železničné vozidlá, ktoré neboli uvedené do prevádzky, vo výške 104 miliónov DKK. |
| --- | --- |

—

DKT sa napokon domnieva, že DSB mohol vzhľadom na svoje vysoké výnosy sám čeliť finančným dôsledkom omeškaní s dodávkami železničných vozidiel, najmä pokiaľ ide o náhradné železničné vozidlá. DSB dostal od podniku Ansaldo Breda 225 miliónov DKK ako náhradu za omeškanie, ktoré sa museli spätne uhradiť dánskemu štátu, ktorý tým podľa DKT utrpel škodu. DSB prijal preplatok zmluvných platieb za železničné vozidlá, ktoré neboli uvedené do prevádzky, vo výške 104 miliónov DKK.

| (180) | Vysoké zisky DSB sú podľa DKT dôkazom toho, že sa tomuto podniku poskytla nadmerná úhrada, z týchto dôvodov:






  — | Výnosy DSB presahujú úroveň príjmov, ktoré by mohol podnik vystavený podobnému riziku, čiže malému, primerane očakávať. |
| --- | --- | --- |

(180)

Vysoké zisky DSB sú podľa DKT dôkazom toho, že sa tomuto podniku poskytla nadmerná úhrada, z týchto dôvodov:

—

Výnosy DSB presahujú úroveň príjmov, ktoré by mohol podnik vystavený podobnému riziku, čiže malému, primerane očakávať.

| — | DKT pripomína, že analýza rozvinutá v rámci sťažnosti, ktorá svedčí o tom, že zisková marža DSB pred zdanením (12,3 % na obdobie rokov 1999 – 2004 a 12,77 % na obdobie rokov 1999 – 2007) je vyššia ako marže iných železničných dopravných podnikov v Európe (2,21 % – 4,47 % v Spojenom kráľovstve, 3,35 % vo Švédsku, 0,49 – 4,65 % v Nemecku a 0,8 – 3,77 % v prípade SNCF) a presahuje úroveň, ktorú Komisia uvádza v inom porovnateľnom konaní (29). |
| --- | --- |

—

DKT pripomína, že analýza rozvinutá v rámci sťažnosti, ktorá svedčí o tom, že zisková marža DSB pred zdanením (12,3 % na obdobie rokov 1999 – 2004 a 12,77 % na obdobie rokov 1999 – 2007) je vyššia ako marže iných železničných dopravných podnikov v Európe (2,21 % – 4,47 % v Spojenom kráľovstve, 3,35 % vo Švédsku, 0,49 – 4,65 % v Nemecku a 0,8 – 3,77 % v prípade SNCF) a presahuje úroveň, ktorú Komisia uvádza v inom porovnateľnom konaní (29).

| — | DKT sa domnieva, že výnosy DSB sú zjavne vyššie ako výnosy jeho domácich konkurentov, pokiaľ ide o zmluvy o službách vo verejnom záujme [DSB (12,77 %), DSB S-tog (10,45 %), Arriva 4,39 %, Metro Service (6,18 %)]. |
| --- | --- |

—

DKT sa domnieva, že výnosy DSB sú zjavne vyššie ako výnosy jeho domácich konkurentov, pokiaľ ide o zmluvy o službách vo verejnom záujme [DSB (12,77 %), DSB S-tog (10,45 %), Arriva 4,39 %, Metro Service (6,18 %)].

| — | DKT zdôrazňuje, že výnosy DSB vysoko prekračujú 6 % úroveň návratnosti vlastného imania, ktorú dánsky štát stanovil ako cieľ pre DSB, pričom DKT odhaduje toto prekročenie na 3,678 miliardy DKK. |
| --- | --- |

—

DKT zdôrazňuje, že výnosy DSB vysoko prekračujú 6 % úroveň návratnosti vlastného imania, ktorú dánsky štát stanovil ako cieľ pre DSB, pričom DKT odhaduje toto prekročenie na 3,678 miliardy DKK.

| (181) | DKT sa napokon domnieva, že argument, podľa ktorého vyberanie dividend umožnilo zabrániť akejkoľvek nadmernej úhrade, treba vyvrátiť z týchto dôvodov:






  — | Zmluvy o službách vo verejnom záujme neobsahujú mechanizmus vrátenia zmluvných platieb za predpokladu, že presahujú výšku predpísanú pre presnú úhradu za úlohy vyplývajúce služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- | --- |

(181)

DKT sa napokon domnieva, že argument, podľa ktorého vyberanie dividend umožnilo zabrániť akejkoľvek nadmernej úhrade, treba vyvrátiť z týchto dôvodov:

—

Zmluvy o službách vo verejnom záujme neobsahujú mechanizmus vrátenia zmluvných platieb za predpokladu, že presahujú výšku predpísanú pre presnú úhradu za úlohy vyplývajúce služieb vo verejnom záujme.

| — | Dánsky štát v tomto prípade zamieňa svoju úlohu investora, akcionára štátneho podniku, s úlohou verejnej moci, ktorá umožňuje poskytovať úhradu za úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

—

Dánsky štát v tomto prípade zamieňa svoju úlohu investora, akcionára štátneho podniku, s úlohou verejnej moci, ktorá umožňuje poskytovať úhradu za úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme.

| — | Vyberanie dividend nemôže samo osebe odstrániť ani hospodársky vplyv nadmernej úhrady, ani narušenie hospodárskej súťaže, ktorej dôsledky na trhu pretrvávajú. |
| --- | --- |

—

Vyberanie dividend nemôže samo osebe odstrániť ani hospodársky vplyv nadmernej úhrady, ani narušenie hospodárskej súťaže, ktorej dôsledky na trhu pretrvávajú.

| — | Argument vyberania dividend by mal za následok diskrimináciu medzi štátnymi a súkromnými podnikmi. |
| --- | --- |

—

Argument vyberania dividend by mal za následok diskrimináciu medzi štátnymi a súkromnými podnikmi.

| — | Rámec Komisie pre štátnu pomoc vo forme úhrady za služby vo verejnom záujme ustanovuje možnosť preniesť nadmernú úhradu do výšky 10 % ročnej úhrady do ďalšieho roka. |
| --- | --- |

—

Rámec Komisie pre štátnu pomoc vo forme úhrady za služby vo verejnom záujme ustanovuje možnosť preniesť nadmernú úhradu do výšky 10 % ročnej úhrady do ďalšieho roka.

| — | Neexistuje priamy súvis medzi nadmernou úhradou a výškou dividend vyberaných dánskym štátom, ktorých zásada sa stanovila v desaťročných rozpočtoch pred zistením prípadných nadmerných úhrad. |
| --- | --- |

—

Neexistuje priamy súvis medzi nadmernou úhradou a výškou dividend vyberaných dánskym štátom, ktorých zásada sa stanovila v desaťročných rozpočtoch pred zistením prípadných nadmerných úhrad.

| (182) | DKT uvádza, že dánsky štát zrušil v roku 2008 oslobodenie od dane zo mzdy. Odvoláva sa na návrh dánskeho zákona, v ktorom sa náklady na túto daňovú povinnosť DSB odhadli na 80 miliónov DKK ročne. Na základe toho sa DKT domnieva, že oslobodenie od dane malo významný negatívny vplyv na hospodársku súťaž, a to vo výške takmer 800 miliónov DKK za desať rokov, čo je suma, ktorú by mal dánsky štát získať späť. |
| --- | --- |

(182)

DKT uvádza, že dánsky štát zrušil v roku 2008 oslobodenie od dane zo mzdy. Odvoláva sa na návrh dánskeho zákona, v ktorom sa náklady na túto daňovú povinnosť DSB odhadli na 80 miliónov DKK ročne. Na základe toho sa DKT domnieva, že oslobodenie od dane malo významný negatívny vplyv na hospodársku súťaž, a to vo výške takmer 800 miliónov DKK za desať rokov, čo je suma, ktorú by mal dánsky štát získať späť.

| (183) | DKT okrem toho upozornil Komisiu, že dánsky štát sa údajne rozhodol vykompenzovať v budúcnosti daňovú povinnosť DSB prostredníctvom zvýšenia zmluvných platieb. |
| --- | --- |

(183)

DKT okrem toho upozornil Komisiu, že dánsky štát sa údajne rozhodol vykompenzovať v budúcnosti daňovú povinnosť DSB prostredníctvom zvýšenia zmluvných platieb.

| (184) | DKT si želá, aby sa Komisia zaoberala touto otázkou v rámci tohto konania, pretože konanie CP78/06, na ktoré sa odvolávala vo svojom rozhodnutí o začatí konania, sa už skončilo. |
| --- | --- |

(184)

DKT si želá, aby sa Komisia zaoberala touto otázkou v rámci tohto konania, pretože konanie CP78/06, na ktoré sa odvolávala vo svojom rozhodnutí o začatí konania, sa už skončilo.

| (185) | Dňa 10. januára 2010 DKT zaslal Komisii svoje pripomienky týkajúce sa výberu vhodného právneho základu medzi nariadeniami (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

Dňa 10. januára 2010 DKT zaslal Komisii svoje pripomienky týkajúce sa výberu vhodného právneho základu medzi nariadeniami (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007.

| (186) | DKT sa domnieva, že keďže nariadenie (ES) č. 1370/2007 nadobudlo účinnosť až 3. decembra 2009, skúmanie zlučiteľnosti uvedených opatrení pomoci na základe tohto nariadenia by bolo právnym omylom. Po tom, čo pripomenul určité zásady súvisiace s uplatňovaním ratione temporis pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci, DKT tvrdí, že treba rozlišovať, či ide, alebo nejde o oznámené opatrenia pomoci. DKT sa opiera o rozsudok Súdu prvého stupňa Európskej únie vo veci SIDE (30), keď tvrdí, že v danom prípade by Komisia mala preskúmať zlučiteľnosť na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

DKT sa domnieva, že keďže nariadenie (ES) č. 1370/2007 nadobudlo účinnosť až 3. decembra 2009, skúmanie zlučiteľnosti uvedených opatrení pomoci na základe tohto nariadenia by bolo právnym omylom. Po tom, čo pripomenul určité zásady súvisiace s uplatňovaním ratione temporis pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci, DKT tvrdí, že treba rozlišovať, či ide, alebo nejde o oznámené opatrenia pomoci. DKT sa opiera o rozsudok Súdu prvého stupňa Európskej únie vo veci SIDE (30), keď tvrdí, že v danom prípade by Komisia mala preskúmať zlučiteľnosť na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (187) | Záver DKT sa zakladá najmä na skutočnosti, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme sa vzťahujú na obdobia rokov 1999 – 2004 a 2005 – 2014 a že sa pomoc poskytuje vo forme mesačných zmluvných platieb. DKT okrem toho upozorňuje, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 neobsahuje žiadne ustanovenie týkajúce sa štátnej pomoci, ktorá už bola poskytnutá alebo ktorá je predmetom konania vo veci zisťovania. Rozhodnutie o začatí konania z 10. septembra 2008 sa neodvoláva na nové nariadenie, hoci toto nariadenie už bolo prijaté. DKT nakoniec poukazuje aj na rozpor s oznámením Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na neoprávnenú štátnu pomoc (31). |
| --- | --- |

(187)

Záver DKT sa zakladá najmä na skutočnosti, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme sa vzťahujú na obdobia rokov 1999 – 2004 a 2005 – 2014 a že sa pomoc poskytuje vo forme mesačných zmluvných platieb. DKT okrem toho upozorňuje, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 neobsahuje žiadne ustanovenie týkajúce sa štátnej pomoci, ktorá už bola poskytnutá alebo ktorá je predmetom konania vo veci zisťovania. Rozhodnutie o začatí konania z 10. septembra 2008 sa neodvoláva na nové nariadenie, hoci toto nariadenie už bolo prijaté. DKT nakoniec poukazuje aj na rozpor s oznámením Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na neoprávnenú štátnu pomoc (31).

| (188) | DKT sa napokon domnieva, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 môže predstavovať vhodný právny základ na preskúmanie zlučiteľnosti iba kvôli budúcemu vplyvu zmlúv o službách vo verejnom záujme, totiž zmluvných platieb po 3. decembri 2009. |
| --- | --- |

(188)

DKT sa napokon domnieva, že nariadenie (ES) č. 1370/2007 môže predstavovať vhodný právny základ na preskúmanie zlučiteľnosti iba kvôli budúcemu vplyvu zmlúv o službách vo verejnom záujme, totiž zmluvných platieb po 3. decembri 2009.

7.   KOMENTÁRE DÁNSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (189) | Podľa Dánska pripomienky DKT nevedú k posúdeniu odlišnému od uvedených skutočností. Dánsko totiž trvá na tom, že štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark sú v tomto prípade splnené a DSB nedostal nadmernú úhradu. |
| --- | --- |

(189)

Podľa Dánska pripomienky DKT nevedú k posúdeniu odlišnému od uvedených skutočností. Dánsko totiž trvá na tom, že štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark sú v tomto prípade splnené a DSB nedostal nadmernú úhradu.

| (190) | Dánsko sa domnieva, že zmlúv týkajúcich sa regiónu hlavného mesta sa konanie vo veci formálneho zisťovania netýka, a preto nie je potrebné komentovať stanoviská DKT k týmto zmluvám. |
| --- | --- |

(190)

Dánsko sa domnieva, že zmlúv týkajúcich sa regiónu hlavného mesta sa konanie vo veci formálneho zisťovania netýka, a preto nie je potrebné komentovať stanoviská DKT k týmto zmluvám.

| (191) | Dánsko však uvádza, že DSB S-tog a/s je dcérsky podnik v 100 % vlastníctve DSB SV a že údaje o DSB S-tog a/s sú obsiahnuté v konsolidovanej účtovnej závierke skupiny DSB a v údajoch, ktoré zaslali dánske orgány. |
| --- | --- |

(191)

Dánsko však uvádza, že DSB S-tog a/s je dcérsky podnik v 100 % vlastníctve DSB SV a že údaje o DSB S-tog a/s sú obsiahnuté v konsolidovanej účtovnej závierke skupiny DSB a v údajoch, ktoré zaslali dánske orgány.

| (192) | Dánske orgány spresňujú, že zmluvné a predpokladané platby, ktoré sa vzťahujú na dopravu prevádzkovanú podnikom DSB S-tog, sa určili na základe návratnosti vlastného imania po zdanení 6 %. Zisk DSB Stog a/s bol zahrnutý do rozpočtu DSB SV a následne sa vypočítali zmluvné platby, ktoré sa majú vyplácať spoločnosti za diaľkovú a regionálnu dopravu. Okrem toho je prevádzkový výsledok dosiahnutý dcérskym podnikom DSB S-tog a/s zahrnutý v konsolidovanom výsledku DSB SV. V celkovom finančnom výsledku DSB SV je teda zahrnutý celkový výsledok z činnosti dopravy. |
| --- | --- |

(192)

Dánske orgány spresňujú, že zmluvné a predpokladané platby, ktoré sa vzťahujú na dopravu prevádzkovanú podnikom DSB S-tog, sa určili na základe návratnosti vlastného imania po zdanení 6 %. Zisk DSB Stog a/s bol zahrnutý do rozpočtu DSB SV a následne sa vypočítali zmluvné platby, ktoré sa majú vyplácať spoločnosti za diaľkovú a regionálnu dopravu. Okrem toho je prevádzkový výsledok dosiahnutý dcérskym podnikom DSB S-tog a/s zahrnutý v konsolidovanom výsledku DSB SV. V celkovom finančnom výsledku DSB SV je teda zahrnutý celkový výsledok z činnosti dopravy.

| (193) | Podľa Dánska pripomienky DKT nespochybňujú skutočnosť, že v tomto prípade sú štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark splnené. |
| --- | --- |

(193)

Podľa Dánska pripomienky DKT nespochybňujú skutočnosť, že v tomto prípade sú štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark splnené.

| (194) | Pokiaľ ide o prvé kritérium, dánske orgány pripomínajú, že v súvislosti s ním Komisia nevyslovila pochybnosti. K otázke, či trať Kodaň – Århus predstavuje úlohu služieb vo verejnom záujme, sa pristúpi ďalej v texte. |
| --- | --- |

(194)

Pokiaľ ide o prvé kritérium, dánske orgány pripomínajú, že v súvislosti s ním Komisia nevyslovila pochybnosti. K otázke, či trať Kodaň – Århus predstavuje úlohu služieb vo verejnom záujme, sa pristúpi ďalej v texte.

| (195) | Pokiaľ ide o druhé kritérium, dánske orgány pripomínajú, že Komisia vyslovila pochybnosti o bežnom období do roku 2008, a spresňujú, že za obdobie od roku 2009 do roku 2014 sa náhrada vyplatená DSB tiež vypočítala na základe desaťročného rozpočtu zaslaného Komisii. |
| --- | --- |

(195)

Pokiaľ ide o druhé kritérium, dánske orgány pripomínajú, že Komisia vyslovila pochybnosti o bežnom období do roku 2008, a spresňujú, že za obdobie od roku 2009 do roku 2014 sa náhrada vyplatená DSB tiež vypočítala na základe desaťročného rozpočtu zaslaného Komisii.

| (196) | Pokiaľ ide o pripomienky DKT k tretiemu kritériu a k skutočnosti, že sa malo preskúmať až po splnení štvrtého kritéria, dánske orgány tento názor nezdieľajú a domnievajú sa, že kritériá sa môžu dokonale preskúmať nezávisle jedno od druhého a v poradí, ktorým sa riadil Súdny dvor v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o pripomienky DKT k tretiemu kritériu a k skutočnosti, že sa malo preskúmať až po splnení štvrtého kritéria, dánske orgány tento názor nezdieľajú a domnievajú sa, že kritériá sa môžu dokonale preskúmať nezávisle jedno od druhého a v poradí, ktorým sa riadil Súdny dvor v rozsudku vo veci Altmark.

| (197) | Pokiaľ ide o štvrté kritérium, dánske orgány nakoniec vyvracajú argumenty DKT, ktoré by viedli k záveru, že toto kritérium nebolo splnené. Spresňujú totiž, že desaťročné rozpočty sa vypracovali na základe všetkých dostupných údajov a dostatočnej analýzy nákladov, ktoré zahŕňajú dlhodobé výhľady zlepšenia. Okrem toho rozpočet je predmetom revízie počas rokovania o druhej zmluve a zmluvné platby sa znížili s cieľom zohľadniť zvýšenie efektívnosti. Dánske orgány okrem iného uvádzajú, že skutočnosť, že z dôvodov súvisiacich s minulosťou podnik nesie mimoriadne náklady na prijatých pracovníkov so statusom štátnych zamestnancov, nesúvisí s dobrým alebo zlým hospodárením podniku. Zároveň pripomínajú, že existujú veľmi významné rozdiely v kapitálovej štruktúre, rizikovom profile atď. jednotlivých železničných podnikov, čo znemožňuje uskutočniť porovnania s inými podnikmi. Okrem toho okolnosť, že DSB First bol schopný predložiť cenovú ponuku pre trať Kystbanen už na prvý pohľad nižšiu, nie je prejavom, ani náznakom toho, že platby vyplatené podniku DSB boli príliš vysoké, pretože táto ponuka bola predložená inou spoločnosťou a je založená na odlišných parametroch (výhradne zmluvní zamestnanci, novší vozový park, menej zamestnancov vo vozidlách). |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o štvrté kritérium, dánske orgány nakoniec vyvracajú argumenty DKT, ktoré by viedli k záveru, že toto kritérium nebolo splnené. Spresňujú totiž, že desaťročné rozpočty sa vypracovali na základe všetkých dostupných údajov a dostatočnej analýzy nákladov, ktoré zahŕňajú dlhodobé výhľady zlepšenia. Okrem toho rozpočet je predmetom revízie počas rokovania o druhej zmluve a zmluvné platby sa znížili s cieľom zohľadniť zvýšenie efektívnosti. Dánske orgány okrem iného uvádzajú, že skutočnosť, že z dôvodov súvisiacich s minulosťou podnik nesie mimoriadne náklady na prijatých pracovníkov so statusom štátnych zamestnancov, nesúvisí s dobrým alebo zlým hospodárením podniku. Zároveň pripomínajú, že existujú veľmi významné rozdiely v kapitálovej štruktúre, rizikovom profile atď. jednotlivých železničných podnikov, čo znemožňuje uskutočniť porovnania s inými podnikmi. Okrem toho okolnosť, že DSB First bol schopný predložiť cenovú ponuku pre trať Kystbanen už na prvý pohľad nižšiu, nie je prejavom, ani náznakom toho, že platby vyplatené podniku DSB boli príliš vysoké, pretože táto ponuka bola predložená inou spoločnosťou a je založená na odlišných parametroch (výhradne zmluvní zamestnanci, novší vozový park, menej zamestnancov vo vozidlách).

| (198) | Dánsko spochybňuje úvahu Komisie týkajúcu sa vykonávania nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktoré považuje za značne právne neurčité, najmä pokiaľ ide o povinnosť notifikácie zmlúv o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(198)

Dánsko spochybňuje úvahu Komisie týkajúcu sa vykonávania nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktoré považuje za značne právne neurčité, najmä pokiaľ ide o povinnosť notifikácie zmlúv o službách vo verejnom záujme.

| (199) | Dánsko jednako nesúhlasí s výkladom zo strany DKT, najmä pokiaľ ide o použitie slova „cena“ v článku 14 ods. 2 písm. b) a neuplatniteľnosť pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci v prípade, že by bolo uplatniteľné nariadenie (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(199)

Dánsko jednako nesúhlasí s výkladom zo strany DKT, najmä pokiaľ ide o použitie slova „cena“ v článku 14 ods. 2 písm. b) a neuplatniteľnosť pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci v prípade, že by bolo uplatniteľné nariadenie (EHS) č. 1191/69.

i)   Všeobecné argumenty týkajúce sa analýzy

| (200) | Dánsko vôbec nesúhlasí s argumentom DKT, že úhrada by sa mala určiť na základe nákladov na každú príslušnú trať. Na základe žiadneho právneho základu nie je možné požadovať, aby sa úhrada vyplácaná na základe globálnej zmluvy o plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme vypočítala na základe analýz na „mikroúrovniach“ jednotlivých úloh, ktoré prijal poskytovateľ služieb. |
| --- | --- |

(200)

Dánsko vôbec nesúhlasí s argumentom DKT, že úhrada by sa mala určiť na základe nákladov na každú príslušnú trať. Na základe žiadneho právneho základu nie je možné požadovať, aby sa úhrada vyplácaná na základe globálnej zmluvy o plnení úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme vypočítala na základe analýz na „mikroúrovniach“ jednotlivých úloh, ktoré prijal poskytovateľ služieb.

| (201) | Dánske orgány popierajú výklad rozsudku vo veci Fred Olsen (vec T-17/02) zo strany DKT a zdôrazňujú, že v tomto prípade ide o súvislú a integrovanú sieť prevádzkovanú v rámci globálnej dojednanej zmluvy. Stanovenie výšky náhrady na základe analýzy jednotlivých tratí je teda zbytočné a mohlo by viesť ku klamným výsledkom. Prinieslo by väčšiu neurčitosť o rozdelení spoločných nákladov než súhrnný výkaz všetkých výnosov a nákladov spojených s plnením úloh služieb vo verejnom záujme uložených zmluvou. |
| --- | --- |

(201)

Dánske orgány popierajú výklad rozsudku vo veci Fred Olsen (vec T-17/02) zo strany DKT a zdôrazňujú, že v tomto prípade ide o súvislú a integrovanú sieť prevádzkovanú v rámci globálnej dojednanej zmluvy. Stanovenie výšky náhrady na základe analýzy jednotlivých tratí je teda zbytočné a mohlo by viesť ku klamným výsledkom. Prinieslo by väčšiu neurčitosť o rozdelení spoločných nákladov než súhrnný výkaz všetkých výnosov a nákladov spojených s plnením úloh služieb vo verejnom záujme uložených zmluvou.

| (202) | Na druhej strane pripomínajú, že účtovné údaje DSB, ktoré sa vzťahujú na výkony poskytované na základe zmluvy, sa môžu skúmať oddelene, pretože sú založené na odlišnom účtovníctve. |
| --- | --- |

(202)

Na druhej strane pripomínajú, že účtovné údaje DSB, ktoré sa vzťahujú na výkony poskytované na základe zmluvy, sa môžu skúmať oddelene, pretože sú založené na odlišnom účtovníctve.

ii)   Spojenie Kodaň – Århus

| (203) | Dánske orgány nezdieľajú názor, že poskytovanie služieb, ktoré sa môže uskutočňovať bez finančnej pomoci, nemôže byť úlohou vyplývajúcou zo služieb vo verejnom záujme. Štát sa môže rozhodnúť, že ho zahrnie do rozsiahlych súvislých služieb vo verejnom záujme (požiadavky z hľadiska cestovných poriadkov dopravných spojení, kapacity, taríf atď.), ako to urobil v danom prípade, pretože táto trať je úzko spätá s ostatnými službami DSB z dôvodu prepojení smerom na sever k Århusu, spojenia s ďalšími traťami a odpojenia alebo pripojenia vlakových súprav, ktoré na nich jazdia. |
| --- | --- |

(203)

Dánske orgány nezdieľajú názor, že poskytovanie služieb, ktoré sa môže uskutočňovať bez finančnej pomoci, nemôže byť úlohou vyplývajúcou zo služieb vo verejnom záujme. Štát sa môže rozhodnúť, že ho zahrnie do rozsiahlych súvislých služieb vo verejnom záujme (požiadavky z hľadiska cestovných poriadkov dopravných spojení, kapacity, taríf atď.), ako to urobil v danom prípade, pretože táto trať je úzko spätá s ostatnými službami DSB z dôvodu prepojení smerom na sever k Århusu, spojenia s ďalšími traťami a odpojenia alebo pripojenia vlakových súprav, ktoré na nich jazdia.

| (204) | Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že úhrady vyplácané podniku DSB sa vypočítavajú na základe výnosov a nákladov súvisiacich so súborom úloh služieb vo verejnom záujme. Pokiaľ sú v nich zahrnuté trate alebo určité služby, ktoré sú nadmerne výnosné, výnosy, ktoré z nich vyplynuli, sa zahrnú do celkového účtovného výkazu. Vylúčenie určitých tratí, ktoré môžu byť samy osebe výnosné, by teda mohlo mať za následok iba zvýšenie celkovej pomoci vyplatenej podniku DSB, a zahrnutie trate, ktorá nie je stratová, nevyhnutne nevedie k nadmernej úhrade. |
| --- | --- |

(204)

Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že úhrady vyplácané podniku DSB sa vypočítavajú na základe výnosov a nákladov súvisiacich so súborom úloh služieb vo verejnom záujme. Pokiaľ sú v nich zahrnuté trate alebo určité služby, ktoré sú nadmerne výnosné, výnosy, ktoré z nich vyplynuli, sa zahrnú do celkového účtovného výkazu. Vylúčenie určitých tratí, ktoré môžu byť samy osebe výnosné, by teda mohlo mať za následok iba zvýšenie celkovej pomoci vyplatenej podniku DSB, a zahrnutie trate, ktorá nie je stratová, nevyhnutne nevedie k nadmernej úhrade.

| (205) | Dánske orgány okrem toho upozorňujú, že výpočty DKT týkajúce sa trate Kodaň – Århus sú nesprávne a predkladajú údaje, ktoré to umožňujú potvrdiť. Zdôrazňujú, že DKT dostatočne nespresňuje, ako sa uskutočnili výpočty, a uvádzajú, že nepoznajú presné údaje. Podľa Dánska vedie optimistický odhad k výnosom z tejto trate, ktoré sú o viac ako [...] miliónov DKK nižšie ako príjmy, ktorá uvádza DKT [...]. |
| --- | --- |

(205)

Dánske orgány okrem toho upozorňujú, že výpočty DKT týkajúce sa trate Kodaň – Århus sú nesprávne a predkladajú údaje, ktoré to umožňujú potvrdiť. Zdôrazňujú, že DKT dostatočne nespresňuje, ako sa uskutočnili výpočty, a uvádzajú, že nepoznajú presné údaje. Podľa Dánska vedie optimistický odhad k výnosom z tejto trate, ktoré sú o viac ako [...] miliónov DKK nižšie ako príjmy, ktorá uvádza DKT [...].

iii)   Produktivita

| (206) | Dánske orgány vyvracajú argument, že DSB nezaznamenal v období rokov 1999 – 2007 DSB významné zvýšenie produktivity. Spochybňujú totiž metódu výpočtu DKT, ktorá je založená na pomere nominálne personálne náklady/obrat. Obrat DSB je ovplyvnený určitým počtom mikroekonomických a makroekonomických faktorov, ktoré majú za následok, že neexistuje stála proporcionálna spojitosť medzi výrobou a obratom (faktory: miestna hospodárska súťaž, vývoj konjunktúry, politické priority, inflácia, vývoj sociálneho zloženia cestujúcich atď.). |
| --- | --- |

(206)

Dánske orgány vyvracajú argument, že DSB nezaznamenal v období rokov 1999 – 2007 DSB významné zvýšenie produktivity. Spochybňujú totiž metódu výpočtu DKT, ktorá je založená na pomere nominálne personálne náklady/obrat. Obrat DSB je ovplyvnený určitým počtom mikroekonomických a makroekonomických faktorov, ktoré majú za následok, že neexistuje stála proporcionálna spojitosť medzi výrobou a obratom (faktory: miestna hospodárska súťaž, vývoj konjunktúry, politické priority, inflácia, vývoj sociálneho zloženia cestujúcich atď.).

| (207) | Dánske orgány navrhujú dva spôsoby hodnotenia produktivity činností DSB:






  — | produkcia podniku DSB, čiže počet cestujúcich na kilometer (ročné zvýšenie o 1,8 % v období rokov 1999 – 2007) v pomere k počtu zamestnancov (ekvivalenty plného pracovného úväzku), |
| --- | --- | --- |

(207)

Dánske orgány navrhujú dva spôsoby hodnotenia produktivity činností DSB:

—

produkcia podniku DSB, čiže počet cestujúcich na kilometer (ročné zvýšenie o 1,8 % v období rokov 1999 – 2007) v pomere k počtu zamestnancov (ekvivalenty plného pracovného úväzku),

| — | produkcia DSB v pomere k skutočným personálnym nákladom (t. j. upraveným podľa inflácie miezd). |
| --- | --- |

—

produkcia DSB v pomere k skutočným personálnym nákladom (t. j. upraveným podľa inflácie miezd).

| (208) | Týmito dvoma spôsobmi hodnotenia sa potvrdzuje zvýšenie produktivity v prvom prípade o 1,9 % a v druhom prípade o 2 % ročne. |
| --- | --- |

(208)

Týmito dvoma spôsobmi hodnotenia sa potvrdzuje zvýšenie produktivity v prvom prípade o 1,9 % a v druhom prípade o 2 % ročne.

iv)   Zníženie zmluvných platieb

| (209) | Dánske orgány tvrdia, že údaje, ktoré v tejto súvislosti poskytol DKT, sú nesprávne. Údaje o zmluvných platbách uvedené v účtoch DSB a použité podnikom DKT sa týkajú jednak zmluvy uzavretej so štátom, o akú ide v danom prípade, a ďalších platieb vzťahujúcich sa na ďalšie zmluvy [zmluvy, ktoré uzavrel DSB vo Švédsku, zmluva uzavretá s Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) a zmluva o dočasnej preprave na trati Langå – Struer]. |
| --- | --- |

(209)

Dánske orgány tvrdia, že údaje, ktoré v tejto súvislosti poskytol DKT, sú nesprávne. Údaje o zmluvných platbách uvedené v účtoch DSB a použité podnikom DKT sa týkajú jednak zmluvy uzavretej so štátom, o akú ide v danom prípade, a ďalších platieb vzťahujúcich sa na ďalšie zmluvy [zmluvy, ktoré uzavrel DSB vo Švédsku, zmluva uzavretá s Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) a zmluva o dočasnej preprave na trati Langå – Struer].

| (210) | Spresňujú, že zníženie zmluvných platieb o jednu miliardu DKK jasne vyplýva zo zákona o rozpočte na rok 2003 (článok 2861.01 ods. 10). Zo zákona o rozpočte na rok 2003 a zákona o rozpočte na rok 2004 je okrem toho zrejmé, že sa uskutočnila úprava smerom hore súm, ktoré sa v roku 2003 a 2004 znížili. Dánsko zasiela súhrnnú tabuľku, ktorá svedčí o tom, že celkové zníženie zmluvných platieb nakoniec dosiahlo čiastku 1018 miliónov DKK. |
| --- | --- |

(210)

Spresňujú, že zníženie zmluvných platieb o jednu miliardu DKK jasne vyplýva zo zákona o rozpočte na rok 2003 (článok 2861.01 ods. 10). Zo zákona o rozpočte na rok 2003 a zákona o rozpočte na rok 2004 je okrem toho zrejmé, že sa uskutočnila úprava smerom hore súm, ktoré sa v roku 2003 a 2004 znížili. Dánsko zasiela súhrnnú tabuľku, ktorá svedčí o tom, že celkové zníženie zmluvných platieb nakoniec dosiahlo čiastku 1018 miliónov DKK.

v)   Vlakové kilometre

| (211) | Dánske orgány uvádzajú, že zmluvne ustanovený záväzok v oblasti produkcie vlakových kilometrov je nižší ako údaj poskytnutý DKT, pretože treba prihliadať na verejnú súťaž na služby dopravy v strednom a západnom Jutlande v novembri 2003. Predkladajú presné číselné údaje v tabuľke, z ktorej je zrejmé, že DSB celkovo najazdil o 1,5 miliónov vlakových kilometrov viac, ako sa predpokladalo v zmluve, a preto nemožno tvrdiť, že DSB prijal úhradu za neposkytnuté služby. Okrem toho zdôrazňujú, že DSB štvrťročne zasielal ministerstvu dopravy správu o svojej zmluvnej produkcii. |
| --- | --- |

(211)

Dánske orgány uvádzajú, že zmluvne ustanovený záväzok v oblasti produkcie vlakových kilometrov je nižší ako údaj poskytnutý DKT, pretože treba prihliadať na verejnú súťaž na služby dopravy v strednom a západnom Jutlande v novembri 2003. Predkladajú presné číselné údaje v tabuľke, z ktorej je zrejmé, že DSB celkovo najazdil o 1,5 miliónov vlakových kilometrov viac, ako sa predpokladalo v zmluve, a preto nemožno tvrdiť, že DSB prijal úhradu za neposkytnuté služby. Okrem toho zdôrazňujú, že DSB štvrťročne zasielal ministerstvu dopravy správu o svojej zmluvnej produkcii.

vi)   Výsledky DSB

| (212) | Dánsko sa domnieva, že predpokladaný rozpočet DSB, založený na predpokladanej sadzbe ziskovej marže 6 %, bol primeraný a realistický. Skutočnosť, že sadzba ziskovej marže bola vyššia ako sadzba v predpokladanom rozpočte, možno pripísať radu nepredvídateľných okolností, ktorých vplyv odstránila vláda tak, že na jednej strane pristúpila k mimoriadnemu zníženiu zmluvných platieb a na druhej strane vyberala dividendy. |
| --- | --- |

(212)

Dánsko sa domnieva, že predpokladaný rozpočet DSB, založený na predpokladanej sadzbe ziskovej marže 6 %, bol primeraný a realistický. Skutočnosť, že sadzba ziskovej marže bola vyššia ako sadzba v predpokladanom rozpočte, možno pripísať radu nepredvídateľných okolností, ktorých vplyv odstránila vláda tak, že na jednej strane pristúpila k mimoriadnemu zníženiu zmluvných platieb a na druhej strane vyberala dividendy.

| (213) | Dánske orgány okrem toho spochybňujú relevantnosť údajov o výkonnosti európskych podnikov železničnej osobnej dopravy. Zároveň zdôrazňujú, že je obťažné uskutočniť takéto porovnania (rozdiely v kapitálovej štruktúre a vo výške investovaného kapitálu, podmienky prevádzkového rizika, makroekonomické a štrukturálne faktory ovplyvňujúce účtovné údaje podnikov) a spomínajú správu Európskej komisie, podľa ktorej nie je DSB výnosnejší ako jeho konkurenti na európskom trhu. |
| --- | --- |

(213)

Dánske orgány okrem toho spochybňujú relevantnosť údajov o výkonnosti európskych podnikov železničnej osobnej dopravy. Zároveň zdôrazňujú, že je obťažné uskutočniť takéto porovnania (rozdiely v kapitálovej štruktúre a vo výške investovaného kapitálu, podmienky prevádzkového rizika, makroekonomické a štrukturálne faktory ovplyvňujúce účtovné údaje podnikov) a spomínajú správu Európskej komisie, podľa ktorej nie je DSB výnosnejší ako jeho konkurenti na európskom trhu.

| (214) | Naproti tomu Dánsko nepopiera, že hodnotenie výsledkov DSB bolo priaznivejšie, než sa predpokladalo v počiatočných rozpočtoch. Dánske orgány však prinášajú objasnenia týkajúce sa vplyvu vývoja daňovej sadzby a predkladajú súhrnnú tabuľku výsledkov DSB. |
| --- | --- |

(214)

Naproti tomu Dánsko nepopiera, že hodnotenie výsledkov DSB bolo priaznivejšie, než sa predpokladalo v počiatočných rozpočtoch. Dánske orgány však prinášajú objasnenia týkajúce sa vplyvu vývoja daňovej sadzby a predkladajú súhrnnú tabuľku výsledkov DSB.

| (215) | Dánsko napokon zaslalo najnovšie údaje o finančnej situácii DSB, pričom spresňuje, že výsledok činnosti súvisiacej so službami vo verejnom záujme po zdanení predstavoval 670 miliónov DKK v roku 2007 a 542 miliónov DKK v roku 2008. |
| --- | --- |

(215)

Dánsko napokon zaslalo najnovšie údaje o finančnej situácii DSB, pričom spresňuje, že výsledok činnosti súvisiacej so službami vo verejnom záujme po zdanení predstavoval 670 miliónov DKK v roku 2007 a 542 miliónov DKK v roku 2008.

vii)   Politika v oblasti dividend

| (216) | Dánsko sa domnieva, že politika v oblasti dividend v spojení s presným rozpočtom, predstavuje veľmi účinný spôsob, ako sa uchrániť pred nadmernou úhradou, pretože je to pružný nástroj na zamedzenie akejkoľvek nadmernej úhrade v prípade, že pracovné predpoklady týkajúce sa rozpočtu budú nedostatočné. Politika v oblasti dividend funguje ako doplnok k presnému rozpočtu, o ktorý sa opiera zmluva o doprave. |
| --- | --- |

(216)

Dánsko sa domnieva, že politika v oblasti dividend v spojení s presným rozpočtom, predstavuje veľmi účinný spôsob, ako sa uchrániť pred nadmernou úhradou, pretože je to pružný nástroj na zamedzenie akejkoľvek nadmernej úhrade v prípade, že pracovné predpoklady týkajúce sa rozpočtu budú nedostatočné. Politika v oblasti dividend funguje ako doplnok k presnému rozpočtu, o ktorý sa opiera zmluva o doprave.

| (217) | Dánske orgány pripomínajú, že úhrada je určená vopred na základe podloženého odhadu výnosov a nákladov a že nie je zdrojom, ktorý by DSB mohol neobmedzene používať. Zároveň spresňujú, že reálne číselné údaje naznačujú záporný rozdiel oproti predpokladanému rozpočtu – napríklad z dôvodu pohybu nákladov (chyby v hospodárení, zvýšenie miezd, nákladov alebo nákupov) alebo poklesu príjmov oproti odhadom v dôsledku poklesu dopravy a že DSB nemôže získať dodatočnú úhradu od štátu. V prípade zlej výkonnosti teda DSB na seba berie časť rizika. |
| --- | --- |

(217)

Dánske orgány pripomínajú, že úhrada je určená vopred na základe podloženého odhadu výnosov a nákladov a že nie je zdrojom, ktorý by DSB mohol neobmedzene používať. Zároveň spresňujú, že reálne číselné údaje naznačujú záporný rozdiel oproti predpokladanému rozpočtu – napríklad z dôvodu pohybu nákladov (chyby v hospodárení, zvýšenie miezd, nákladov alebo nákupov) alebo poklesu príjmov oproti odhadom v dôsledku poklesu dopravy a že DSB nemôže získať dodatočnú úhradu od štátu. V prípade zlej výkonnosti teda DSB na seba berie časť rizika.

| (218) | Podľa dánskych orgánov preto politika v oblasti dividend zohráva úlohu dodatočného zabezpečenia proti akejkoľvek nadmernej úhrade v prípade, že výsledok hospodárenia naznačuje kladný rozdiel oproti predpokladanému rozpočtu. Je to pružný nástroj, ktorým štát môže získať istotu, že sa daná suma vyberie od spoločnosti. |
| --- | --- |

(218)

Podľa dánskych orgánov preto politika v oblasti dividend zohráva úlohu dodatočného zabezpečenia proti akejkoľvek nadmernej úhrade v prípade, že výsledok hospodárenia naznačuje kladný rozdiel oproti predpokladanému rozpočtu. Je to pružný nástroj, ktorým štát môže získať istotu, že sa daná suma vyberie od spoločnosti.

| (219) | Dánsko spresňuje, že DSB nemal možnosť ťažiť z možnej výhody týkajúcej sa likvidity a narúšať hospodársku súťaž na trhu poskytovaním ďalších služieb atď., najmä nie prostredníctvom krížovej dotácie. |
| --- | --- |

(219)

Dánsko spresňuje, že DSB nemal možnosť ťažiť z možnej výhody týkajúcej sa likvidity a narúšať hospodársku súťaž na trhu poskytovaním ďalších služieb atď., najmä nie prostredníctvom krížovej dotácie.

| (220) | Dánske orgány okrem toho spresňujú, že celková výška dividend vzťahujúcich sa na rozpočtové roky 1999 až 2007 predstavuje o 3469 miliónov DKK viac, ako sa stanovilo v rozpočte. Spresnili, že DSB vyplatil dánskemu štátu dividendy vo výške 607 miliónov DKK v roku 2007 a 359 miliónov v roku 2008. |
| --- | --- |

(220)

Dánske orgány okrem toho spresňujú, že celková výška dividend vzťahujúcich sa na rozpočtové roky 1999 až 2007 predstavuje o 3469 miliónov DKK viac, ako sa stanovilo v rozpočte. Spresnili, že DSB vyplatil dánskemu štátu dividendy vo výške 607 miliónov DKK v roku 2007 a 359 miliónov v roku 2008.

| (221) | Hoci je podľa Dánska správne, že sa úhrady dividend neuskutočnili výlučne na základe výpočtu v rámci zisťovania prípadnej nadmernej úhrady, suma vybraných dividend zjavne presahuje rozdiel medzi prevádzkovými výsledkami a skutočnými výsledkami hospodárenia. Pokiaľ DSB vykázala výsledky presahujúce predpokladané sumy, všetky tieto nadmerné zisky boli vybrané vo forme dividend. Následkom toho sa Dánsko domnieva, že nedošlo k žiadnej nadmernej úhrade. |
| --- | --- |

(221)

Hoci je podľa Dánska správne, že sa úhrady dividend neuskutočnili výlučne na základe výpočtu v rámci zisťovania prípadnej nadmernej úhrady, suma vybraných dividend zjavne presahuje rozdiel medzi prevádzkovými výsledkami a skutočnými výsledkami hospodárenia. Pokiaľ DSB vykázala výsledky presahujúce predpokladané sumy, všetky tieto nadmerné zisky boli vybrané vo forme dividend. Následkom toho sa Dánsko domnieva, že nedošlo k žiadnej nadmernej úhrade.

viii)   Zavedenie mechanizmu vrátenia zmluvných platieb

| (222) | V rámci predloženia pripomienok a diskusií s Komisiou Dánsko uviedlo, že má v úmysle zaviesť mechanizmus vrátenia zmluvných platieb do uvedených zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých s DSB. |
| --- | --- |

(222)

V rámci predloženia pripomienok a diskusií s Komisiou Dánsko uviedlo, že má v úmysle zaviesť mechanizmus vrátenia zmluvných platieb do uvedených zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých s DSB.

| (223) | Zamýšľaný mechanizmus spĺňa tieto charakteristiky. |
| --- | --- |

(223)

Zamýšľaný mechanizmus spĺňa tieto charakteristiky.

| (224) | Podľa dánskych orgánov by sa mal mechanizmus vrátenia platieb vyjadriť v prípade, že budú mať dopredu presné informácie, touto rovnicou:

  Celkové príjmy (cestujúci + zmluvné platby) – primeraný zisk – celkové výdavky = 0 |
| --- | --- |

(224)

Podľa dánskych orgánov by sa mal mechanizmus vrátenia platieb vyjadriť v prípade, že budú mať dopredu presné informácie, touto rovnicou:

Celkové príjmy (cestujúci + zmluvné platby) – primeraný zisk – celkové výdavky = 0

| (225) | Dánske orgány upozorňujú, že nemôžu mať vopred k dispozícii presné informácie za celé obdobie trvania viacročných zmlúv, v dôsledku čoho sa táto rovnica v praxi zriedkavo rovná nule. |
| --- | --- |

(225)

Dánske orgány upozorňujú, že nemôžu mať vopred k dispozícii presné informácie za celé obdobie trvania viacročných zmlúv, v dôsledku čoho sa táto rovnica v praxi zriedkavo rovná nule.

| (226) | V súčasnom systéme sa totiž rovnica na strane výsledku (pravá strana rovnice) upravuje použitím dividendovej politiky. Ďalším riešením, o ktorom uvažujú dánske orgány, by bolo uskutočniť úpravu celkového príjmu (ľavá strana rovnice) tak, že by sa každý rok upravili zmluvné platby pomocou mechanizmu vrátenia zmluvných platieb. |
| --- | --- |

(226)

V súčasnom systéme sa totiž rovnica na strane výsledku (pravá strana rovnice) upravuje použitím dividendovej politiky. Ďalším riešením, o ktorom uvažujú dánske orgány, by bolo uskutočniť úpravu celkového príjmu (ľavá strana rovnice) tak, že by sa každý rok upravili zmluvné platby pomocou mechanizmu vrátenia zmluvných platieb.

| (227) | Rozsah úpravy by mal zodpovedať hrubému zníženiu platieb podľa nasledujúcej rovnice.

  Celkové príjmy – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie |
| --- | --- |

(227)

Rozsah úpravy by mal zodpovedať hrubému zníženiu platieb podľa nasledujúcej rovnice.

Celkové príjmy – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie

| (228) | S cieľom uistiť sa, že DSB bude naďalej podnecovaný k zvyšovaniu svojej efektívnosti a vyvíjaniu snahy o pritiahnutie nových cestujúcich, by doložka o vrátení zmluvných platieb mala podľa dánskych orgánov umožniť odmeniť zlepšenie výkonnosti podniku na základe vopred určených parametrov. DSB by si mohol ponechať časť sumy zodpovedajúcej hrubému zníženiu platieb, pokiaľ je toto zníženie (rovnajúce sa pomeru primeraný zisk/návratnosť vlastného imania vyššiemu, ako pomer stanovený v rovnici) spôsobené:






  — | znížením nákladov meraným osobokilometrami a/alebo |
| --- | --- | --- |

(228)

S cieľom uistiť sa, že DSB bude naďalej podnecovaný k zvyšovaniu svojej efektívnosti a vyvíjaniu snahy o pritiahnutie nových cestujúcich, by doložka o vrátení zmluvných platieb mala podľa dánskych orgánov umožniť odmeniť zlepšenie výkonnosti podniku na základe vopred určených parametrov. DSB by si mohol ponechať časť sumy zodpovedajúcej hrubému zníženiu platieb, pokiaľ je toto zníženie (rovnajúce sa pomeru primeraný zisk/návratnosť vlastného imania vyššiemu, ako pomer stanovený v rovnici) spôsobené:

—

znížením nákladov meraným osobokilometrami a/alebo

| — | zvýšením počtu cestujúcich meraným osobokilometrami. |
| --- | --- |

—

zvýšením počtu cestujúcich meraným osobokilometrami.

| (229) | V nadväznosti na uvedené dánske orgány plánujú upraviť mechanizmus vrátenia platieb takto:






  — | ak DSB znížil svoje náklady (na osobokilometre) oproti priemerným nákladom za posledné štyri roky, toto zlepšenie sa vypočíta (percentuálny rozdiel v nákladoch vynásobený celkovým základom na výpočet), a |
| --- | --- | --- |

(229)

V nadväznosti na uvedené dánske orgány plánujú upraviť mechanizmus vrátenia platieb takto:

—

ak DSB znížil svoje náklady (na osobokilometre) oproti priemerným nákladom za posledné štyri roky, toto zlepšenie sa vypočíta (percentuálny rozdiel v nákladoch vynásobený celkovým základom na výpočet), a

| — | ak sa zvyuje počet cestujúcich, suma zodpovedajúca zvýšeniu počtu cestujúcich meraného v osobokilometroch sa vynásobí 0,80 DKK a o túto sumu sa zároveň zvýši suma zodpovedajúca hrubému zníženiu (32). |
| --- | --- |

—

ak sa zvyuje počet cestujúcich, suma zodpovedajúca zvýšeniu počtu cestujúcich meraného v osobokilometroch sa vynásobí 0,80 DKK a o túto sumu sa zároveň zvýši suma zodpovedajúca hrubému zníženiu (32).

| (230) | Dánske orgány spresnili, že celková suma zníženia platieb následkom zvýšenia výkonnosti nemôže presiahnuť sumu hrubého zníženia za daný rok. Čistá suma zníženia sa preto bude pohybovať medzi nulou a sumou hrubého zníženia. |
| --- | --- |

(230)

Dánske orgány spresnili, že celková suma zníženia platieb následkom zvýšenia výkonnosti nemôže presiahnuť sumu hrubého zníženia za daný rok. Čistá suma zníženia sa preto bude pohybovať medzi nulou a sumou hrubého zníženia.

| (231) | Mechanizmus vrátenia platieb by sa preto mal riadiť nasledujúcou rovnicou:

  Mechanizmus vrátenia = suma hrubého zníženia – premenná (Δ. + osobokilometre Δ) = čistá suma zníženia |
| --- | --- |

(231)

Mechanizmus vrátenia platieb by sa preto mal riadiť nasledujúcou rovnicou:

Mechanizmus vrátenia = suma hrubého zníženia – premenná (Δ. + osobokilometre Δ) = čistá suma zníženia

| (232) | Dánske orgány zdôraznili, že zavedenie takéhoto mechanizmu vrátenia platieb by malo výrazný vplyv na dividendovú politiku dánskeho štátu, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke: |
| --- | --- |

(232)

Dánske orgány zdôraznili, že zavedenie takéhoto mechanizmu vrátenia platieb by malo výrazný vplyv na dividendovú politiku dánskeho štátu, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke:

Image

| (233) | Dánske orgány tiež uviedli, že mechanizmus vrátenia platieb doplňuje zavedenie hornej hranice, ktorou sa zaisťuje, že tento mechanizmus nepovedie k tomu, že výška zisku DSB presiahne primeranú úroveň. |
| --- | --- |

(233)

Dánske orgány tiež uviedli, že mechanizmus vrátenia platieb doplňuje zavedenie hornej hranice, ktorou sa zaisťuje, že tento mechanizmus nepovedie k tomu, že výška zisku DSB presiahne primeranú úroveň.

| (234) | Dánske orgány plánujú stanoviť túto hornú hranicu vo vzťahu k návratnosti vlastného imania podniku DSB, ktorá by v prípade, že by bola vyššia ako 6 % stanovených v zmluvách, zohľadnila dodatočný zisk vytvorený vďaka zvýšeniu efektívnosti alebo zvýšeniu počtu cestujúcich. Táto horná hranica by sa stanovila podľa tejto rovnice: |
| --- | --- |

(234)

Dánske orgány plánujú stanoviť túto hornú hranicu vo vzťahu k návratnosti vlastného imania podniku DSB, ktorá by v prípade, že by bola vyššia ako 6 % stanovených v zmluvách, zohľadnila dodatočný zisk vytvorený vďaka zvýšeniu efektívnosti alebo zvýšeniu počtu cestujúcich. Táto horná hranica by sa stanovila podľa tejto rovnice:

Formula

| (235) | Stimulačné faktory v mechanizme vrátenia platieb takto môžu priniesť DSB dodatočný zisk, ak spoločnosť zlepší svoju nákladovú štruktúru alebo ak sa zvýši počet cestujúcich (Δ. + osobokilometre Δ). |
| --- | --- |

(235)

Stimulačné faktory v mechanizme vrátenia platieb takto môžu priniesť DSB dodatočný zisk, ak spoločnosť zlepší svoju nákladovú štruktúru alebo ak sa zvýši počet cestujúcich (Δ. + osobokilometre Δ).

| (236) | Dánske orgány spresnili, že vo výpočte sa prihliadlo len na časť vlastného imania DSB, ktorá zodpovedá jeho účtovne oddelenej činnosti v rámci služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(236)

Dánske orgány spresnili, že vo výpočte sa prihliadlo len na časť vlastného imania DSB, ktorá zodpovedá jeho účtovne oddelenej činnosti v rámci služieb vo verejnom záujme.

| (237) | Podľa tohto mechanizmu by sa horná hranica primeraného zisku mohla stanoviť na úrovni 12 % návratnosti vlastného imania. Dánske orgány spresňujú, že ročná horná hranica nebude môcť presiahnuť 10 % rozložených na tri roky. |
| --- | --- |

(237)

Podľa tohto mechanizmu by sa horná hranica primeraného zisku mohla stanoviť na úrovni 12 % návratnosti vlastného imania. Dánske orgány spresňujú, že ročná horná hranica nebude môcť presiahnuť 10 % rozložených na tri roky.

| (238) | Dánske orgány zaslali Komisii analýzu, ktorá empiricky dokazuje, aký bol údajne vplyv tohto mechanizmu vrátenia platieb na obdobie rokov 2004 – 2008, ako sa uvádza v tabuľke:



















  Činnosti v rámci služieb vo verejnom záujme (mil. DKK) | Výsledok pred zdanením | Primeraný zisk (návratnosť vl. imania pred zdanením 6 %) | Hrubá suma vrátených platieb | Odhad vlastného imania | Osobokilometre (oskm) | Náklady na osobokilometer (DKK/km) | Rozdiel v nákladoch na osobokilometer (4 roky) | Zvýšenie efektívnosti DSB‘ | Zvýšenie počtu osobokilometrov | Celkové zvýšenie efektívnosti DSB | Vrátené platby – suma čistého zníženia | Výsledok DSB | Návratnosť vl. imania po uplatnení mechanizmu vrátenia (%) | Priemerná návratnosť vlastného imania po vrátení (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Dánske orgány zaslali Komisii analýzu, ktorá empiricky dokazuje, aký bol údajne vplyv tohto mechanizmu vrátenia platieb na obdobie rokov 2004 – 2008, ako sa uvádza v tabuľke:

Činnosti v rámci služieb vo verejnom záujme (mil. DKK)

Výsledok pred zdanením

Primeraný zisk (návratnosť vl. imania pred zdanením 6 %)

Hrubá suma vrátených platieb

Odhad vlastného imania

Osobokilometre (oskm)

Náklady na osobokilometer (DKK/km)

Rozdiel v nákladoch na osobokilometer (4 roky)

Zvýšenie efektívnosti DSB‘

Zvýšenie počtu osobokilometrov

Celkové zvýšenie efektívnosti DSB

Vrátené platby – suma čistého zníženia

Výsledok DSB

Návratnosť vl. imania po uplatnení mechanizmu vrátenia (%)

Priemerná návratnosť vlastného imania po vrátení (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Uplatňovanie mechanizmu vrátenia preto údajne viedlo k návratnosti vlastného imania DSB za obdobie rokov 2004 – 2008 v rozmedzí od 8,8 % do 11,9 %. |
| --- | --- |

(239)

Uplatňovanie mechanizmu vrátenia preto údajne viedlo k návratnosti vlastného imania DSB za obdobie rokov 2004 – 2008 v rozmedzí od 8,8 % do 11,9 %.

| (240) | Kvôli pravidlu 10 % v priemere za 3 roky, ktoré sa v roku 2006 prekročilo o 0,2 %, by mechanizmus vrátenia platieb viedol k zníženiu platby na úroveň 38 miliónov DKK za tento rozpočtový rok. |
| --- | --- |

(240)

Kvôli pravidlu 10 % v priemere za 3 roky, ktoré sa v roku 2006 prekročilo o 0,2 %, by mechanizmus vrátenia platieb viedol k zníženiu platby na úroveň 38 miliónov DKK za tento rozpočtový rok.

| (241) | Dánsko pripomína, že oslobodenie od dane zo mzdy je odteraz zrušené. |
| --- | --- |

(241)

Dánsko pripomína, že oslobodenie od dane zo mzdy je odteraz zrušené.

| (242) | Podľa dánskych orgánov neprinieslo toto oslobodenie od dane žiadnu výhodu podnikom vrátane DSB. Oslobodenie od dane sa zohľadnilo v zmluve a zároveň vo verejných súťažiach týkajúcich sa zmlúv o doprave atď. tak, aby sa so všetkými predkladateľmi ponúk zaobchádzalo rovnako. |
| --- | --- |

(242)

Podľa dánskych orgánov neprinieslo toto oslobodenie od dane žiadnu výhodu podnikom vrátane DSB. Oslobodenie od dane sa zohľadnilo v zmluve a zároveň vo verejných súťažiach týkajúcich sa zmlúv o doprave atď. tak, aby sa so všetkými predkladateľmi ponúk zaobchádzalo rovnako.

| (243) | Pokiaľ ide o prípadnú úhradu podniku DSB následkom toho, že podlieha dani zo mzdy, dánske orgány upozorňujú, že zmluvné platby vyplácané podniku DSB sa spočiatku vypočítali podľa zásady, že DSB nemusí platiť daň zo mzdy. Úhrada sa následne „znížila“ o túto sumu. Od chvíle, keď DSB začal podliehať dani zo mzdy, prestal platiť základ na výpočet úhrady a DSB sa vyplatila úhrada, aby sa prihliadlo na túto úpravu výpočtových parametrov. Táto úhrada predstavuje približne 80 miliónov DKK ročne a týka sa iba činností služieb vo verejnom záujme podniku DSB. |
| --- | --- |

(243)

Pokiaľ ide o prípadnú úhradu podniku DSB následkom toho, že podlieha dani zo mzdy, dánske orgány upozorňujú, že zmluvné platby vyplácané podniku DSB sa spočiatku vypočítali podľa zásady, že DSB nemusí platiť daň zo mzdy. Úhrada sa následne „znížila“ o túto sumu. Od chvíle, keď DSB začal podliehať dani zo mzdy, prestal platiť základ na výpočet úhrady a DSB sa vyplatila úhrada, aby sa prihliadlo na túto úpravu výpočtových parametrov. Táto úhrada predstavuje približne 80 miliónov DKK ročne a týka sa iba činností služieb vo verejnom záujme podniku DSB.

| (244) | Podľa Dánska oslobodenie od dane zo mzdy a následné zrušenie uvedeného oslobodenia mali teda nulový vplyv na peňažné prostriedky DSB. |
| --- | --- |

(244)

Podľa Dánska oslobodenie od dane zo mzdy a následné zrušenie uvedeného oslobodenia mali teda nulový vplyv na peňažné prostriedky DSB.

8.   POSÚDENIE OPATRENÍ OBSIAHNUTÝCH V ZMLUVÁCH O DOPRAVNÝCH SLUŽBÁCH VO VEREJNOM ZÁUJME

8.1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

| (245) | Toto rozhodnutie sa vzťahuje na zlučiteľnosť zmlúv o dopravných službách vo verejnom záujme uzatvorených medzi dánskym ministerstvom dopravy a Danske Statsbaner s pravidlami štátnej pomoci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(245)

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na zlučiteľnosť zmlúv o dopravných službách vo verejnom záujme uzatvorených medzi dánskym ministerstvom dopravy a Danske Statsbaner s pravidlami štátnej pomoci Spoločenstva.

| (246) | Začatie konania 10. septembra 2008 a najmä pripomienky dánskych orgánov a pripomienky zainteresovaných strán umožnili Komisii spresniť rozsah a oblasť pôsobnosti uvedených zmlúv, pravidlá určenia náhrad za služby vo verejnom záujme a všetky okolnosti, ktoré mohli viesť k vyplateniu nadmernej náhrady podniku Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(246)

Začatie konania 10. septembra 2008 a najmä pripomienky dánskych orgánov a pripomienky zainteresovaných strán umožnili Komisii spresniť rozsah a oblasť pôsobnosti uvedených zmlúv, pravidlá určenia náhrad za služby vo verejnom záujme a všetky okolnosti, ktoré mohli viesť k vyplateniu nadmernej náhrady podniku Danske Statsbaner.

| (247) | Na základe toho Komisia identifikovala štyri zmluvy o službách vo verejnom záujme vzťahujúce sa na obdobia rokov 2000 – 2004 a 2005 – 2014 a týkajúce sa dopravných služieb poskytovaných na hlavných, regionálnych a lokálnych tratiach, ktoré môžu obsahovať prvky štátnej pomoci (pozri odôvodnenia 28, 46, 50 a 69). K tomu treba pripočítať aj doplňujúce zmluvy, ktoré sa uzatvorili s cieľom vyriešiť omeškania s dodávkami železničných vozidiel (pozri odôvodnenie 114). |
| --- | --- |

(247)

Na základe toho Komisia identifikovala štyri zmluvy o službách vo verejnom záujme vzťahujúce sa na obdobia rokov 2000 – 2004 a 2005 – 2014 a týkajúce sa dopravných služieb poskytovaných na hlavných, regionálnych a lokálnych tratiach, ktoré môžu obsahovať prvky štátnej pomoci (pozri odôvodnenia 28, 46, 50 a 69). K tomu treba pripočítať aj doplňujúce zmluvy, ktoré sa uzatvorili s cieľom vyriešiť omeškania s dodávkami železničných vozidiel (pozri odôvodnenie 114).

| (248) | Komisia v tomto smere zdôrazňuje, že zainteresované strany zaslali svoje pripomienky k jednotlivým bodom diskusií a k pochybnostiam, ktoré Komisia vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania, a to pre tieto zmluvy ako celok. |
| --- | --- |

(248)

Komisia v tomto smere zdôrazňuje, že zainteresované strany zaslali svoje pripomienky k jednotlivým bodom diskusií a k pochybnostiam, ktoré Komisia vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania, a to pre tieto zmluvy ako celok.

| (249) | Komisia zároveň skúma vplyv ďalších opatrení daňovej povahy na zlučiteľnosť uvedených úhrad za služby vo verejnom záujme (33). |
| --- | --- |

(249)

Komisia zároveň skúma vplyv ďalších opatrení daňovej povahy na zlučiteľnosť uvedených úhrad za služby vo verejnom záujme (33).

8.2.   EXISTENCIA POMOCI

| (250) | Podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie „ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(250)

Podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie „ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

8.2.1.   ŠTÁTNE PROSTRIEDKY

| (251) | V zmluve o službách vo verejnom záujme sa ustanovuje vyplácanie úhrady za plnenie zmluvy o službách vo verejnom záujme v prospech DSB z rozpočtu dánskeho štátu. Táto úhrada sa teda vypláca zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(251)

V zmluve o službách vo verejnom záujme sa ustanovuje vyplácanie úhrady za plnenie zmluvy o službách vo verejnom záujme v prospech DSB z rozpočtu dánskeho štátu. Táto úhrada sa teda vypláca zo štátnych prostriedkov.

8.2.2.   SELEKTÍVNOSŤ

| (252) | DSB, ktorý je podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je príjemcom úhrad za služby vo verejnom záujme stanovených v zmluvách. Opatrenie je teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(252)

DSB, ktorý je podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je príjemcom úhrad za služby vo verejnom záujme stanovených v zmluvách. Opatrenie je teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.2.3.   HOSPODÁRSKA VÝHODA

| (253) | Podľa Súdneho dvora podnik nezískava hospodársku výhodu vtedy, keď úhrada za služby vo verejnom záujme spĺňa štyri kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark. Preto je potrebné preskúmať, či zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskou vládou a DSB kumulatívne spĺňajú štyri zmienené kritériá. |
| --- | --- |

(253)

Podľa Súdneho dvora podnik nezískava hospodársku výhodu vtedy, keď úhrada za služby vo verejnom záujme spĺňa štyri kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark. Preto je potrebné preskúmať, či zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskou vládou a DSB kumulatívne spĺňajú štyri zmienené kritériá.

| (254) | Keďže sú kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark kumulatívne, na overenie, či skúmané opatrenia poskytujú selektívnu výhodu, stačí overiť nesplnenie jedného z týchto kritérií. Z dôvodu jasnosti a s ohľadom na osobitosti zmluvy preto Komisia predovšetkým preskúma, či v tomto prípade ide skutočne o podnik, ktorému sa uložili úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a ktorý z tohto dôvodu dostáva úhradu stanovenú na objektívnom a transparentnom základe (dve prvé kritériá rozsudku vo veci Altmark), aby následne preskúmala konkrétne to, či sa výber tohto podniku uskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania alebo, v opačnom prípade, či sa náhrada, ktorá sa mu na tento účel poskytla, určila na základe analýzy nákladov priemerného, dobre riadeného podniku (štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark). |
| --- | --- |

(254)

Keďže sú kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark kumulatívne, na overenie, či skúmané opatrenia poskytujú selektívnu výhodu, stačí overiť nesplnenie jedného z týchto kritérií. Z dôvodu jasnosti a s ohľadom na osobitosti zmluvy preto Komisia predovšetkým preskúma, či v tomto prípade ide skutočne o podnik, ktorému sa uložili úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a ktorý z tohto dôvodu dostáva úhradu stanovenú na objektívnom a transparentnom základe (dve prvé kritériá rozsudku vo veci Altmark), aby následne preskúmala konkrétne to, či sa výber tohto podniku uskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania alebo, v opačnom prípade, či sa náhrada, ktorá sa mu na tento účel poskytla, určila na základe analýzy nákladov priemerného, dobre riadeného podniku (štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark).

| (255) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia konštatovala, že DSB bol skutočne poverený plnením jasne vymedzených úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a že prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark je teda splnené. |
| --- | --- |

(255)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia konštatovala, že DSB bol skutočne poverený plnením jasne vymedzených úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a že prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark je teda splnené.

| (256) | Aj keď Komisia nevyjadrila pochybnosti týkajúce sa tohto kritéria, DKT spochybnil jej úvahu vzhľadom na to, že Komisia mala preveriť zásadu nutnosti a proporcionality poslania služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(256)

Aj keď Komisia nevyjadrila pochybnosti týkajúce sa tohto kritéria, DKT spochybnil jej úvahu vzhľadom na to, že Komisia mala preveriť zásadu nutnosti a proporcionality poslania služieb vo verejnom záujme.

| (257) | DKT je zároveň toho názoru, že splnenie zásady nutnosti by sa malo preskúmať v prípade každej jednej trate a splnenie zásady proporcionality by sa malo posúdiť z hľadiska možností výnosnosti každej jednej z príslušných tratí so zreteľom na obmedzenia a požiadavky stanovené orgánom. Na podporu svojej úvahy DKT uvádza ako príklad železničnú trať Kodaň – Århus, na ktorú sa vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme, hoci je podľa analýzy uskutočnenej samotným DKT údajne zisková. |
| --- | --- |

(257)

DKT je zároveň toho názoru, že splnenie zásady nutnosti by sa malo preskúmať v prípade každej jednej trate a splnenie zásady proporcionality by sa malo posúdiť z hľadiska možností výnosnosti každej jednej z príslušných tratí so zreteľom na obmedzenia a požiadavky stanovené orgánom. Na podporu svojej úvahy DKT uvádza ako príklad železničnú trať Kodaň – Århus, na ktorú sa vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme, hoci je podľa analýzy uskutočnenej samotným DKT údajne zisková.

| (258) | Dánske orgány vyvrátili tieto argumenty a výpočty uskutočnené podnikom DKT, ktoré sa týkajú železničnej trate Kodaň – Århus, pričom spresňujú, že tieto výpočty nie sú dostatočne podrobné a nezodpovedajú údajom, ktoré majú k dispozícii. Podľa dánskych orgánov je uvedená trať údajne stratová. |
| --- | --- |

(258)

Dánske orgány vyvrátili tieto argumenty a výpočty uskutočnené podnikom DKT, ktoré sa týkajú železničnej trate Kodaň – Århus, pričom spresňujú, že tieto výpočty nie sú dostatočne podrobné a nezodpovedajú údajom, ktoré majú k dispozícii. Podľa dánskych orgánov je uvedená trať údajne stratová.

| (259) | Komisia pripomína, že v sektore pozemnej osobnej dopravy sa potreba služieb z hľadiska všeobecného hospodárskeho záujmu musí posudzovať podľa článku 93 ZFEÚ a právnych predpisov, v tomto prípade do 3. decembra 2009 nariadenia (EHS) č. 1191/69 a potom nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(259)

Komisia pripomína, že v sektore pozemnej osobnej dopravy sa potreba služieb z hľadiska všeobecného hospodárskeho záujmu musí posudzovať podľa článku 93 ZFEÚ a právnych predpisov, v tomto prípade do 3. decembra 2009 nariadenia (EHS) č. 1191/69 a potom nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (260) | V článku 1 ods. 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa ustanovuje:
  „na zabezpečenie primeraných dopravných služieb, ktoré zohľadňujú sociálne a ekologické faktory a plánovanie mesta a krajiny alebo pri možnosti ponuky určitého cestovného pre určité kategórie cestujúcich, môžu príslušné orgány členských štátov uzavrieť zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme s dopravnými podnikmi“. |
| --- | --- |

(260)

V článku 1 ods. 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa ustanovuje:

„na zabezpečenie primeraných dopravných služieb, ktoré zohľadňujú sociálne a ekologické faktory a plánovanie mesta a krajiny alebo pri možnosti ponuky určitého cestovného pre určité kategórie cestujúcich, môžu príslušné orgány členských štátov uzavrieť zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme s dopravnými podnikmi“.

| (261) | Článkom 14 ods. 1 uvedeného nariadenia sa vymedzil obsah a charakteristiky zmlúv o službách vo verejnom záujme – normy nepretržitosti, pravidelnosti, kapacity a kvality, ceny a určené podmienky. |
| --- | --- |

(261)

Článkom 14 ods. 1 uvedeného nariadenia sa vymedzil obsah a charakteristiky zmlúv o službách vo verejnom záujme – normy nepretržitosti, pravidelnosti, kapacity a kvality, ceny a určené podmienky.

| (262) | Úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú odteraz vymedzené v článku 2 písm. e) nariadenia (ES) č. 1370/2007 ako:
  „podmienka vymedzená alebo určená príslušným orgánom s cieľom zaručiť také služby vo verejnom záujme v osobnej doprave, ktoré by poskytovateľ, ak by zohľadňoval svoj obchodný záujem, neposkytoval alebo neposkytoval v rovnakom rozsahu alebo za rovnakých podmienok bez odmeny“. |
| --- | --- |

(262)

Úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú odteraz vymedzené v článku 2 písm. e) nariadenia (ES) č. 1370/2007 ako:

„podmienka vymedzená alebo určená príslušným orgánom s cieľom zaručiť také služby vo verejnom záujme v osobnej doprave, ktoré by poskytovateľ, ak by zohľadňoval svoj obchodný záujem, neposkytoval alebo neposkytoval v rovnakom rozsahu alebo za rovnakých podmienok bez odmeny“.

| (263) | Komisia tiež zdôrazňuje, že platné osobitné právne predpisy nijako neobmedzujú možnosť zveriť podniku poslanie služieb zahŕňajúce všetky trate s cieľom vytvoriť súvislý dopravný systém, najmä v snahe umožniť určitú nepretržitosť dopravy. Nie je stanovené žiadne kritérium týkajúce sa výnosnosti alebo nevýnosnosti jednotlivých príslušných tratí. Táto možnosť nie je napokon obmedzená ani existenciou porovnateľných dopravných služieb, ako usúdil prvý sťažovateľ v osobitnom prípade trate Kodaň – Ystad. |
| --- | --- |

(263)

Komisia tiež zdôrazňuje, že platné osobitné právne predpisy nijako neobmedzujú možnosť zveriť podniku poslanie služieb zahŕňajúce všetky trate s cieľom vytvoriť súvislý dopravný systém, najmä v snahe umožniť určitú nepretržitosť dopravy. Nie je stanovené žiadne kritérium týkajúce sa výnosnosti alebo nevýnosnosti jednotlivých príslušných tratí. Táto možnosť nie je napokon obmedzená ani existenciou porovnateľných dopravných služieb, ako usúdil prvý sťažovateľ v osobitnom prípade trate Kodaň – Ystad.

| (264) | Komisia sa tiež domnieva, že argumenty DKT týkajúce sa iných spôsobov dopravy nie sú relevantné, pretože zákonodarca stanovil pre každý z týchto spôsobov odlišné pravidlá, ktoré možno vysvetliť najmä odlišnou mierou otvorenia sa trhu hospodárskej súťaži a odlišnými charakteristikami užívateľa a verejnej moci. |
| --- | --- |

(264)

Komisia sa tiež domnieva, že argumenty DKT týkajúce sa iných spôsobov dopravy nie sú relevantné, pretože zákonodarca stanovil pre každý z týchto spôsobov odlišné pravidlá, ktoré možno vysvetliť najmä odlišnou mierou otvorenia sa trhu hospodárskej súťaži a odlišnými charakteristikami užívateľa a verejnej moci.

| (265) | Napokon skutočnosť, že sa dopravné služby vzťahujú na cezhraničné alebo medzinárodné spojenie, nemôže ohroziť možnosť ich poskytovania v rámci poslania služieb vo verejnom záujme. Komisia v tejto súvislosti zdôrazňuje, že aj v sektoroch, ktoré sú plne otvorené hospodárskej súťaži, existujú všeobecne prospešné služby pre medzinárodné spojenia (34). |
| --- | --- |

(265)

Napokon skutočnosť, že sa dopravné služby vzťahujú na cezhraničné alebo medzinárodné spojenie, nemôže ohroziť možnosť ich poskytovania v rámci poslania služieb vo verejnom záujme. Komisia v tejto súvislosti zdôrazňuje, že aj v sektoroch, ktoré sú plne otvorené hospodárskej súťaži, existujú všeobecne prospešné služby pre medzinárodné spojenia (34).

| (266) | Komisia sa preto domnieva, že Dánsko sa nedopustilo zjavného omylu v posúdení, keď do zmluvy o službách vo verejnom záujme zahŕňa jednu alebo niekoľko výnosných tratí, pokiaľ sa tieto trate začleňujú do súvislého dopravného systému, a to bez toho, aby bola dotknutá existencia takýchto tratí, čo Dánsko v danom prípade popiera. Komisia zároveň uvádza, že ak mala byť trať tohto systému výnosná, na tieto príjmy treba prihliadať pri celkovom výpočte nákladov a výnosov spojených s uvedenými službami a na účely určenia výšky úhrady. Z toho vyplýva, že výsledky ziskovej trate by nakoniec viedli k zníženiu o rovnakú sumu finančnej úhrady nevyhnutnej na prevádzku ostatných výnosných tratí tohto systému. Keďže nebolo presnými pravidlami stanovené inak, členský štát má voľnosť, pokiaľ ide o posúdenie rozsahu poslania služieb vo verejnom záujme, ktoré si želá zveriť podniku, aby mohol vytvoriť dostatočný dopravný systém. |
| --- | --- |

(266)

Komisia sa preto domnieva, že Dánsko sa nedopustilo zjavného omylu v posúdení, keď do zmluvy o službách vo verejnom záujme zahŕňa jednu alebo niekoľko výnosných tratí, pokiaľ sa tieto trate začleňujú do súvislého dopravného systému, a to bez toho, aby bola dotknutá existencia takýchto tratí, čo Dánsko v danom prípade popiera. Komisia zároveň uvádza, že ak mala byť trať tohto systému výnosná, na tieto príjmy treba prihliadať pri celkovom výpočte nákladov a výnosov spojených s uvedenými službami a na účely určenia výšky úhrady. Z toho vyplýva, že výsledky ziskovej trate by nakoniec viedli k zníženiu o rovnakú sumu finančnej úhrady nevyhnutnej na prevádzku ostatných výnosných tratí tohto systému. Keďže nebolo presnými pravidlami stanovené inak, členský štát má voľnosť, pokiaľ ide o posúdenie rozsahu poslania služieb vo verejnom záujme, ktoré si želá zveriť podniku, aby mohol vytvoriť dostatočný dopravný systém.

| (267) | Komisia sa domnieva, že predchádzajúce posúdenia podporuje ustálená judikatúra, podľa ktorej:
  „Pokiaľ ide o príslušnosť vo veci určenia povahy a rozsahu pôsobnosti poslania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle zmluvy a o mieru kontroly, ktorú musia v tejto súvislosti vykonávať inštitúcie Spoločenstva, z judikatúry Súdu prvého stupňa vyplýva [...], že členské štáty majú širokú právomoc, čo sa týka vymedzenia toho, čo považujú za služby všeobecného hospodárskeho záujmu a že vymedzenie týchto služieb Komisiou môže Komisia spochybniť iba v prípade zjavného omylu.“ (35). |
| --- | --- |

(267)

Komisia sa domnieva, že predchádzajúce posúdenia podporuje ustálená judikatúra, podľa ktorej:

„Pokiaľ ide o príslušnosť vo veci určenia povahy a rozsahu pôsobnosti poslania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle zmluvy a o mieru kontroly, ktorú musia v tejto súvislosti vykonávať inštitúcie Spoločenstva, z judikatúry Súdu prvého stupňa vyplýva [...], že členské štáty majú širokú právomoc, čo sa týka vymedzenia toho, čo považujú za služby všeobecného hospodárskeho záujmu a že vymedzenie týchto služieb Komisiou môže Komisia spochybniť iba v prípade zjavného omylu.“ (35).

| (268) | Úloha Komisie sa preto obmedzuje na kontrolu toho, či sa Dánsko nedopustilo zjavného omylu v posúdení tým, že určilo rozsah poslania služieb vo verejnom záujme ustanovené v uvedených zmluvách. |
| --- | --- |

(268)

Úloha Komisie sa preto obmedzuje na kontrolu toho, či sa Dánsko nedopustilo zjavného omylu v posúdení tým, že určilo rozsah poslania služieb vo verejnom záujme ustanovené v uvedených zmluvách.

| (269) | V dôsledku toho Komisia trvá na tom, že z právneho základu vnútroštátneho zmluvného práva, t. j. dánskeho zákona o železničnej doprave, vyplýva, že DSB je poverený poskytovaním služieb vo verejnom záujme na základe zmlúv dojednaných s dánskym ministerstvom dopravy. Pripomína, že zmluvy podrobne vymedzujú záväzky DSB, pokiaľ ide o trate, na ktorých má zabezpečovať dopravné spojenie, presnosť, kvalitu a frekvenciu vlakových služieb, ktoré sa majú poskytovať, a to na obdobie určité (keďže zmluvy sa uzatvárajú na obdobie rokov 2000 – 2004 a na obdobie rokov 2005 – 2014). |
| --- | --- |

(269)

V dôsledku toho Komisia trvá na tom, že z právneho základu vnútroštátneho zmluvného práva, t. j. dánskeho zákona o železničnej doprave, vyplýva, že DSB je poverený poskytovaním služieb vo verejnom záujme na základe zmlúv dojednaných s dánskym ministerstvom dopravy. Pripomína, že zmluvy podrobne vymedzujú záväzky DSB, pokiaľ ide o trate, na ktorých má zabezpečovať dopravné spojenie, presnosť, kvalitu a frekvenciu vlakových služieb, ktoré sa majú poskytovať, a to na obdobie určité (keďže zmluvy sa uzatvárajú na obdobie rokov 2000 – 2004 a na obdobie rokov 2005 – 2014).

| (270) | Komisia zdôrazňuje, že Dánsko preukázalo, že cieľom uvedených zmlúv o službách vo verejnom záujme bolo vytvoriť súvislý a rozsiahly dopravný systém zabezpečujúci kvalitné služby pre cestujúcich, ktoré spĺňajú ciele dopravného spojenia územia. |
| --- | --- |

(270)

Komisia zdôrazňuje, že Dánsko preukázalo, že cieľom uvedených zmlúv o službách vo verejnom záujme bolo vytvoriť súvislý a rozsiahly dopravný systém zabezpečujúci kvalitné služby pre cestujúcich, ktoré spĺňajú ciele dopravného spojenia územia.

| (271) | Pokiaľ ide o osobitný prípad spojenia Kodaň – Ystad, Komisia poznamenáva, že dánske orgány tiež objasnili okolnosti a jednotlivé etapy, ktoré viedli k jej začleneniu do dopravného systému, na ktorý sa vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány totiž vysvetlili, ako sa táto trať postupne prevádzkovala do roku 2002 ako „činnosť voľnej prepravy“ do roku 2002, potom do 31. decembra 2004 ako „preprava v rámci služieb vo verejnom záujme“, ale bez dodatočnej úhrady, a napokon bola zahrnutá do zmluvy o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014 (pozri v tejto súvislosti odôvodnenie 122). Zdôrazňujú, že táto trať bola stratová, keď sa prevádzkovala v režime „voľnej prepravy“, a že do roku 2005 sa na prevádzku tejto trate nevyplatili žiadne verejné prostriedky. |
| --- | --- |

(271)

Pokiaľ ide o osobitný prípad spojenia Kodaň – Ystad, Komisia poznamenáva, že dánske orgány tiež objasnili okolnosti a jednotlivé etapy, ktoré viedli k jej začleneniu do dopravného systému, na ktorý sa vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány totiž vysvetlili, ako sa táto trať postupne prevádzkovala do roku 2002 ako „činnosť voľnej prepravy“ do roku 2002, potom do 31. decembra 2004 ako „preprava v rámci služieb vo verejnom záujme“, ale bez dodatočnej úhrady, a napokon bola zahrnutá do zmluvy o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014 (pozri v tejto súvislosti odôvodnenie 122). Zdôrazňujú, že táto trať bola stratová, keď sa prevádzkovala v režime „voľnej prepravy“, a že do roku 2005 sa na prevádzku tejto trate nevyplatili žiadne verejné prostriedky.

| (272) | Komisia tiež berie na vedomie cieľ dánskych orgánov spojiť ostrov Bornholm nielen s Kodaňou, ale aj so zvyškom dánskeho územia – ako to potvrdzuje ponuka taríf podporujúca najmä spojenia medzi Jutlandom a Bornholmom (DSB Orange). Dánske orgány okrem toho usúdili, že existencia železničných služieb zohľadňuje určité osobitné záujmy, ktorým nevyhovujú existujúce autobusové služby, medzi ktoré patrí dopravné spojenie so susednými švédskymi mestami na vlakovej trase s tromi zastávkami v švédskych mestách Fosieby (Malmö), Svedala a Skurup. Toto dopravné spojenie zároveň zodpovedá snahe posilniť možnosti prístupu na ostrov Bornholm. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 263, Komisia zdôrazňuje, že toto spojenie prechádza cez zastávky a zahŕňa zastávky v druhom členskom štáte a nemôže spochybniť existenciu úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme alebo verejnoprospešných služieb. V tomto smere je predovšetkým potrebné prihliadať na záujem dánskych občanov na lepšie dopravné spojenie uvedených švédskych miest. |
| --- | --- |

(272)

Komisia tiež berie na vedomie cieľ dánskych orgánov spojiť ostrov Bornholm nielen s Kodaňou, ale aj so zvyškom dánskeho územia – ako to potvrdzuje ponuka taríf podporujúca najmä spojenia medzi Jutlandom a Bornholmom (DSB Orange). Dánske orgány okrem toho usúdili, že existencia železničných služieb zohľadňuje určité osobitné záujmy, ktorým nevyhovujú existujúce autobusové služby, medzi ktoré patrí dopravné spojenie so susednými švédskymi mestami na vlakovej trase s tromi zastávkami v švédskych mestách Fosieby (Malmö), Svedala a Skurup. Toto dopravné spojenie zároveň zodpovedá snahe posilniť možnosti prístupu na ostrov Bornholm. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 263, Komisia zdôrazňuje, že toto spojenie prechádza cez zastávky a zahŕňa zastávky v druhom členskom štáte a nemôže spochybniť existenciu úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme alebo verejnoprospešných služieb. V tomto smere je predovšetkým potrebné prihliadať na záujem dánskych občanov na lepšie dopravné spojenie uvedených švédskych miest.

| (273) | Tieto skutočnosti dopĺňajú skutočnosti vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania a utvrdzujú Komisiu v závere, že dánska vláda sa nedopustila zjavného omylu v posúdení tým, že trať Kodaň – Ystad začlenila do systému zmlúv o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(273)

Tieto skutočnosti dopĺňajú skutočnosti vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania a utvrdzujú Komisiu v závere, že dánska vláda sa nedopustila zjavného omylu v posúdení tým, že trať Kodaň – Ystad začlenila do systému zmlúv o službách vo verejnom záujme.

| (274) | Komisia celkovo potvrdzuje svoj pôvodný záver a usudzuje, že prvé kritérium vymedzené súdom v rozsudku vo veci Altmark je splnené. |
| --- | --- |

(274)

Komisia celkovo potvrdzuje svoj pôvodný záver a usudzuje, že prvé kritérium vymedzené súdom v rozsudku vo veci Altmark je splnené.

| (275) | Komisia zdôraznila v rozhodnutí o začatí konania, že výška úhrad vyplatených podniku DSB na účely splnenia predpísaných požiadaviek služieb vo verejnom záujme sa určila na základe desaťročného odhadovaného rozpočtu. Komisia mala v tomto štádiu k dispozícii iba desaťročný rozpočet na obdobie rokov 1999 – 2008. Preto vyjadrila pochybnosti o období rokov 2009 – 2014, na ktoré sa tiež vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(275)

Komisia zdôraznila v rozhodnutí o začatí konania, že výška úhrad vyplatených podniku DSB na účely splnenia predpísaných požiadaviek služieb vo verejnom záujme sa určila na základe desaťročného odhadovaného rozpočtu. Komisia mala v tomto štádiu k dispozícii iba desaťročný rozpočet na obdobie rokov 1999 – 2008. Preto vyjadrila pochybnosti o období rokov 2009 – 2014, na ktoré sa tiež vzťahujú zmluvy o službách vo verejnom záujme.

| (276) | Dánske orgány vo svojich pripomienkach objasnili parametre uplatniteľné na toto obdobie prostredníctvom desaťročného rozpočtu zostaveného na obdobie rokov 2005 – 2014, pripraveného so zreteľom na výhľady prevádzkového rozvoja DSB počas príslušného obdobia, ktorý odovzdali Komisii. Potvrdili tak, že úhrady pre jednotlivé zmluvy o službách vo verejnom záujme sa stanovili na základe predpokladaného rozpočtu na 10 rokov. |
| --- | --- |

(276)

Dánske orgány vo svojich pripomienkach objasnili parametre uplatniteľné na toto obdobie prostredníctvom desaťročného rozpočtu zostaveného na obdobie rokov 2005 – 2014, pripraveného so zreteľom na výhľady prevádzkového rozvoja DSB počas príslušného obdobia, ktorý odovzdali Komisii. Potvrdili tak, že úhrady pre jednotlivé zmluvy o službách vo verejnom záujme sa stanovili na základe predpokladaného rozpočtu na 10 rokov.

| (277) | DKT však poprel, že by tieto predpokladané rozpočty mohli spĺňať požiadavky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, pričom sa domnievajú, že nezohľadňujú dostatočne podrobne schválené parametre a že náhrady mali vychádzať z analýzy nákladov na jednotlivé trate. |
| --- | --- |

(277)

DKT však poprel, že by tieto predpokladané rozpočty mohli spĺňať požiadavky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, pričom sa domnievajú, že nezohľadňujú dostatočne podrobne schválené parametre a že náhrady mali vychádzať z analýzy nákladov na jednotlivé trate.

| (278) | Prvý rozpočet na obdobie rokov 1999 – 2008 bol zostavený na základe podrobnej výhľadovej hospodárskej analýzy podniku DSB. Bol navrhnutý ako základ pre prípravu zákona, ktorým sa DSB ustanovuje ako samostatný podnik (pozri odôvodnenie 8). Potom sa na jar v roku 1999 aktualizoval a predložil Komisii pre financie dánskeho parlamentu a bol schválený v rámci zákona č. 249 z 11. júna 1999. |
| --- | --- |

(278)

Prvý rozpočet na obdobie rokov 1999 – 2008 bol zostavený na základe podrobnej výhľadovej hospodárskej analýzy podniku DSB. Bol navrhnutý ako základ pre prípravu zákona, ktorým sa DSB ustanovuje ako samostatný podnik (pozri odôvodnenie 8). Potom sa na jar v roku 1999 aktualizoval a predložil Komisii pre financie dánskeho parlamentu a bol schválený v rámci zákona č. 249 z 11. júna 1999.

| (279) | Tento rozpočet bol založený najmä na týchto predpokladoch:






  — | zvýšenie ceny cestovných lístkov zodpovedajúce inflácii (index čistých cien), |
| --- | --- | --- |

(279)

Tento rozpočet bol založený najmä na týchto predpokladoch:

—

zvýšenie ceny cestovných lístkov zodpovedajúce inflácii (index čistých cien),

| — | priemerné zvýšenie produktivity o 2 % ročne, |
| --- | --- |

—

priemerné zvýšenie produktivity o 2 % ročne,

| — | ročná úroková miera 5 %, |
| --- | --- |

—

ročná úroková miera 5 %,

| — | návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %,

| — | investovanie do železničných vozidiel do výšky približne 10 miliárd DKK, |
| --- | --- |

—

investovanie do železničných vozidiel do výšky približne 10 miliárd DKK,

| — | miera produkcie (vlakové km) a miera odbytu (osobokilometre) spresnené v niekoľkých tabuľkách a v roku 1999 považované za východiskové miery: 41 miliónov vlakových km a 4 023 miliardy osobokilometrov v rámci regionálnej, medzimestskej a medzinárodnej dopravy a 15,6 miliónov vlakových km a 1 208 miliardy osobokilometrov v rámci prímestskej dopravy. |
| --- | --- |

—

miera produkcie (vlakové km) a miera odbytu (osobokilometre) spresnené v niekoľkých tabuľkách a v roku 1999 považované za východiskové miery: 41 miliónov vlakových km a 4 023 miliardy osobokilometrov v rámci regionálnej, medzimestskej a medzinárodnej dopravy a 15,6 miliónov vlakových km a 1 208 miliardy osobokilometrov v rámci prímestskej dopravy.

| (280) | Dánske orgány spresnili, že druhý rozpočet na obdobie rokov 2005 – 2014 bol zostavený na základe týchto údajov a predpokladov:






  — | celková ročná inflácia 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(280)

Dánske orgány spresnili, že druhý rozpočet na obdobie rokov 2005 – 2014 bol zostavený na základe týchto údajov a predpokladov:

—

celková ročná inflácia 2,5 %,

| — | zvýšenie ceny cestovných lístkov o 2,5 % zodpovedajúce inflácii, |
| --- | --- |

—

zvýšenie ceny cestovných lístkov o 2,5 % zodpovedajúce inflácii,

| — | priemerný rast produktivity o 2,5 % ročne, |
| --- | --- |

—

priemerný rast produktivity o 2,5 % ročne,

| — | ročná úroková miera 5,15 %, |
| --- | --- |

—

ročná úroková miera 5,15 %,

| — | návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnosť vlastného imania po zdanení 6 %,

| — | investovanie do železničných vozidiel do výšky približne 10 miliárd DKK, |
| --- | --- |

—

investovanie do železničných vozidiel do výšky približne 10 miliárd DKK,

| — | zvýšenie počtu najazdených kilometrov o približne 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšenie počtu najazdených kilometrov o približne 20 %,

| — | zvýšenie počtu cestujúcich o približne 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšenie počtu cestujúcich o približne 20 %,

| — | oslobodenie od dane zo mzdy, pokiaľ ide o zamestnancov DSB. |
| --- | --- |

—

oslobodenie od dane zo mzdy, pokiaľ ide o zamestnancov DSB.

| (281) | Komisia z týchto údajov usudzuje, že rozpočty sú založené na rozumných a dostatočne podrobných údajoch a predpokladoch umožňujúcich stanoviť parametre na výpočet platieb úhrady. Komisia okrem toho poznamenáva, že sa uskutočnili úpravy s cieľom zohľadniť úpravu výšky poplatkov v roku 2003 a že dánske ministerstvo dopravy vysvetlilo všetky tieto parametre v príslušných právnych predpisoch (36). Komisia okrem toho zdôrazňuje, že zmluvné platby sa stanovili vopred, pretože ich výška sa špecifikovala v zmluvách na ročnom základe na celé obdobie platnosti zmlúv. |
| --- | --- |

(281)

Komisia z týchto údajov usudzuje, že rozpočty sú založené na rozumných a dostatočne podrobných údajoch a predpokladoch umožňujúcich stanoviť parametre na výpočet platieb úhrady. Komisia okrem toho poznamenáva, že sa uskutočnili úpravy s cieľom zohľadniť úpravu výšky poplatkov v roku 2003 a že dánske ministerstvo dopravy vysvetlilo všetky tieto parametre v príslušných právnych predpisoch (36). Komisia okrem toho zdôrazňuje, že zmluvné platby sa stanovili vopred, pretože ich výška sa špecifikovala v zmluvách na ročnom základe na celé obdobie platnosti zmlúv.

| (282) | Ako sa už uviedlo, Komisia usudzuje, že v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme, ktorými sa ustanovuje systém dopravy pozostávajúci z niekoľkých vzájomne závislých tratí, členský štát nemusí nevyhnutne určiť výšku úhrad pre každú jednotlivú trať samostatne. Druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark vyžaduje od členského štátu, aby vopred vymedzil transparentným a objektívnym spôsobom parametre, ktoré umožnia stanoviť celkovú výšku platieb na úhradu záväzkov vyplývajúcich zo zmluvy ako celku. |
| --- | --- |

(282)

Ako sa už uviedlo, Komisia usudzuje, že v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme, ktorými sa ustanovuje systém dopravy pozostávajúci z niekoľkých vzájomne závislých tratí, členský štát nemusí nevyhnutne určiť výšku úhrad pre každú jednotlivú trať samostatne. Druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark vyžaduje od členského štátu, aby vopred vymedzil transparentným a objektívnym spôsobom parametre, ktoré umožnia stanoviť celkovú výšku platieb na úhradu záväzkov vyplývajúcich zo zmluvy ako celku.

| (283) | Komisia teda môže dospieť k záveru, že zmluvné platby sa vypočítali na základe parametrov vopred stanovených objektívnym a transparentným spôsobom a že je splnené aj druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(283)

Komisia teda môže dospieť k záveru, že zmluvné platby sa vypočítali na základe parametrov vopred stanovených objektívnym a transparentným spôsobom a že je splnené aj druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark.

| (284) | Zmluva o službách vo verejnom záujme nebola predmetom verejnej súťaže. Preto je potrebné určiť, či je výška úhrad stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto úloh vznikli priemernému, dobre spravovanému podniku primerane vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť príslušné požiadavky na služby vo verejnom záujme, so zohľadnením súvisiacich príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto úloh. |
| --- | --- |

(284)

Zmluva o službách vo verejnom záujme nebola predmetom verejnej súťaže. Preto je potrebné určiť, či je výška úhrad stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto úloh vznikli priemernému, dobre spravovanému podniku primerane vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť príslušné požiadavky na služby vo verejnom záujme, so zohľadnením súvisiacich príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto úloh.

| (285) | Dánsko sa domnieva, že toto kritérium je splnené, a zaslalo pripomienky, aby vyvrátilo pochybnosti Komisie, pokiaľ ide o metodiku použitú na stanovenie výšky zmluvných platieb a celkovej úhrady za poslanie služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(285)

Dánsko sa domnieva, že toto kritérium je splnené, a zaslalo pripomienky, aby vyvrátilo pochybnosti Komisie, pokiaľ ide o metodiku použitú na stanovenie výšky zmluvných platieb a celkovej úhrady za poslanie služieb vo verejnom záujme.

| (286) | Dánske orgány totiž upozornili na to, že ustanovenie DSB ako podniku nezávislého od štátu bolo spojené s podrobnou hospodárskou analýzou (Bernsteinova správa) a opatreniami na posilnenie efektívnosti a produktivity podniku. Okrem toho ciele zvýšenia efektívnosti sa zahrnuli do desaťročných rozpočtov, na základe ktorých sa vypočítali zmluvné platby. Dánske orgány upozorňujú, že cieľ dosiahnuť návratnosť vlastného imania 6 % predstavuje primeraný zisk. Schválená stratégia stanovenia výšky úhrad teda podľa nich vychádza z celkového posúdenia dostupných údajov a predvídania zvýšenia efektívnosti v súlade so zásadami trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(286)

Dánske orgány totiž upozornili na to, že ustanovenie DSB ako podniku nezávislého od štátu bolo spojené s podrobnou hospodárskou analýzou (Bernsteinova správa) a opatreniami na posilnenie efektívnosti a produktivity podniku. Okrem toho ciele zvýšenia efektívnosti sa zahrnuli do desaťročných rozpočtov, na základe ktorých sa vypočítali zmluvné platby. Dánske orgány upozorňujú, že cieľ dosiahnuť návratnosť vlastného imania 6 % predstavuje primeraný zisk. Schválená stratégia stanovenia výšky úhrad teda podľa nich vychádza z celkového posúdenia dostupných údajov a predvídania zvýšenia efektívnosti v súlade so zásadami trhového hospodárstva.

| (287) | Okrem toho dánske orgány spočiatku poskytli údaje na porovnanie (ukazovatele) s inými železničnými podnikmi. Pripomienky Dánska predložené v rámci konania sa naproti tomu zameriavali na ťažkosti s uskutočňovaním porovnaní medzi finančnou výkonnosťou vnútroštátnych a európskych železničných prevádzkovateľov. Tieto ťažkosti je potrebné pripísať charakteristikám týchto podnikov a príslušných trhov a tomu, že nie je možné porovnať účtovné a finančné údaje osobitne v železničnom sektore. |
| --- | --- |

(287)

Okrem toho dánske orgány spočiatku poskytli údaje na porovnanie (ukazovatele) s inými železničnými podnikmi. Pripomienky Dánska predložené v rámci konania sa naproti tomu zameriavali na ťažkosti s uskutočňovaním porovnaní medzi finančnou výkonnosťou vnútroštátnych a európskych železničných prevádzkovateľov. Tieto ťažkosti je potrebné pripísať charakteristikám týchto podnikov a príslušných trhov a tomu, že nie je možné porovnať účtovné a finančné údaje osobitne v železničnom sektore.

| (288) | DKT okrem toho upozornil, že dcérsky podnik DSB sa mohol zúčastniť na verejných súťažiach, keďže ponúkal služby za nižšie náklady v porovnaní so službami, ktoré sa DSB zaviazal poskytovať v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány trvali na tom, že DSB a jeho dcérsky podnik DSB First nebolo možné porovnať, pretože obe spoločnosti majú odlišné charakteristiky a nákladové štruktúry (zamestnanci, vozový park, obchodné postupy). |
| --- | --- |

(288)

DKT okrem toho upozornil, že dcérsky podnik DSB sa mohol zúčastniť na verejných súťažiach, keďže ponúkal služby za nižšie náklady v porovnaní so službami, ktoré sa DSB zaviazal poskytovať v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány trvali na tom, že DSB a jeho dcérsky podnik DSB First nebolo možné porovnať, pretože obe spoločnosti majú odlišné charakteristiky a nákladové štruktúry (zamestnanci, vozový park, obchodné postupy).

| (289) | Komisia uznáva, že dánske ministerstvo dopravy prijalo opatrenia – finančné štúdie a štrukturálne opatrenia na reštrukturalizáciu – s cieľom zriadiť DSB ako samostatný efektívny podnik. Zároveň berie na vedomie ciele kvantifikované v oblasti návratnosti vlastného imania a rastu produktivity. |
| --- | --- |

(289)

Komisia uznáva, že dánske ministerstvo dopravy prijalo opatrenia – finančné štúdie a štrukturálne opatrenia na reštrukturalizáciu – s cieľom zriadiť DSB ako samostatný efektívny podnik. Zároveň berie na vedomie ciele kvantifikované v oblasti návratnosti vlastného imania a rastu produktivity.

| (290) | Komisia tiež zdôrazňuje slabú porovnateľnosť podnikov v sektore uznávanú tak dánskymi orgánmi, ako aj podnikom DKT, ktorá neumožňuje porovnať ukazovatele výkonnosti DSB s ukazovateľmi iných prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(290)

Komisia tiež zdôrazňuje slabú porovnateľnosť podnikov v sektore uznávanú tak dánskymi orgánmi, ako aj podnikom DKT, ktorá neumožňuje porovnať ukazovatele výkonnosti DSB s ukazovateľmi iných prevádzkovateľov.

| (291) | Komisia sa ďalej domnieva, že spomenutý príklad výkonnosti dcérskeho podniku DSB First naznačuje, že DSB mal možnosť dosiahnuť dlhodobé zvýšenie produktivity pri uplatnení všetkých alebo časti opatrení, ktoré uskutočnil DSB First, aby znížil svoje náklady. |
| --- | --- |

(291)

Komisia sa ďalej domnieva, že spomenutý príklad výkonnosti dcérskeho podniku DSB First naznačuje, že DSB mal možnosť dosiahnuť dlhodobé zvýšenie produktivity pri uplatnení všetkých alebo časti opatrení, ktoré uskutočnil DSB First, aby znížil svoje náklady.

| (292) | Z toho vyplýva, že Komisia nemôže s istotou usudzovať, že náhrada poskytnutá DSB sa skutočne určila na základe analýzy skutočných nákladov priemerného, dobre spravovaného podniku primerane vybaveného dopravnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(292)

Z toho vyplýva, že Komisia nemôže s istotou usudzovať, že náhrada poskytnutá DSB sa skutočne určila na základe analýzy skutočných nákladov priemerného, dobre spravovaného podniku primerane vybaveného dopravnými prostriedkami.

| (293) | Za týchto okolností Komisia konštatuje, že štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark nie je splnené. |
| --- | --- |

(293)

Za týchto okolností Komisia konštatuje, že štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark nie je splnené.

| (294) | Keďže kritériá, ktoré súd stanovil v rozsudku vo veci Altmark, sa musia posúdiť kumulatívne, je potrebné preskúmať tretie kritérium a v tomto štádiu úvahy overiť neexistenciu nadmernej úhrady. Komisia sa preto domnieva, že prostredníctvom úhrady sa podniku DSB mohla udeliť hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(294)

Keďže kritériá, ktoré súd stanovil v rozsudku vo veci Altmark, sa musia posúdiť kumulatívne, je potrebné preskúmať tretie kritérium a v tomto štádiu úvahy overiť neexistenciu nadmernej úhrady. Komisia sa preto domnieva, že prostredníctvom úhrady sa podniku DSB mohla udeliť hospodárska výhoda.

8.2.4.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A OVPLYVNENIE OBCHODU MEDZI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI

| (295) | Hospodárska výhoda sa poskytuje dopravnému podniku, ktorý je činný v železničnej doprave v Dánsku, ale aj v susedných krajinách. V Dánsku sú trhy železničnej osobnej dopravy otvorené hospodárskej súťaži. Finančná podpora preto narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(295)

Hospodárska výhoda sa poskytuje dopravnému podniku, ktorý je činný v železničnej doprave v Dánsku, ale aj v susedných krajinách. V Dánsku sú trhy železničnej osobnej dopravy otvorené hospodárskej súťaži. Finančná podpora preto narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže.

| (296) | Ako súd uviedol vo svojom rozsudku vo veci Altmark, viaceré členské štáty okrem toho otvorili svoj vnútroštátny trh, medzi nimi niektoré krajiny susediace s Dánskom ako Švédsko a Nemecko. Etablované, ale aj nedávno vzniknuté hospodárske subjekty v týchto krajinách sú činné vo viacerých členských krajinách Spoločenstva. Pomoc poskytnutá dánskemu železničnému podniku môže teda ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ktoré už otvorili železničnú osobnú dopravu hospodárskej súťaži alebo ktorých podniky pôsobia na vnútroštátnych trhoch otvorených hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(296)

Ako súd uviedol vo svojom rozsudku vo veci Altmark, viaceré členské štáty okrem toho otvorili svoj vnútroštátny trh, medzi nimi niektoré krajiny susediace s Dánskom ako Švédsko a Nemecko. Etablované, ale aj nedávno vzniknuté hospodárske subjekty v týchto krajinách sú činné vo viacerých členských krajinách Spoločenstva. Pomoc poskytnutá dánskemu železničnému podniku môže teda ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ktoré už otvorili železničnú osobnú dopravu hospodárskej súťaži alebo ktorých podniky pôsobia na vnútroštátnych trhoch otvorených hospodárskej súťaži.

| (297) | Na druhej strane treba prihliadať na hospodársku súťaž medzi rôznymi spôsobmi dopravy, napríklad s autobusovou osobnou dopravou. |
| --- | --- |

(297)

Na druhej strane treba prihliadať na hospodársku súťaž medzi rôznymi spôsobmi dopravy, napríklad s autobusovou osobnou dopravou.

| (298) | Uvedené opatrenia podpory preto môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(298)

Uvedené opatrenia podpory preto môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

| (299) | V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že úhrady za služby vo verejnom záujme predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(299)

V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že úhrady za služby vo verejnom záujme predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

8.3.   ZLUČITEĽNOSŤ S VNÚTORNÝM TRHOM

8.3.1.   PRÁVNY ZÁKLAD ZLUČITEĽNOSTI SO ZMLUVOU O FUNGOVANÍ EÚ

| (300) | V článku 93 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa ustanovujú podmienky zlučiteľnosti „pomoci, ktorá slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí úhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou“. Tento článok je lex specialis k článku 106 ods. 2 (37) a k článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(300)

V článku 93 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa ustanovujú podmienky zlučiteľnosti „pomoci, ktorá slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí úhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou“. Tento článok je lex specialis k článku 106 ods. 2 (37) a k článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ.

| (301) | Podľa súdu nariadenie (EHS) č. 1191/69 a nariadenie (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o poskytovaní pomoci pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (38) implementujú v plnom rozsahu článok 93 ZFEÚ, ktorý sa už nemôže uplatňovať priamo (39). |
| --- | --- |

(301)

Podľa súdu nariadenie (EHS) č. 1191/69 a nariadenie (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o poskytovaní pomoci pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (38) implementujú v plnom rozsahu článok 93 ZFEÚ, ktorý sa už nemôže uplatňovať priamo (39).

| (302) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že uvedené úhrady nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe nariadenia (EHS) č. 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že uvedené úhrady nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe nariadenia (EHS) č. 1107/70.

| (303) | V tom istom rozhodnutí Komisia usúdila, že zmluvy uzavreté medzi dánskou vládou a Danske Statsbaner predstavovali zmluvy o službách vo verejnom záujme v zmysle článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69 a že zlučiteľnosť uvedenej pomoci mala byť preskúmaná na základe tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(303)

V tom istom rozhodnutí Komisia usúdila, že zmluvy uzavreté medzi dánskou vládou a Danske Statsbaner predstavovali zmluvy o službách vo verejnom záujme v zmysle článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69 a že zlučiteľnosť uvedenej pomoci mala byť preskúmaná na základe tohto nariadenia.

| (304) | Komisia ďalej zdôrazňuje, že 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa súčasne zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70. Komisia zastáva názor, že preskúmanie zlučiteľnosti sa následne musí uskutočniť na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007, pretože ide o právny predpis uplatniteľný v čase, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie. |
| --- | --- |

(304)

Komisia ďalej zdôrazňuje, že 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa súčasne zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70. Komisia zastáva názor, že preskúmanie zlučiteľnosti sa následne musí uskutočniť na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007, pretože ide o právny predpis uplatniteľný v čase, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie.

| (305) | V tomto smere Komisia poznamenáva, že dánske orgány nepredložili pripomienky k tejto zmene právneho základu. DSB a DKT naproti tomu uviedli argumenty, že Komisia by mala trvať na svojom posúdení na základe predpisov platných v čase uzavretia zmluvy. |
| --- | --- |

(305)

V tomto smere Komisia poznamenáva, že dánske orgány nepredložili pripomienky k tejto zmene právneho základu. DSB a DKT naproti tomu uviedli argumenty, že Komisia by mala trvať na svojom posúdení na základe predpisov platných v čase uzavretia zmluvy.

| (306) | Po preskúmaní argumentov DSB a DKT sa však Komisia domnieva, že predložené argumenty nemôžu spochybniť jej prístup spočívajúci v uplatnení ratione temporis predpisov EÚ o štátnej pomoci, ktorý vedie k názoru, že Komisia by mala založiť svoju úvahu na práve uplatniteľnom v čase, keď prijíma svoje rozhodnutie. Komisia sa nazdáva, že zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme by sa mali posúdiť na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(306)

Po preskúmaní argumentov DSB a DKT sa však Komisia domnieva, že predložené argumenty nemôžu spochybniť jej prístup spočívajúci v uplatnení ratione temporis predpisov EÚ o štátnej pomoci, ktorý vedie k názoru, že Komisia by mala založiť svoju úvahu na práve uplatniteľnom v čase, keď prijíma svoje rozhodnutie. Komisia sa nazdáva, že zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme by sa mali posúdiť na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (307) | Po prvé, Komisia zdôrazňuje, že samotným nariadením (ES) č. 1370/2007 sa ustanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa jeho nadobudnutia účinnosti a jeho uplatňovania ratione temporis. Podľa jeho článku 12 nariadenie (ES) č. 1370/2007 nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009. V zmysle článku 10 ods. 1 nariadenia sa počínajúc týmto dátumom zrušuje nariadenie (EHS) č. 1191/69. Nie je teda možné, aby sa Komisia opierala o nariadenie (EHS) č. 1191/69, ktoré v čase rozhodnutia Komisie už nie je účinné; naopak, Komisia by sa mala opierať o posúdenie na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Po prvé, Komisia zdôrazňuje, že samotným nariadením (ES) č. 1370/2007 sa ustanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa jeho nadobudnutia účinnosti a jeho uplatňovania ratione temporis. Podľa jeho článku 12 nariadenie (ES) č. 1370/2007 nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009. V zmysle článku 10 ods. 1 nariadenia sa počínajúc týmto dátumom zrušuje nariadenie (EHS) č. 1191/69. Nie je teda možné, aby sa Komisia opierala o nariadenie (EHS) č. 1191/69, ktoré v čase rozhodnutia Komisie už nie je účinné; naopak, Komisia by sa mala opierať o posúdenie na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (308) | Po druhé, Komisia konštatuje, že v nariadení (ES) č. 1370/2007 nie je žiadna poznámka o tom, že toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím jeho účinnosti. Článok 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 totiž obsahuje prechodné pravidlá pre zmluvy uzatvorené pred nadobudnutím jeho účinnosti. Toto ustanovenie je v skutočnosti výnimkou z uplatňovania článku 8 ods. 2 nariadenia, ktorý sa týka dodržiavania pravidiel zadávania zmlúv vymedzených v článku 5. Treba poznamenať, že tieto mimoriadne prechodné ustanovenia týkajúce sa zadávania zmlúv by neboli potrebné, keby boli zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím účinnosti nariadenia vylúčené z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Naopak článok 8 potvrdzuje, že ostatné ustanovenia nariadenia sa na tieto zmluvy vzťahujú. |
| --- | --- |

(308)

Po druhé, Komisia konštatuje, že v nariadení (ES) č. 1370/2007 nie je žiadna poznámka o tom, že toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím jeho účinnosti. Článok 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 totiž obsahuje prechodné pravidlá pre zmluvy uzatvorené pred nadobudnutím jeho účinnosti. Toto ustanovenie je v skutočnosti výnimkou z uplatňovania článku 8 ods. 2 nariadenia, ktorý sa týka dodržiavania pravidiel zadávania zmlúv vymedzených v článku 5. Treba poznamenať, že tieto mimoriadne prechodné ustanovenia týkajúce sa zadávania zmlúv by neboli potrebné, keby boli zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím účinnosti nariadenia vylúčené z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Naopak článok 8 potvrdzuje, že ostatné ustanovenia nariadenia sa na tieto zmluvy vzťahujú.

| (309) | Po tretie, Komisia spresňuje, že oznámenie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnenej štátnej pomoci (40) nie je v tomto prípade uplatniteľné. V tomto oznámení sa v skutočnosti výslovne uvádza, že sa nedotýka výkladu nariadení Rady a Komisie v oblasti štátnej pomoci. Nariadením (ES) č. 1370/2007 sa presne stanovujú pravidlá jeho dočasného uplatňovania. |
| --- | --- |

(309)

Po tretie, Komisia spresňuje, že oznámenie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnenej štátnej pomoci (40) nie je v tomto prípade uplatniteľné. V tomto oznámení sa v skutočnosti výslovne uvádza, že sa nedotýka výkladu nariadení Rady a Komisie v oblasti štátnej pomoci. Nariadením (ES) č. 1370/2007 sa presne stanovujú pravidlá jeho dočasného uplatňovania.

| (310) | Po štvrté, Komisia zdôrazňuje, že Súdny dvor tiež potvrdil zásadu, že nové pravidlo sa ihneď uplatňuje na budúce účinky situácie vzniknutej na základe starého pravidla. Zároveň usúdila, že zásadu ochrany legitímnej dôvery nemožno rozšíriť v takom rozsahu, že by sa celkovo zabránilo uplatneniu nového pravidla na budúce účinky situácií vzniknutých na základe starého pravidla (41). |
| --- | --- |

(310)

Po štvrté, Komisia zdôrazňuje, že Súdny dvor tiež potvrdil zásadu, že nové pravidlo sa ihneď uplatňuje na budúce účinky situácie vzniknutej na základe starého pravidla. Zároveň usúdila, že zásadu ochrany legitímnej dôvery nemožno rozšíriť v takom rozsahu, že by sa celkovo zabránilo uplatneniu nového pravidla na budúce účinky situácií vzniknutých na základe starého pravidla (41).

| (311) | Po piate, Súdny dvor usúdil, že hmotnoprávne pravidlá EÚ treba vykladať tak, že sa vzťahujú na situácie, ktoré vznikli pred nadobudnutím ich účinnosti iba vtedy, ak z ich znenia, účelu alebo vnútorného usporiadania jasne vyplýva, že im takýto účinok treba prisúdiť (42). Táto posledná podmienka, ako sa už uviedlo, je v prípade nariadenia (ES) č. 1370/2007 zjavne splnená. |
| --- | --- |

(311)

Po piate, Súdny dvor usúdil, že hmotnoprávne pravidlá EÚ treba vykladať tak, že sa vzťahujú na situácie, ktoré vznikli pred nadobudnutím ich účinnosti iba vtedy, ak z ich znenia, účelu alebo vnútorného usporiadania jasne vyplýva, že im takýto účinok treba prisúdiť (42). Táto posledná podmienka, ako sa už uviedlo, je v prípade nariadenia (ES) č. 1370/2007 zjavne splnená.

| (312) | Po šieste, Komisia ďalej poznamenáva, že v tom istom rozsudku Súdny dvor usúdil, že z toho vyplýva, že pokiaľ sa právny režim, na základe ktorého členský štát oznámil plánovanú pomoc, zmení skôr, než Komisia prijme svoje rozhodnutie, Komisia musí rozhodnúť na základe nových pravidiel (43). Súdny dvor tiež spresnil, že notifikácia plánovanej pomoci zo strany členského štátu nevytvára právnu situáciu, ktorá by bola definitívne ustanovená, a neposkytuje legitímnu dôveru majúcu za následok, že sa Komisia vyjadrí k jej zlučiteľnosti so spoločným trhom, pričom uplatní pravidlá platné k dátumu notifikácie. V dôsledku toho by bolo kontradiktórne umožniť členskému štátu, ktorý si naopak nesplnil notifikačnú povinnosť, aby vytvoril definitívne ustanovenú právnu situáciu tým, že by poskytol neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(312)

Po šieste, Komisia ďalej poznamenáva, že v tom istom rozsudku Súdny dvor usúdil, že z toho vyplýva, že pokiaľ sa právny režim, na základe ktorého členský štát oznámil plánovanú pomoc, zmení skôr, než Komisia prijme svoje rozhodnutie, Komisia musí rozhodnúť na základe nových pravidiel (43). Súdny dvor tiež spresnil, že notifikácia plánovanej pomoci zo strany členského štátu nevytvára právnu situáciu, ktorá by bola definitívne ustanovená, a neposkytuje legitímnu dôveru majúcu za následok, že sa Komisia vyjadrí k jej zlučiteľnosti so spoločným trhom, pričom uplatní pravidlá platné k dátumu notifikácie. V dôsledku toho by bolo kontradiktórne umožniť členskému štátu, ktorý si naopak nesplnil notifikačnú povinnosť, aby vytvoril definitívne ustanovenú právnu situáciu tým, že by poskytol neoprávnenú pomoc.

| (313) | Komisia sa napokon domnieva, že rozsudok vo veci SIDE nie je v tomto prípade relevantný (44). Tento rozsudok sa týka otázky uplatnenia primárneho práva, čiže článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES. Ako Súd prvého stupňa rozhodol v tomto rozsudku, Zmluva o ES neobsahuje žiadne dočasné ustanovenie na uplatňovanie tohto článku, ani žiadnu poznámku, že sa uplatňuje na situácie vzniknuté pred nadobudnutím jeho účinnosti (45). Túto situáciu preto nemožno porovnávať s daným prípadom. V nariadení (ES) č. 1370/2007 sa ustanovujú prechodné ustanovenia, z ktorých môže Komisia vyvodiť, že nariadenie sa vzťahuje na zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím jeho účinnosti, s výnimkou pravidiel zadávania zmlúv. |
| --- | --- |

(313)

Komisia sa napokon domnieva, že rozsudok vo veci SIDE nie je v tomto prípade relevantný (44). Tento rozsudok sa týka otázky uplatnenia primárneho práva, čiže článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES. Ako Súd prvého stupňa rozhodol v tomto rozsudku, Zmluva o ES neobsahuje žiadne dočasné ustanovenie na uplatňovanie tohto článku, ani žiadnu poznámku, že sa uplatňuje na situácie vzniknuté pred nadobudnutím jeho účinnosti (45). Túto situáciu preto nemožno porovnávať s daným prípadom. V nariadení (ES) č. 1370/2007 sa ustanovujú prechodné ustanovenia, z ktorých môže Komisia vyvodiť, že nariadenie sa vzťahuje na zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté pred nadobudnutím jeho účinnosti, s výnimkou pravidiel zadávania zmlúv.

| (314) | V dôsledku toho je nariadenie (ES) č. 1370/2007 uplatniteľné na tento prípad. |
| --- | --- |

(314)

V dôsledku toho je nariadenie (ES) č. 1370/2007 uplatniteľné na tento prípad.

8.3.2.   ZLUČITEĽNOSŤ S VNÚTORNÝM TRHOM NA ZÁKLADE NARIADENIA (ES) č. 1370/2007

| (315) | V článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa ustanovuje, že „ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo poskytnúť akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme.“ V tomto prípade bolo poslanie služieb vo verejnom záujme zverené DSB prostredníctvom niekoľkých zmlúv o službách vo verejnom záujme, ako sa už uviedlo v odôvodnení 247. |
| --- | --- |

(315)

V článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa ustanovuje, že „ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo poskytnúť akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme.“ V tomto prípade bolo poslanie služieb vo verejnom záujme zverené DSB prostredníctvom niekoľkých zmlúv o službách vo verejnom záujme, ako sa už uviedlo v odôvodnení 247.

| (316) | V článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa vymedzuje záväzný obsah zmlúv o službách vo verejnom záujme. Komisia ďalej postupne preskúma jednotlivé údaje opísané v tomto ustanovení nariadenia. |
| --- | --- |

(316)

V článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa vymedzuje záväzný obsah zmlúv o službách vo verejnom záujme. Komisia ďalej postupne preskúma jednotlivé údaje opísané v tomto ustanovení nariadenia.

| (317) | Podľa odseku 1 písm. a) článku 4 zmluvy o službách vo verejnom záujme „jasne vymedzia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré má poskytovateľ splniť, a dotknuté geografické územia.“ Z posúdenia uvedených zmlúv, ktoré Komisia uskutočnila z hľadiska prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark jednak vo svojom rozhodnutí o začatí konania a jednak v texte (pozri odôvodnenie 274), vyplýva, že táto podmienka je v tomto prípade splnená. |
| --- | --- |

(317)

Podľa odseku 1 písm. a) článku 4 zmluvy o službách vo verejnom záujme „jasne vymedzia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré má poskytovateľ splniť, a dotknuté geografické územia.“ Z posúdenia uvedených zmlúv, ktoré Komisia uskutočnila z hľadiska prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark jednak vo svojom rozhodnutí o začatí konania a jednak v texte (pozri odôvodnenie 274), vyplýva, že táto podmienka je v tomto prípade splnená.

| (318) | V posúdení druhého kritéria rozsudku vo veci Altmark (pozri odôvodnenie 269) Komisia dospela k záveru, že zmluvné platby sa vypočítali na základe parametrov vopred stanovených objektívnym a transparentným spôsobom, z čoho usudzuje, že odsek 1 písm. b) článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007 je v tomto prípade splnený. V tomto ustanovení sa totiž uvádza, že zmluvy o službách vo verejnom záujme „vopred objektívnym a transparentným spôsobom stanovia: i) parametre, na základe ktorých sa majú počítať prípadné platby úhrady, a ii) povahu a rozsah prípadných výlučných poskytnutých práv, spôsobom, ktorý zabráni nadmernej úhrade“. Otázka existencie možnej nadmernej úhrady v dotknutých zmluvách bude predmetom podrobnej analýzy ďalej v texte. Komisia zároveň zdôrazňuje, že tieto zmluvy o službách vo verejnom záujme určujú spôsob rozloženia nákladov spojených s poskytovaním služieb. Pokiaľ ide o existenciu primeraného zisku, Komisia odkazuje na úvahu už uvedenú v texte. |
| --- | --- |

(318)

V posúdení druhého kritéria rozsudku vo veci Altmark (pozri odôvodnenie 269) Komisia dospela k záveru, že zmluvné platby sa vypočítali na základe parametrov vopred stanovených objektívnym a transparentným spôsobom, z čoho usudzuje, že odsek 1 písm. b) článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007 je v tomto prípade splnený. V tomto ustanovení sa totiž uvádza, že zmluvy o službách vo verejnom záujme „vopred objektívnym a transparentným spôsobom stanovia: i) parametre, na základe ktorých sa majú počítať prípadné platby úhrady, a ii) povahu a rozsah prípadných výlučných poskytnutých práv, spôsobom, ktorý zabráni nadmernej úhrade“. Otázka existencie možnej nadmernej úhrady v dotknutých zmluvách bude predmetom podrobnej analýzy ďalej v texte. Komisia zároveň zdôrazňuje, že tieto zmluvy o službách vo verejnom záujme určujú spôsob rozloženia nákladov spojených s poskytovaním služieb. Pokiaľ ide o existenciu primeraného zisku, Komisia odkazuje na úvahu už uvedenú v texte.

| (319) | Komisia poznamenáva, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme určujú spôsob rozdelenia výnosov z predaja prepravných dokladov v súlade s odsekom 2 tohto článku. Tieto výnosy si v tomto prípade ponecháva DSB. |
| --- | --- |

(319)

Komisia poznamenáva, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme určujú spôsob rozdelenia výnosov z predaja prepravných dokladov v súlade s odsekom 2 tohto článku. Tieto výnosy si v tomto prípade ponecháva DSB.

| (320) | Okrem toho platnosť zmlúv o službách vo verejnom záujme 5 alebo 10 rokov je v súlade aj s ustanoveniami článku 4 ods. 3, ktorým sa maximálna platnosť zmlúv pre služby v železničnej alebo inej koľajovej osobnej doprave stanovuje na 15 rokov. |
| --- | --- |

(320)

Okrem toho platnosť zmlúv o službách vo verejnom záujme 5 alebo 10 rokov je v súlade aj s ustanoveniami článku 4 ods. 3, ktorým sa maximálna platnosť zmlúv pre služby v železničnej alebo inej koľajovej osobnej doprave stanovuje na 15 rokov.

| (321) | Keďže ostatné ustanovenia nie sú za tohto predpokladu relevantné, Komisia dospela k záveru, že zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom a DSB sú v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Keďže ostatné ustanovenia nie sú za tohto predpokladu relevantné, Komisia dospela k záveru, že zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom a DSB sú v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (322) | V článku 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sú stanovené pravidlá zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme. Napriek tomu článok 8 tohto istého nariadenia stanovuje na tento účel určité prechodné pravidlá. |
| --- | --- |

(322)

V článku 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sú stanovené pravidlá zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme. Napriek tomu článok 8 tohto istého nariadenia stanovuje na tento účel určité prechodné pravidlá.

| (323) | Komisia zdôrazňuje, že súbor dotknutých zmlúv o službách vo verejnom záujme sa týka služieb v železničnej osobnej doprave a že všetky tieto zmluvy zadalo podniku DSB priamo dánske ministerstvo dopravy. Okrem toho tieto zmluvy boli podpísané buď pred 26. júlom 2000, alebo v čase od 26. júla 2000 do 3. decembra 2009. Boli uzavreté na 5 a 10 rokov. Komisia konštatuje, že zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme je v súlade s prechodnými ustanoveniami článku 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Komisia zdôrazňuje, že súbor dotknutých zmlúv o službách vo verejnom záujme sa týka služieb v železničnej osobnej doprave a že všetky tieto zmluvy zadalo podniku DSB priamo dánske ministerstvo dopravy. Okrem toho tieto zmluvy boli podpísané buď pred 26. júlom 2000, alebo v čase od 26. júla 2000 do 3. decembra 2009. Boli uzavreté na 5 a 10 rokov. Komisia konštatuje, že zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme je v súlade s prechodnými ustanoveniami článku 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (324) | V zmysle článku 8 ods. 2 „bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, bude zadávanie zmlúv vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave v súlade s článkom 5 od 3. decembra 2019“. Na tomto základe sa uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme mohli zadávať priamo. |
| --- | --- |

(324)

V zmysle článku 8 ods. 2 „bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, bude zadávanie zmlúv vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave v súlade s článkom 5 od 3. decembra 2019“. Na tomto základe sa uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme mohli zadávať priamo.

| (325) | V tomto ustanovení sa okrem iného uvádza, že „počas tohto prechodného obdobia prijmú členské štáty opatrenia na postupné zosúladenie s článkom 5 s cieľom zabrániť vážnym štrukturálnym problémom súvisiacim s dopravnou kapacitou“. Treba konštatovať, že v článku 5 ods. 6 sa zachováva možnosť pre príslušné orgány zadať zmluvy o službách vo verejnom záujme priamo, ak sa týkajú železničnej dopravy. |
| --- | --- |

(325)

V tomto ustanovení sa okrem iného uvádza, že „počas tohto prechodného obdobia prijmú členské štáty opatrenia na postupné zosúladenie s článkom 5 s cieľom zabrániť vážnym štrukturálnym problémom súvisiacim s dopravnou kapacitou“. Treba konštatovať, že v článku 5 ods. 6 sa zachováva možnosť pre príslušné orgány zadať zmluvy o službách vo verejnom záujme priamo, ak sa týkajú železničnej dopravy.

| (326) | Komisia sa preto domnieva, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme sú v súlade s pravidlami zadávania stanovenými v článku 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

Komisia sa preto domnieva, že uvedené zmluvy o službách vo verejnom záujme sú v súlade s pravidlami zadávania stanovenými v článku 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (327) | V článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370 sa ustanovuje, že „každá úhrada súvisiaca so všeobecným pravidlom alebo zmluvou o službách vo verejnom záujme je v súlade s ustanoveniami článku 4 bez ohľadu na spôsob zadania zmluvy. Každá úhrada akejkoľvek povahy súvisiaca so zmluvou o službách vo verejnom záujme zadanou priamo v súlade s článkom 5 ods. 2, 4, 5 alebo 6 alebo súvisiaca so všeobecným pravidlom je okrem toho v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe“. |
| --- | --- |

(327)

V článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370 sa ustanovuje, že „každá úhrada súvisiaca so všeobecným pravidlom alebo zmluvou o službách vo verejnom záujme je v súlade s ustanoveniami článku 4 bez ohľadu na spôsob zadania zmluvy. Každá úhrada akejkoľvek povahy súvisiaca so zmluvou o službách vo verejnom záujme zadanou priamo v súlade s článkom 5 ods. 2, 4, 5 alebo 6 alebo súvisiaca so všeobecným pravidlom je okrem toho v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe“.

| (328) | Zlučiteľnosť úhrady za služby vo verejnom záujme by sa preto mala posudzovať na základe ustanovení prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, pretože uvedené zmluvy boli zadané priamo v súlade s článkom 5 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Zlučiteľnosť úhrady za služby vo verejnom záujme by sa preto mala posudzovať na základe ustanovení prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, pretože uvedené zmluvy boli zadané priamo v súlade s článkom 5 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (329) | V tejto prílohe sa spresňuje, že „úhrada nemôže prekročiť sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z dodržiavania záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na náklady alebo výnosy poskytovateľa služieb vo verejnom záujme“. V podstate to znamená, že Komisia by mala preskúmať, či platby neviedli k nadmernej úhrade so zreteľom na primeraný zisk pre DSB. V tomto smere sa opiera o kritériá vymedzené v prílohe. |
| --- | --- |

(329)

V tejto prílohe sa spresňuje, že „úhrada nemôže prekročiť sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z dodržiavania záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na náklady alebo výnosy poskytovateľa služieb vo verejnom záujme“. V podstate to znamená, že Komisia by mala preskúmať, či platby neviedli k nadmernej úhrade so zreteľom na primeraný zisk pre DSB. V tomto smere sa opiera o kritériá vymedzené v prílohe.

| (330) | V danom prípade Komisia zdôrazňuje, že výpočet nákladov a výnosov sa uskutočňuje v súlade s platnými účtovnými a daňovými predpismi. Pripomína, že právny rámec uplatniteľný na DSB v oblasti účtovných noriem a vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže ukladá podniku povinnosť viesť pre jednotlivé činnosti oddelené účtovníctvo. Zmluvné platby vyplácané podniku DSB na základe zmlúv o službách vo verejnom záujme sa tak zúčtovávajú oddelene od ostatných činností uskutočňovaných na komerčnom základe. Tieto predpisy tak umožňujú zamedziť krížovým dotáciám. |
| --- | --- |

(330)

V danom prípade Komisia zdôrazňuje, že výpočet nákladov a výnosov sa uskutočňuje v súlade s platnými účtovnými a daňovými predpismi. Pripomína, že právny rámec uplatniteľný na DSB v oblasti účtovných noriem a vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže ukladá podniku povinnosť viesť pre jednotlivé činnosti oddelené účtovníctvo. Zmluvné platby vyplácané podniku DSB na základe zmlúv o službách vo verejnom záujme sa tak zúčtovávajú oddelene od ostatných činností uskutočňovaných na komerčnom základe. Tieto predpisy tak umožňujú zamedziť krížovým dotáciám.

| (331) | Hoci zmluvy o službách vo verejnom záujme obsahujú ustanovenia týkajúce sa kontroly a úpravy úhrady, Komisia zdôrazňuje, že tieto mechanizmy neumožňujú zamedziť prípadným nadmerným úhradám a zmluvy neobsahujú mechanizmus umožňujúci vrátenie týchto úhrad. |
| --- | --- |

(331)

Hoci zmluvy o službách vo verejnom záujme obsahujú ustanovenia týkajúce sa kontroly a úpravy úhrady, Komisia zdôrazňuje, že tieto mechanizmy neumožňujú zamedziť prípadným nadmerným úhradám a zmluvy neobsahujú mechanizmus umožňujúci vrátenie týchto úhrad.

| (332) | Komisia sa totiž domnieva, že prípadným nadmerným úhradám možno zamedziť iba zavedením systému vrátenia úhrad. Zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB by sa teda mali zmeniť a doplniť tak, aby spĺňali uvedené podmienky, najmä prostredníctvom zavedenia systému vrátenia úhrad. |
| --- | --- |

(332)

Komisia sa totiž domnieva, že prípadným nadmerným úhradám možno zamedziť iba zavedením systému vrátenia úhrad. Zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB by sa teda mali zmeniť a doplniť tak, aby spĺňali uvedené podmienky, najmä prostredníctvom zavedenia systému vrátenia úhrad.

| (333) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa výška úhrady obmedzuje na hodnotu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení úloh súvisiacich so službami vo verejnom záujme. Tieto pochybnosti boli založené na dôvodoch vysvetlených v posúdení splnenia tretieho kritéria stanoveného v rozsudku vo veci Altmark, t. j.:






  i) | Prevádzkový prebytok DSB |
| --- | --- | --- |

(333)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa výška úhrady obmedzuje na hodnotu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení úloh súvisiacich so službami vo verejnom záujme. Tieto pochybnosti boli založené na dôvodoch vysvetlených v posúdení splnenia tretieho kritéria stanoveného v rozsudku vo veci Altmark, t. j.:

i)

Prevádzkový prebytok DSB

| ii) | Omeškania s dodávkami železničných vozidiel |
| --- | --- |

ii)

Omeškania s dodávkami železničných vozidiel

| iii) | Spojenie Kodaň – Ystad |
| --- | --- |

iii)

Spojenie Kodaň – Ystad

| (334) | Komisia postupne preskúma tieto tri aspekty, aby posúdila existenciu nadmerných úhrad v rámci plnenia zmlúv o službách vo verejnom záujme a potrebné opatrenia na zamedzenie akejkoľvek nadmernej úhrady v budúcnosti. Komisia pritom prihliada na vymedzenie pojmu primeraný zisk v bode 6 prílohy, čiže „zvyčajnú mieru návratnosti kapitálu v odvetví v danom členskom štáte, ktorá zohľadňuje riziko alebo neprítomnosť rizika pre poskytovateľa služieb vo verejnom záujme z dôvodu zásahu orgánu verejnej moci“. |
| --- | --- |

(334)

Komisia postupne preskúma tieto tri aspekty, aby posúdila existenciu nadmerných úhrad v rámci plnenia zmlúv o službách vo verejnom záujme a potrebné opatrenia na zamedzenie akejkoľvek nadmernej úhrady v budúcnosti. Komisia pritom prihliada na vymedzenie pojmu primeraný zisk v bode 6 prílohy, čiže „zvyčajnú mieru návratnosti kapitálu v odvetví v danom členskom štáte, ktorá zohľadňuje riziko alebo neprítomnosť rizika pre poskytovateľa služieb vo verejnom záujme z dôvodu zásahu orgánu verejnej moci“.

i)   Nadmerné zisky DSB

| (335) | Komisia preskúmala za obdobie platnosti uvedených zmlúv vývoj vlastného imania a výsledky činností DSB týkajúcich sa služieb vo verejnom záujme. Toto preskúmanie sa zakladá najmä na podrobnej analýze finančnej situácie DSB za obdobie rokov 1999 – 2006, ktoré uskutočnil KPMG 30. januára 2008 pre dánsky štát. Dánske orgány okrem toho zaslali doplňujúce údaje týkajúce sa rozpočtových rokov 2007 a 2008, ako aj objasnenia v rámci konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(335)

Komisia preskúmala za obdobie platnosti uvedených zmlúv vývoj vlastného imania a výsledky činností DSB týkajúcich sa služieb vo verejnom záujme. Toto preskúmanie sa zakladá najmä na podrobnej analýze finančnej situácie DSB za obdobie rokov 1999 – 2006, ktoré uskutočnil KPMG 30. januára 2008 pre dánsky štát. Dánske orgány okrem toho zaslali doplňujúce údaje týkajúce sa rozpočtových rokov 2007 a 2008, ako aj objasnenia v rámci konania vo veci formálneho zisťovania.

| (336) | Komisia berie na vedomie predovšetkým informácie, ktoré poskytli dánske orgány na objasnenie tohto vývoja v spojitosti s desaťročnými rozpočtami, najmä pokiaľ ide o zriadenie DSB v roku 1999, zmenu a doplnenie určitých účtovných pravidiel alebo o úroveň zdanenia. Vysvetlenia sa týkajú aj vývoja sumy odpisov, finančného hospodárenia alebo úrokovej miery. Komisia zároveň pripúšťa, že DSB mohol dosiahnuť zvýšenie produktivity, ktoré by mu umožnilo zlepšiť svoje hospodárske výsledky a svoju finančnú situáciu. |
| --- | --- |

(336)

Komisia berie na vedomie predovšetkým informácie, ktoré poskytli dánske orgány na objasnenie tohto vývoja v spojitosti s desaťročnými rozpočtami, najmä pokiaľ ide o zriadenie DSB v roku 1999, zmenu a doplnenie určitých účtovných pravidiel alebo o úroveň zdanenia. Vysvetlenia sa týkajú aj vývoja sumy odpisov, finančného hospodárenia alebo úrokovej miery. Komisia zároveň pripúšťa, že DSB mohol dosiahnuť zvýšenie produktivity, ktoré by mu umožnilo zlepšiť svoje hospodárske výsledky a svoju finančnú situáciu.

| (337) | Komisia sa však domnieva, že súbor týchto skutočností mohol zmeniť výšku nákladov alebo výdavkov DSB na poskytovanie dopravných služieb stanovených v rôznych zmluvách o službách vo verejnom záujme. Zlepšenie finančnej situácie DSB preto mohlo mať za následok zníženie nákladov dánskeho štátu na poskytovanie uvedených služieb v porovnaní s odhadmi v desaťročných rozpočtoch. Toto zníženie malo teda za následok celkové zníženie úhrad za služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(337)

Komisia sa však domnieva, že súbor týchto skutočností mohol zmeniť výšku nákladov alebo výdavkov DSB na poskytovanie dopravných služieb stanovených v rôznych zmluvách o službách vo verejnom záujme. Zlepšenie finančnej situácie DSB preto mohlo mať za následok zníženie nákladov dánskeho štátu na poskytovanie uvedených služieb v porovnaní s odhadmi v desaťročných rozpočtoch. Toto zníženie malo teda za následok celkové zníženie úhrad za služby vo verejnom záujme.

| (338) | Keďže nedošlo k ekvivalentnej úprave zmluvných platieb, Komisia usudzuje, že tieto rôzne faktory odzrkadľujú skutočnosť, že DSB dostala úhrady vyššie ako náklady vynaložené na plnenie úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme navýšené o primeraný zisk stanovený na 6 %. Komisia poznamenáva, že zmluvné platby sa znížili o 1 018 miliardy DKK iba za roky 2002, 2003 a 2004. |
| --- | --- |

(338)

Keďže nedošlo k ekvivalentnej úprave zmluvných platieb, Komisia usudzuje, že tieto rôzne faktory odzrkadľujú skutočnosť, že DSB dostala úhrady vyššie ako náklady vynaložené na plnenie úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme navýšené o primeraný zisk stanovený na 6 %. Komisia poznamenáva, že zmluvné platby sa znížili o 1 018 miliardy DKK iba za roky 2002, 2003 a 2004.

| (339) | Komisia však poznamenáva, že dánske orgány nepopierajú, že vzhľadom na všetky tieto zohľadnené skutočnosti DSB zaznamenal vyššiu mieru návratnosti, než sa pôvodne plánovalo v desaťročných rozpočtoch, ktoré tvorili základ na výpočet úhrad za služby vo verejnom záujme. Toto zistenie vyplýva aj z pripomienok zainteresovaných strán, hoci, ako sa už uviedlo (pozri odôvodnenia 290 – 292), možnosť porovnať výkonnosť železničných podnikov v Dánsku a v Európe je stále slabá. |
| --- | --- |

(339)

Komisia však poznamenáva, že dánske orgány nepopierajú, že vzhľadom na všetky tieto zohľadnené skutočnosti DSB zaznamenal vyššiu mieru návratnosti, než sa pôvodne plánovalo v desaťročných rozpočtoch, ktoré tvorili základ na výpočet úhrad za služby vo verejnom záujme. Toto zistenie vyplýva aj z pripomienok zainteresovaných strán, hoci, ako sa už uviedlo (pozri odôvodnenia 290 – 292), možnosť porovnať výkonnosť železničných podnikov v Dánsku a v Európe je stále slabá.

| (340) | Komisia ďalej poznamenáva, že výsledky DSB S-tog a/s, 100 % dcérskeho podniku DSB SV, sa konsolidujú na úrovni materskej spoločnosti a že očakávaná primeraná úroveň zisku je rovnaká pre obe spoločnosti. Komisia preto globálne preskúma prekročenia výsledkov v rámci jednotlivých zmlúv o službách vo verejnom záujme na úrovni DSB. |
| --- | --- |

(340)

Komisia ďalej poznamenáva, že výsledky DSB S-tog a/s, 100 % dcérskeho podniku DSB SV, sa konsolidujú na úrovni materskej spoločnosti a že očakávaná primeraná úroveň zisku je rovnaká pre obe spoločnosti. Komisia preto globálne preskúma prekročenia výsledkov v rámci jednotlivých zmlúv o službách vo verejnom záujme na úrovni DSB.

| (341) | Komisia zdôrazňuje, že účty DSB svedčia o zvýšení výsledku DSB po zdanení za obdobie rokov 1999 – 2006 o 2,715 miliardy DKK v porovnaní s predpokladaným rozpočtom. Údaje, ktoré zaslali dánske orgány, potvrdzujú, že DSB zaznamenal výsledok po zdanení 670 miliónov DKK v roku 2007 a 542 miliónov DKK v roku 2008, čiže v prvom prípade o 227 miliónov a v druhom prípade o 97 miliónov DKK viac, než sa stanovilo v predpokladanom rozpočte na tieto dva roky (46). Za celé obdobie rokov 1999 – 2008 Komisia odhaduje nadmerný zisk DSB oproti počiatočným rozpočtom na 3,039 miliárd DKK. |
| --- | --- |

(341)

Komisia zdôrazňuje, že účty DSB svedčia o zvýšení výsledku DSB po zdanení za obdobie rokov 1999 – 2006 o 2,715 miliardy DKK v porovnaní s predpokladaným rozpočtom. Údaje, ktoré zaslali dánske orgány, potvrdzujú, že DSB zaznamenal výsledok po zdanení 670 miliónov DKK v roku 2007 a 542 miliónov DKK v roku 2008, čiže v prvom prípade o 227 miliónov a v druhom prípade o 97 miliónov DKK viac, než sa stanovilo v predpokladanom rozpočte na tieto dva roky (46). Za celé obdobie rokov 1999 – 2008 Komisia odhaduje nadmerný zisk DSB oproti počiatočným rozpočtom na 3,039 miliárd DKK.

| (342) | Komisia sa domnieva, že tieto prekročenia svedčia o tom, že zmluvné platby presiahli sumu nevyhnutnú na uhradenie nákladov vynaložených v súvislosti s plnením úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme plus primeraný zisk. |
| --- | --- |

(342)

Komisia sa domnieva, že tieto prekročenia svedčia o tom, že zmluvné platby presiahli sumu nevyhnutnú na uhradenie nákladov vynaložených v súvislosti s plnením úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme plus primeraný zisk.

| (343) | Komisia však pripomína, že podľa dánskych orgánov v prípade DSB tieto prekročenia údajne neviedli k akumulácii kapitálu nad rámec toho, čo sa pôvodne stanovilo v predpokladanom rozpočte. Dánske orgány sa totiž domnievajú, že časť prekročení výsledkov sa dánskemu štátu vrátila formou dividend. |
| --- | --- |

(343)

Komisia však pripomína, že podľa dánskych orgánov v prípade DSB tieto prekročenia údajne neviedli k akumulácii kapitálu nad rámec toho, čo sa pôvodne stanovilo v predpokladanom rozpočte. Dánske orgány sa totiž domnievajú, že časť prekročení výsledkov sa dánskemu štátu vrátila formou dividend.

| (344) | Komisia poznamenáva, že DSB v skutočnosti vyplatil dánskemu štátu od roku 1999 do roku 2007 dividendy vo výške 4,826 miliardy DKK. Táto suma dividend za obdobie rokov 1999 – 2007 je o takmer 3,5 miliardy DKK vyššia, ako sa plánovalo v predpokladaných rozpočtoch. V roku 2008 DSB tiež zaplatil dánskemu štátu 359 miliónov DKK, čiže o takmer 150 miliónov viac, ako sa plánovalo v predpokladaných rozpočtoch (47). Komisia uvádza, že od roku 1999 do roku 2008 dánsky štát vybral približne 3,65 miliardy DKK v dodatočných dividendách. |
| --- | --- |

(344)

Komisia poznamenáva, že DSB v skutočnosti vyplatil dánskemu štátu od roku 1999 do roku 2007 dividendy vo výške 4,826 miliardy DKK. Táto suma dividend za obdobie rokov 1999 – 2007 je o takmer 3,5 miliardy DKK vyššia, ako sa plánovalo v predpokladaných rozpočtoch. V roku 2008 DSB tiež zaplatil dánskemu štátu 359 miliónov DKK, čiže o takmer 150 miliónov viac, ako sa plánovalo v predpokladaných rozpočtoch (47). Komisia uvádza, že od roku 1999 do roku 2008 dánsky štát vybral približne 3,65 miliardy DKK v dodatočných dividendách.

| (345) | Na rozdiel od dánskych orgánov sa Komisia domnieva, že dividendovú politiku nemožno považovať za rovnocennú doložke o vrátení úhrady, ktorá umožňuje upraviť úhrady za plnenie úlohy vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a zabrániť nadmerným úhradám. Vyberanie dividend štrukturálnym spôsobom nespĺňa požiadavky vymedzené v nariadení (ES) č. 1370/2007, a najmä v prílohe k nemu. Vyberanie dividend je totiž vecou rozhodnutia akcionárov podniku a nie je automatické, ako sa vyžaduje, aby sa zabránilo nadmerným úhradám. Okrem toho dividendy sa vo všeobecnosti vyberajú neskôr v roku v pomere k úpravám úhrady, ku ktorým musí dôjsť na konci rozpočtového roka. |
| --- | --- |

(345)

Na rozdiel od dánskych orgánov sa Komisia domnieva, že dividendovú politiku nemožno považovať za rovnocennú doložke o vrátení úhrady, ktorá umožňuje upraviť úhrady za plnenie úlohy vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a zabrániť nadmerným úhradám. Vyberanie dividend štrukturálnym spôsobom nespĺňa požiadavky vymedzené v nariadení (ES) č. 1370/2007, a najmä v prílohe k nemu. Vyberanie dividend je totiž vecou rozhodnutia akcionárov podniku a nie je automatické, ako sa vyžaduje, aby sa zabránilo nadmerným úhradám. Okrem toho dividendy sa vo všeobecnosti vyberajú neskôr v roku v pomere k úpravám úhrady, ku ktorým musí dôjsť na konci rozpočtového roka.

| (346) | Za daných okolností Komisia uznáva, že dánsky štát vybral počas obdobia rokov 1999 – 2008 dodatočné dividendy (v porovnaní s tým, čo sa pôvodne rozpočtovalo) v celkovej výške, ktorá vysoko presahuje výšku prekročení výsledkov DSB. Komisia poznamenáva, že dodatočné dividendy vybrané Dánskom sú vyššie ako suma prekročení výsledkov DSB o približne 20 %. |
| --- | --- |

(346)

Za daných okolností Komisia uznáva, že dánsky štát vybral počas obdobia rokov 1999 – 2008 dodatočné dividendy (v porovnaní s tým, čo sa pôvodne rozpočtovalo) v celkovej výške, ktorá vysoko presahuje výšku prekročení výsledkov DSB. Komisia poznamenáva, že dodatočné dividendy vybrané Dánskom sú vyššie ako suma prekročení výsledkov DSB o približne 20 %.

| (347) | Komisia vo všeobecnosti poznamenáva, že z účtovného hľadiska sa vybratie dividend uskutočňuje po zistení prevádzkového výsledku a obvykle neumožňuje zabrániť nadmernej úhrade. Komisia však musí konštatovať, že dánsky štát vyberaním dividend od podniku, ktorý úplne vlastní, v skutočnosti napravil prebytkový stav DSB v plnom rozsahu, takže tomuto podniku prakticky neposkytol nadmernú úhradu. Hospodársky vplyv prekročenia prevádzkového výsledku nad úroveň pôvodne plánovaných 6 % sa neutralizoval vybratím dividend a DSB nemohol použiť prebytok na zvýšenie svojho vlastného imania alebo na obohatenie sa.
















  (v mil. DKK) |
| --- | --- |
| Výsledky DSB SV | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Spolu |
| Skutočné príjmy z cestujúcich | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Zmluvné platby | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Skutočné náklady | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Skutočný prevádzkový výsledok, po zdanení | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Uhradené dividendy | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Pôvodne plánované dividendy | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Skutočné dodatočné dividendy | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Komisia vo všeobecnosti poznamenáva, že z účtovného hľadiska sa vybratie dividend uskutočňuje po zistení prevádzkového výsledku a obvykle neumožňuje zabrániť nadmernej úhrade. Komisia však musí konštatovať, že dánsky štát vyberaním dividend od podniku, ktorý úplne vlastní, v skutočnosti napravil prebytkový stav DSB v plnom rozsahu, takže tomuto podniku prakticky neposkytol nadmernú úhradu. Hospodársky vplyv prekročenia prevádzkového výsledku nad úroveň pôvodne plánovaných 6 % sa neutralizoval vybratím dividend a DSB nemohol použiť prebytok na zvýšenie svojho vlastného imania alebo na obohatenie sa.

(v mil. DKK)

Výsledky DSB SV

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Spolu

Skutočné príjmy z cestujúcich

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Zmluvné platby

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Skutočné náklady

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Skutočný prevádzkový výsledok, po zdanení

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Uhradené dividendy

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Pôvodne plánované dividendy

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Skutočné dodatočné dividendy

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Komisia zdôrazňuje, že tento záver sa týka DSB SV, pokiaľ sa výsledky DSB S-tog a/s konsolidujú na úrovni materskej spoločnosti a dividendová politika sa určí na úrovni tohto subjektu. |
| --- | --- |

(348)

Komisia zdôrazňuje, že tento záver sa týka DSB SV, pokiaľ sa výsledky DSB S-tog a/s konsolidujú na úrovni materskej spoločnosti a dividendová politika sa určí na úrovni tohto subjektu.

| (349) | Komisia ale zdôrazňuje, že táto úvaha neumožňuje trvale zaručiť neexistenciu nadmernej úhrady na celé obdobie platnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme. Je založená na empirickom a podrobnom preskúmaní účtov DSB za uplynulé obdobie, ale neponúka štrukturálne riešenie, pokiaľ ide o nevyhnutné ročné úpravy výšky úhrady za služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(349)

Komisia ale zdôrazňuje, že táto úvaha neumožňuje trvale zaručiť neexistenciu nadmernej úhrady na celé obdobie platnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme. Je založená na empirickom a podrobnom preskúmaní účtov DSB za uplynulé obdobie, ale neponúka štrukturálne riešenie, pokiaľ ide o nevyhnutné ročné úpravy výšky úhrady za služby vo verejnom záujme.

| (350) | V tomto smere Komisia zdôrazňuje, že dánske orgány zamýšľajú zmeniť a doplniť terajšie zmluvy o službách vo verejnom záujme s cieľom zaviesť mechanizmus vrátenia úhrad. Mechanizmus vrátenia úhrad opísaný v texte (pozri odôvodnenia 222 – 240) musí umožniť upraviť výšku zmluvných platieb na základe účtovnej rovnice. Týmto mechanizmom by sa prípadné preplatky vrátili štátu na základe koncoročnej účtovnej závierky, a to s cieľom zabezpečiť, aby návratnosť vlastného imania DSB zostala v rozmedzí stanovenom štátom. |
| --- | --- |

(350)

V tomto smere Komisia zdôrazňuje, že dánske orgány zamýšľajú zmeniť a doplniť terajšie zmluvy o službách vo verejnom záujme s cieľom zaviesť mechanizmus vrátenia úhrad. Mechanizmus vrátenia úhrad opísaný v texte (pozri odôvodnenia 222 – 240) musí umožniť upraviť výšku zmluvných platieb na základe účtovnej rovnice. Týmto mechanizmom by sa prípadné preplatky vrátili štátu na základe koncoročnej účtovnej závierky, a to s cieľom zabezpečiť, aby návratnosť vlastného imania DSB zostala v rozmedzí stanovenom štátom.

| (351) | Mechanizmus vrátenia úhrad v skutočnosti predpokladá upraviť zmluvné platby na konci účtovného roka (pozri odôvodnenie 227). Jeho uplatnenie vedie k hrubému zníženiu zmluvných platieb s cieľom zachovať primeranú úroveň zisku stanovenú na 6 % návratnosti vlastného imania podľa tejto rovnice:

  Celkový príjem – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie platieb |
| --- | --- |

(351)

Mechanizmus vrátenia úhrad v skutočnosti predpokladá upraviť zmluvné platby na konci účtovného roka (pozri odôvodnenie 227). Jeho uplatnenie vedie k hrubému zníženiu zmluvných platieb s cieľom zachovať primeranú úroveň zisku stanovenú na 6 % návratnosti vlastného imania podľa tejto rovnice:

Celkový príjem – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie platieb

| (352) | Komisia zastáva názor, že tento mechanizmus vrátenia úhrad spĺňa požiadavky vymedzené v prílohe nariadenia (ES) č. 1370/2007, ale aj v rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (48). Komisia totiž poznamenáva, že takýto mechanizmus možno považovať za rovnocenný kontrolám opísaným v oddiele III tohto rámca. Zároveň zdôrazňuje, že základná primeraná úroveň zisku je stanovená na 6 % návratnosti vlastného imania, čo sa považuje za primeranú úroveň pre tento druh činnosti so zreteľom na úrovne dosiahnuté súčasnými domácimi konkurentmi DSB, ako ich uviedol DKT. |
| --- | --- |

(352)

Komisia zastáva názor, že tento mechanizmus vrátenia úhrad spĺňa požiadavky vymedzené v prílohe nariadenia (ES) č. 1370/2007, ale aj v rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (48). Komisia totiž poznamenáva, že takýto mechanizmus možno považovať za rovnocenný kontrolám opísaným v oddiele III tohto rámca. Zároveň zdôrazňuje, že základná primeraná úroveň zisku je stanovená na 6 % návratnosti vlastného imania, čo sa považuje za primeranú úroveň pre tento druh činnosti so zreteľom na úrovne dosiahnuté súčasnými domácimi konkurentmi DSB, ako ich uviedol DKT.

| (353) | Komisia poznamenáva, že tento mechanizmus zahŕňa úpravy týkajúce sa efektívnosti a kvalitatívnych zlepšení. Zamýšľaný mechanizmus totiž predpokladá modulovanie hrubej sumy zníženia platieb, aby si DSB mohol ponechať jednu jej časť zodpovedajúcu zníženiu nákladov na osobokilometre a zvýšeniu počtu cestujúcich meraného v osobokilometroch (pozri odôvodnenie 228). Tieto úpravy sa vykonávajú podľa tejto rovnice:

  Mechanizmus vrátenia platieb = hrubé zníženie – úpravy (náklady Δ. + osobokilometre Δ) = čisté zníženie platieb |
| --- | --- |

(353)

Komisia poznamenáva, že tento mechanizmus zahŕňa úpravy týkajúce sa efektívnosti a kvalitatívnych zlepšení. Zamýšľaný mechanizmus totiž predpokladá modulovanie hrubej sumy zníženia platieb, aby si DSB mohol ponechať jednu jej časť zodpovedajúcu zníženiu nákladov na osobokilometre a zvýšeniu počtu cestujúcich meraného v osobokilometroch (pozri odôvodnenie 228). Tieto úpravy sa vykonávajú podľa tejto rovnice:

Mechanizmus vrátenia platieb = hrubé zníženie – úpravy (náklady Δ. + osobokilometre Δ) = čisté zníženie platieb

| (354) | Komisia zároveň poznamenáva, že parametre umožňujúce určiť čistú sumu zníženia, a teda zohľadnenie týchto úprav, sú stanovené a vymedzené vopred (pozri odôvodnenie 229). Systém vrátenia úhrad možno modulovať takto:
  —   náklady Δ.: ak DSB znížil svoje náklady (na osobokilometre) v porovnaní s priemernými nákladmi za posledné štyri roky, toto zníženie sa vypočíta takto: rozdiel medzi nákladmi na osobokilometre (percentuálny) a priemernými nákladmi za posledné štyri roky vynásobený sumou celkových nákladov, a
  —   osobokilometre Δ: ak sa zvýši počet cestujúcich, nárast prepravy cestujúcich meraný v osobokilometroch sa vynásobí 0,80 DKK a hrubá suma zníženia platieb sa tiež zníži o túto sumu (49). |
| --- | --- |

(354)

Komisia zároveň poznamenáva, že parametre umožňujúce určiť čistú sumu zníženia, a teda zohľadnenie týchto úprav, sú stanovené a vymedzené vopred (pozri odôvodnenie 229). Systém vrátenia úhrad možno modulovať takto:

—   náklady Δ.: ak DSB znížil svoje náklady (na osobokilometre) v porovnaní s priemernými nákladmi za posledné štyri roky, toto zníženie sa vypočíta takto: rozdiel medzi nákladmi na osobokilometre (percentuálny) a priemernými nákladmi za posledné štyri roky vynásobený sumou celkových nákladov, a

—   osobokilometre Δ: ak sa zvýši počet cestujúcich, nárast prepravy cestujúcich meraný v osobokilometroch sa vynásobí 0,80 DKK a hrubá suma zníženia platieb sa tiež zníži o túto sumu (49).

| (355) | Komisia zdôrazňuje, že tieto úpravy sú v súlade s bodom 7 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa uvádza:
  „Spôsob úhrady musí podporovať udržanie alebo rozvoj účinného riadenia poskytovateľov služieb vo verejnom záujme, ktoré môže byť predmetom objektívneho hodnotenia, a poskytovania služieb v osobnej doprave v dostatočne vysokej kvalite“. |
| --- | --- |

(355)

Komisia zdôrazňuje, že tieto úpravy sú v súlade s bodom 7 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa uvádza:

„Spôsob úhrady musí podporovať udržanie alebo rozvoj účinného riadenia poskytovateľov služieb vo verejnom záujme, ktoré môže byť predmetom objektívneho hodnotenia, a poskytovania služieb v osobnej doprave v dostatočne vysokej kvalite“.

| (356) | V tomto prípade sa do stanovenej úpravy založenej na zvýšení počtu cestujúcich a znížení jednotkových nákladov vhodne premietajú pojmy zlepšenie účinného riadenia a kvality poskytovaných služieb. Komisia sa domnieva, že každá úprava sa môže uskutočniť iba za predpokladu, že každý zo schválených parametrov tiež odzrkadľuje zlepšenie v porovnaní s výsledkami hodnotenia parametrov, ktoré sa dosiahli predtým. Takéto obmedzenie je totiž nevyhnutné, aby sa zabránilo tomu, že v prípade výrazného zlepšenia niektorého z parametrov bude možné získať úhradu na základe iného parametra, hoci tento druhý parameter odzrkadľuje iba zlepšenie, ktoré je menšie, ako sa odhadovalo. |
| --- | --- |

(356)

V tomto prípade sa do stanovenej úpravy založenej na zvýšení počtu cestujúcich a znížení jednotkových nákladov vhodne premietajú pojmy zlepšenie účinného riadenia a kvality poskytovaných služieb. Komisia sa domnieva, že každá úprava sa môže uskutočniť iba za predpokladu, že každý zo schválených parametrov tiež odzrkadľuje zlepšenie v porovnaní s výsledkami hodnotenia parametrov, ktoré sa dosiahli predtým. Takéto obmedzenie je totiž nevyhnutné, aby sa zabránilo tomu, že v prípade výrazného zlepšenia niektorého z parametrov bude možné získať úhradu na základe iného parametra, hoci tento druhý parameter odzrkadľuje iba zlepšenie, ktoré je menšie, ako sa odhadovalo.

| (357) | Napokon sa mechanizmus vrátenia úhrad doplní o stanovenie hornej hranice, ktorá sa určí tak, aby úroveň zisku nepresiahla úroveň primeraného zisku, podľa tejto rovnice (pozri odôvodnenia 233 – 237): |
| --- | --- |

(357)

Napokon sa mechanizmus vrátenia úhrad doplní o stanovenie hornej hranice, ktorá sa určí tak, aby úroveň zisku nepresiahla úroveň primeraného zisku, podľa tejto rovnice (pozri odôvodnenia 233 – 237):

Formula

| (358) | Úpravy uskutočnené s cieľom zohľadniť zvýšenie efektívnosti a/alebo zlepšenie kvality služieb umožnia pohyb primeraného zisku v rozpätí od 6 % do 12 %, pri ročnom strope stanovenom na 10 % za tri roky, na základe objektívnych kritérií (pozri odôvodnenia 235 – 237). |
| --- | --- |

(358)

Úpravy uskutočnené s cieľom zohľadniť zvýšenie efektívnosti a/alebo zlepšenie kvality služieb umožnia pohyb primeraného zisku v rozpätí od 6 % do 12 %, pri ročnom strope stanovenom na 10 % za tri roky, na základe objektívnych kritérií (pozri odôvodnenia 235 – 237).

| (359) | Komisia sa domnieva, že pri tomto rozpätí je zisk z činností súvisiacich so službami vo verejnom záujme, ktorý Dánsko povolilo podniku DSB, primeraný, o to viac, že je obmedzený na 10 % za tri roky. Záver Komisie vychádza zo súboru ukazovateľov získaných na základe informácií, ktoré má k dispozícii na účely posúdenia primeranosti úrovne zisku. |
| --- | --- |

(359)

Komisia sa domnieva, že pri tomto rozpätí je zisk z činností súvisiacich so službami vo verejnom záujme, ktorý Dánsko povolilo podniku DSB, primeraný, o to viac, že je obmedzený na 10 % za tri roky. Záver Komisie vychádza zo súboru ukazovateľov získaných na základe informácií, ktoré má k dispozícii na účely posúdenia primeranosti úrovne zisku.

| (360) | Posúdenie Komisie sa zakladá najmä na analýze situácie železničných podnikov v Európe (50), ktorá poskytuje predovšetkým porovnanie ekonomickej návratnosti (51) železničných podnikov v roku 2004. Podľa tejto analýzy kapitálová návratnosť (ROE) spoločnosti DSB zistená v roku 2004 (9 %) zodpovedá 3 % návratnosti aktív (ROA) spoločnosti; treba poznamenať, že tento údaj 9 % ROE zodpovedá priemeru rozpätia povoleného DSB na základe zmluvy. Táto analýza tiež svedčí o tom, že niektoré železničné podniky mali počas tohto obdobia slabú alebo dokonca negatívnu ekonomickú návratnosť (PKP, Eurostar, NSB). Niekoľko podnikov malo podľa tejto analýzy naopak podobnú ekonomickú návratnosť (SNCB 2 %, SNCF 2 %, Trenitalia 3 %), alebo dokonca oveľa vyššiu (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) než 3 % ROA v prípade DSB. |
| --- | --- |

(360)

Posúdenie Komisie sa zakladá najmä na analýze situácie železničných podnikov v Európe (50), ktorá poskytuje predovšetkým porovnanie ekonomickej návratnosti (51) železničných podnikov v roku 2004. Podľa tejto analýzy kapitálová návratnosť (ROE) spoločnosti DSB zistená v roku 2004 (9 %) zodpovedá 3 % návratnosti aktív (ROA) spoločnosti; treba poznamenať, že tento údaj 9 % ROE zodpovedá priemeru rozpätia povoleného DSB na základe zmluvy. Táto analýza tiež svedčí o tom, že niektoré železničné podniky mali počas tohto obdobia slabú alebo dokonca negatívnu ekonomickú návratnosť (PKP, Eurostar, NSB). Niekoľko podnikov malo podľa tejto analýzy naopak podobnú ekonomickú návratnosť (SNCB 2 %, SNCF 2 %, Trenitalia 3 %), alebo dokonca oveľa vyššiu (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) než 3 % ROA v prípade DSB.

| (361) | Komisia sa opiera aj o svoju rozhodovaciu prax vo veciach všeobecne prospešných služieb (52). |
| --- | --- |

(361)

Komisia sa opiera aj o svoju rozhodovaciu prax vo veciach všeobecne prospešných služieb (52).

| (362) | Okrem toho posúdenie Komisie zohľadňuje skutočnosť, že DSB nesie časť rizika spojeného s touto činnosťou, pretože zmluvné platby sú stanovené vopred a v prípade negatívneho rozdielu oproti odhadom, ktorý odzrkadľuje zhoršenie výkonnosti DSB, ktoré by mohlo byť spôsobené napríklad pohybom nákladov alebo poklesom výnosov podniku, sa nemôžu zvýšiť. Komisia poznamenáva, že keďže je podnik vystavený tomuto negatívnemu riziku týkajúcemu sa kapitálovej návratnosti, kvôli ktorému nemá záruku, že dosiahne zmluvnú návratnosť 6 %, je vhodné podnietiť ho k tomu, aby dosiahol zvýšenie efektívnosti, a tým mu umožniť ponechať si časť príjmu pri takto zníženej návratnosti v rámci uvedeného rozpätia, a to aj keď presiahne zmluvný rámec. |
| --- | --- |

(362)

Okrem toho posúdenie Komisie zohľadňuje skutočnosť, že DSB nesie časť rizika spojeného s touto činnosťou, pretože zmluvné platby sú stanovené vopred a v prípade negatívneho rozdielu oproti odhadom, ktorý odzrkadľuje zhoršenie výkonnosti DSB, ktoré by mohlo byť spôsobené napríklad pohybom nákladov alebo poklesom výnosov podniku, sa nemôžu zvýšiť. Komisia poznamenáva, že keďže je podnik vystavený tomuto negatívnemu riziku týkajúcemu sa kapitálovej návratnosti, kvôli ktorému nemá záruku, že dosiahne zmluvnú návratnosť 6 %, je vhodné podnietiť ho k tomu, aby dosiahol zvýšenie efektívnosti, a tým mu umožniť ponechať si časť príjmu pri takto zníženej návratnosti v rámci uvedeného rozpätia, a to aj keď presiahne zmluvný rámec.

| (363) | Komisia napokon usudzuje z empirického dokazovania uskutočneného dánskymi orgánmi, že uplatňovanie tohto mechanizmu vrátenia platieb by v minulosti viedlo k návratnosti vlastného imania DSB v rozmedzí od 8,8 % do 11,9 % v rokoch 2004 – 2008 a k vráteniu 38 miliónov DKK za rok 2006 vzhľadom na pravidlo 10 % za tri roky (pozri odôvodnenia 238 – 240). |
| --- | --- |

(363)

Komisia napokon usudzuje z empirického dokazovania uskutočneného dánskymi orgánmi, že uplatňovanie tohto mechanizmu vrátenia platieb by v minulosti viedlo k návratnosti vlastného imania DSB v rozmedzí od 8,8 % do 11,9 % v rokoch 2004 – 2008 a k vráteniu 38 miliónov DKK za rok 2006 vzhľadom na pravidlo 10 % za tri roky (pozri odôvodnenia 238 – 240).

| (364) | V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že nadmerný zisk DSB odzrkadľuje skutočnosť, že zmluvné platby presiahli sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vynaložených na plnenie úloh vyplývajúcich zo súboru zmlúv o službách vo verejnom záujme plus priemerný zisk. Komisia usudzuje, že vybratie dodatočných dividend vo výške oveľa vyššej ako tento prebytok zisku umožnilo zabrániť poskytnutiu nadmernej úhrady podniku DSB. Hoci v tomto prípade Komisia usudzuje neexistenciu nadmernej úhrady, svoj záver podmieňuje uplatnením mechanizmu vrátenia platieb, ako je opísaný v tomto rozhodnutí a spresnený v odôvodnení 356 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(364)

V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že nadmerný zisk DSB odzrkadľuje skutočnosť, že zmluvné platby presiahli sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vynaložených na plnenie úloh vyplývajúcich zo súboru zmlúv o službách vo verejnom záujme plus priemerný zisk. Komisia usudzuje, že vybratie dodatočných dividend vo výške oveľa vyššej ako tento prebytok zisku umožnilo zabrániť poskytnutiu nadmernej úhrady podniku DSB. Hoci v tomto prípade Komisia usudzuje neexistenciu nadmernej úhrady, svoj záver podmieňuje uplatnením mechanizmu vrátenia platieb, ako je opísaný v tomto rozhodnutí a spresnený v odôvodnení 356 tohto rozhodnutia.

ii)   Omeškania s dodávkami železničných vozidiel

| (365) | Komisia zdôrazňuje, že niet pochýb, že dodávky železničných vozidiel výrobcu Ansaldo Breda, ktoré sú predmetom zmlúv o službách vo verejnom záujme, zaznamenali značné omeškania. S cieľom plniť si svoje záväzky DSB použil prenajaté železničné vozidlá, čo bolo predmetom doplňujúcich zmlúv uzavretých s dánskym ministerstvom dopravy. |
| --- | --- |

(365)

Komisia zdôrazňuje, že niet pochýb, že dodávky železničných vozidiel výrobcu Ansaldo Breda, ktoré sú predmetom zmlúv o službách vo verejnom záujme, zaznamenali značné omeškania. S cieľom plniť si svoje záväzky DSB použil prenajaté železničné vozidlá, čo bolo predmetom doplňujúcich zmlúv uzavretých s dánskym ministerstvom dopravy.

| (366) | Komisia pripomína, že v zmysle zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB mal tento podnik znášať náklady na odpisy vlakov a na úroky a že tieto náklady boli pokryté zmluvnými platbami. |
| --- | --- |

(366)

Komisia pripomína, že v zmysle zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom DSB mal tento podnik znášať náklady na odpisy vlakov a na úroky a že tieto náklady boli pokryté zmluvnými platbami.

| (367) | Komisia ďalej poznamenáva, že v zmluve o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2000 – 2004 sa s finančnými dôsledkami omeškaní a ich vplyvom na zmluvné platby nepočítalo. Naopak sa predpokladali v zmluve o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014. |
| --- | --- |

(367)

Komisia ďalej poznamenáva, že v zmluve o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2000 – 2004 sa s finančnými dôsledkami omeškaní a ich vplyvom na zmluvné platby nepočítalo. Naopak sa predpokladali v zmluve o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014.

| (368) | Komisia sa preto domnieva, že je potrebné rozlišovať tri aspekty. |
| --- | --- |

(368)

Komisia sa preto domnieva, že je potrebné rozlišovať tri aspekty.

| (369) | Po prvé, v súvislosti so zmluvou o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2000 – 2004 Komisia zdôrazňuje, že vo výpočte zmluvných platieb neboli plne zohľadnené dôsledky omeškaní. Dánske orgány pripustili, že následkom toho sa prejavil pozitívny vplyv vyjadrený sumou 154 miliónov DKK. Z tejto sumy sa spätne uhradilo štátu 50 miliónov DKK vo forme dobrovoľného zníženia zmluvných platieb. Komisia preto usudzuje, že DSB dostal zmluvné platby vo výške 104 miliónov DKK, ktorá zodpovedá nákladom, ktoré nepokrýval. |
| --- | --- |

(369)

Po prvé, v súvislosti so zmluvou o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2000 – 2004 Komisia zdôrazňuje, že vo výpočte zmluvných platieb neboli plne zohľadnené dôsledky omeškaní. Dánske orgány pripustili, že následkom toho sa prejavil pozitívny vplyv vyjadrený sumou 154 miliónov DKK. Z tejto sumy sa spätne uhradilo štátu 50 miliónov DKK vo forme dobrovoľného zníženia zmluvných platieb. Komisia preto usudzuje, že DSB dostal zmluvné platby vo výške 104 miliónov DKK, ktorá zodpovedá nákladom, ktoré nepokrýval.

| (370) | V tomto smere sa Komisia domnieva, že nemožno usudzovať, že táto suma (čiastočne) nahradila hospodársku škodu DSB spôsobenú omeškaniami. Otázka škody, ktorú utrpel DSB, totiž spadá do oblasti plnenia dodávateľskej zmluvy medzi DSB a jeho dodávateľom, ktorá môže byť predmetom postupov vo veci vyrovnania (zmierovacieho, rozhodcovského alebo sporového). Komisia poznamenáva, že táto otázka sa definitívne nevyriešila, hoci sa vyplatili predbežné úhrady. |
| --- | --- |

(370)

V tomto smere sa Komisia domnieva, že nemožno usudzovať, že táto suma (čiastočne) nahradila hospodársku škodu DSB spôsobenú omeškaniami. Otázka škody, ktorú utrpel DSB, totiž spadá do oblasti plnenia dodávateľskej zmluvy medzi DSB a jeho dodávateľom, ktorá môže byť predmetom postupov vo veci vyrovnania (zmierovacieho, rozhodcovského alebo sporového). Komisia poznamenáva, že táto otázka sa definitívne nevyriešila, hoci sa vyplatili predbežné úhrady.

| (371) | Po druhé, v súvislosti so zmluvou o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014 Komisia zdôrazňuje, že táto zmluva naopak zohľadnila dôsledky omeškaní vo výpočte zmluvných platieb. Dánske orgány ukázali, ako funguje systém úpravy zmluvných platieb podľa omeškaní s dodávkami a podľa typu príslušných železničných vozidiel. Komisia poznamenáva, že zmluvné platby sa znížili o 645 miliónov DKK za prvé dva roky platnosti zmluvy. Domnieva sa preto, že omeškania s dodávkami železničných vozidiel nemali za následok nadmernú úhradu v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(371)

Po druhé, v súvislosti so zmluvou o službách vo verejnom záujme na obdobie rokov 2005 – 2014 Komisia zdôrazňuje, že táto zmluva naopak zohľadnila dôsledky omeškaní vo výpočte zmluvných platieb. Dánske orgány ukázali, ako funguje systém úpravy zmluvných platieb podľa omeškaní s dodávkami a podľa typu príslušných železničných vozidiel. Komisia poznamenáva, že zmluvné platby sa znížili o 645 miliónov DKK za prvé dva roky platnosti zmluvy. Domnieva sa preto, že omeškania s dodávkami železničných vozidiel nemali za následok nadmernú úhradu v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme.

| (372) | Po tretie, Komisia konštatuje, že náhradné železničné vozidlá v prenájme boli predmetom doplňujúcich zmlúv medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB. Zdôrazňuje, že DSB nie je na základe zmlúv o verejných službách povinný používať náhradné železničné vozidlá. Komisia poznamenáva, že tieto doplňujúce zmluvy zodpovedali novej situácii, na ktorú sa v zmluvách neprihliadlo, t. j. dôsledkom omeškaní s dodávkami nových vlakov. Domnieva sa, že úhrady vyplatené podniku DSB zodpovedajú novým úlohám poskytovateľa železničnej dopravy, a preto nemohli mať za následok nadmernú úhradu v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(372)

Po tretie, Komisia konštatuje, že náhradné železničné vozidlá v prenájme boli predmetom doplňujúcich zmlúv medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB. Zdôrazňuje, že DSB nie je na základe zmlúv o verejných službách povinný používať náhradné železničné vozidlá. Komisia poznamenáva, že tieto doplňujúce zmluvy zodpovedali novej situácii, na ktorú sa v zmluvách neprihliadlo, t. j. dôsledkom omeškaní s dodávkami nových vlakov. Domnieva sa, že úhrady vyplatené podniku DSB zodpovedajú novým úlohám poskytovateľa železničnej dopravy, a preto nemohli mať za následok nadmernú úhradu v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme.

| (373) | Komisia v tomto smere spresňuje, že aj keď postupy vyrovnania (zmierovacie, rozhodcovské alebo sporové) medzi DSB a Ansaldo Breda v súvislosti s meškajúcimi dodávkami vyústia do uznania určitých škôd spôsobených DSB, pokiaľ sa tieto škody týkajú používania prenajatých náhradných železničných vozidiel a v tejto súvislosti sa rozhodne o náhradách zo strany Ansaldo Breda, tieto náhrady sa budú musieť spätne uhradiť dánskemu štátu, ktorý na seba vzal náklady na ne prostredníctvom doplňujúcich zmlúv. Komisia považuje za nevyhnutné uložiť dánskemu štátu podmienku v tomto zmysle. |
| --- | --- |

(373)

Komisia v tomto smere spresňuje, že aj keď postupy vyrovnania (zmierovacie, rozhodcovské alebo sporové) medzi DSB a Ansaldo Breda v súvislosti s meškajúcimi dodávkami vyústia do uznania určitých škôd spôsobených DSB, pokiaľ sa tieto škody týkajú používania prenajatých náhradných železničných vozidiel a v tejto súvislosti sa rozhodne o náhradách zo strany Ansaldo Breda, tieto náhrady sa budú musieť spätne uhradiť dánskemu štátu, ktorý na seba vzal náklady na ne prostredníctvom doplňujúcich zmlúv. Komisia považuje za nevyhnutné uložiť dánskemu štátu podmienku v tomto zmysle.

| (374) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že DSB dostal nadmernú úhradu 104 miliónov DKK následkom omeškaní s dodávkami železničných vozidiel uvedených v zmluvách o službách vo verejnom záujme. Komisia sa však domnieva, že sa účinkom tejto nadmernej úhrady zabránilo, ako sa už uviedlo, vybratím dividend. Dodatočné dividendy, ktoré totiž vybral dánsky štát, sú celkovo vyššie ako celkový prebytok zisku zvýšený o túto sumu súvisiacu s omeškaniami s dodávkami železničných vozidiel. Komisia preto konštatuje, že DSB v skutočnosti nedostal nadmernú úhradu. |
| --- | --- |

(374)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že DSB dostal nadmernú úhradu 104 miliónov DKK následkom omeškaní s dodávkami železničných vozidiel uvedených v zmluvách o službách vo verejnom záujme. Komisia sa však domnieva, že sa účinkom tejto nadmernej úhrady zabránilo, ako sa už uviedlo, vybratím dividend. Dodatočné dividendy, ktoré totiž vybral dánsky štát, sú celkovo vyššie ako celkový prebytok zisku zvýšený o túto sumu súvisiacu s omeškaniami s dodávkami železničných vozidiel. Komisia preto konštatuje, že DSB v skutočnosti nedostal nadmernú úhradu.

iii)   Osobitý prípad spojenia Kodaň – Ystad

| (375) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila osobitné pochybnosti o tom, že podniku DSB mohla byť poskytnutá výhoda na účely prevádzkovania tejto osobitnej trate. V tejto súvislosti Komisia preskúmala dva aspekty. |
| --- | --- |

(375)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila osobitné pochybnosti o tom, že podniku DSB mohla byť poskytnutá výhoda na účely prevádzkovania tejto osobitnej trate. V tejto súvislosti Komisia preskúmala dva aspekty.

| (376) | Komisia si na jednej strane overila, že za obdobie rokov 2000 – 2004 DSB nedostal žiadnu finančnú podporu vo forme dotácie na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme, keď sa trať prevádzkovala bez toho, že by bola predmetom úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(376)

Komisia si na jednej strane overila, že za obdobie rokov 2000 – 2004 DSB nedostal žiadnu finančnú podporu vo forme dotácie na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme, keď sa trať prevádzkovala bez toho, že by bola predmetom úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

| (377) | Komisia v tomto smere poznamenáva, že dánske orgány objasnili podmienky prevádzkovania trate Kodaň – Ystad od roku 2000. Predovšetkým spresnili, že do režimu „verejnej dopravy“ sa zahrnula až v roku 2002 osobitnou zmluvou, keď sa ukázalo, že táto trať nemôže byť výnosná. Zároveň uviedli, že v tejto osobitnej zmluve nebola stanovená žiadna dodatočná úhrada podniku DSB zo strany dánskeho štátu na účely prevádzkovania tejto trate od roku 2002 do roku 2004. Dánske orgány tak preukázali, že železničná trať medzi Kodaňou a Ystadom nebola pred rokom 2005 predmetom žiadneho financovania z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(377)

Komisia v tomto smere poznamenáva, že dánske orgány objasnili podmienky prevádzkovania trate Kodaň – Ystad od roku 2000. Predovšetkým spresnili, že do režimu „verejnej dopravy“ sa zahrnula až v roku 2002 osobitnou zmluvou, keď sa ukázalo, že táto trať nemôže byť výnosná. Zároveň uviedli, že v tejto osobitnej zmluve nebola stanovená žiadna dodatočná úhrada podniku DSB zo strany dánskeho štátu na účely prevádzkovania tejto trate od roku 2002 do roku 2004. Dánske orgány tak preukázali, že železničná trať medzi Kodaňou a Ystadom nebola pred rokom 2005 predmetom žiadneho financovania z verejných prostriedkov.

| (378) | Komisia poukazuje na to, že zahrnutie tejto trate od roku 2002 do roku 2004 do režimu „verejnej dopravy“ bez dodatočnej úhrady na rozdiel od prípadu zmlúv o verejných službách uzavretých s DSB na obdobie rokov 2002 – 2004, na základe ktorých sa vyplácali úhrady, nemôže mať za následok nadmernú úhradu. Jej zahrnutie do režimu verejnej dopravy totiž spôsobilo zvýšenie úloh DSB bez súčasného zvýšenia zmluvných platieb. Zároveň znamenalo zahrnutie výnosov z tejto trate do celkových príjmov DSB z jeho činností súvisiacich so službami vo verejnom záujme. Komisia berie na vedomie, že táto trať bolo v roku 2002 stratová a že práve z tohto dôvodu bola zahrnutá do režimu „verejnej dopravy“. Zahrnutie do tohto režimu preto nemôže mať za následok nadmernú úhradu. |
| --- | --- |

(378)

Komisia poukazuje na to, že zahrnutie tejto trate od roku 2002 do roku 2004 do režimu „verejnej dopravy“ bez dodatočnej úhrady na rozdiel od prípadu zmlúv o verejných službách uzavretých s DSB na obdobie rokov 2002 – 2004, na základe ktorých sa vyplácali úhrady, nemôže mať za následok nadmernú úhradu. Jej zahrnutie do režimu verejnej dopravy totiž spôsobilo zvýšenie úloh DSB bez súčasného zvýšenia zmluvných platieb. Zároveň znamenalo zahrnutie výnosov z tejto trate do celkových príjmov DSB z jeho činností súvisiacich so službami vo verejnom záujme. Komisia berie na vedomie, že táto trať bolo v roku 2002 stratová a že práve z tohto dôvodu bola zahrnutá do režimu „verejnej dopravy“. Zahrnutie do tohto režimu preto nemôže mať za následok nadmernú úhradu.

| (379) | Komisia sa v každom prípade domnieva, že ak by mala byť trať zisková, osobitné výnosy z tejto trate by zvýšili všetky príjmy DSB z jej činnosti súvisiacej s verejnými službami. Posúdenie prípadnej nadmernej úhrady by sa teda uskutočnilo v rámci celkového preskúmania prípadných úhrad podniku DSB z hľadiska nadmerného zisku dosiahnutého pri plnení zmluvy o službách vo verejnom záujme za obdobie rokov 2000 – 2004. Komisia odkazuje na svoju úvahu uvedenú v odôvodneniach 324 – 353 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(379)

Komisia sa v každom prípade domnieva, že ak by mala byť trať zisková, osobitné výnosy z tejto trate by zvýšili všetky príjmy DSB z jej činnosti súvisiacej s verejnými službami. Posúdenie prípadnej nadmernej úhrady by sa teda uskutočnilo v rámci celkového preskúmania prípadných úhrad podniku DSB z hľadiska nadmerného zisku dosiahnutého pri plnení zmluvy o službách vo verejnom záujme za obdobie rokov 2000 – 2004. Komisia odkazuje na svoju úvahu uvedenú v odôvodneniach 324 – 353 tohto rozhodnutia.

| (380) | Komisia na druhej strane preskúmala náklady DSB na celú trať Kodaň – Bornholm a obzvlášť zahrnutie trajektového spojenia medzi Ystadom a Rønne (53) do integrovaných cestovných lístkov pre jeho cestujúcich. |
| --- | --- |

(380)

Komisia na druhej strane preskúmala náklady DSB na celú trať Kodaň – Bornholm a obzvlášť zahrnutie trajektového spojenia medzi Ystadom a Rønne (53) do integrovaných cestovných lístkov pre jeho cestujúcich.

| (381) | Komisia pripomína, že námorné spojenie medzi týmito dvoma prístavmi prevádzkuje štátny podnik Bornholmtrafikken A/S v rámci zmluvy uzatvorenej s dánskym štátom na základe verejnej súťaže. Dánske orgány spresnili záväzky Bornholmtrafikken A/S vyplývajúce z tejto zmluvy, najmä z hľadiska koordinácie cestovných poriadkov s prevádzkovateľmi autobusovej alebo vlakovej dopravy. Zároveň spresnili, že okrem stanovenia minimálnej tarify nebol stanovený žiadny záväzok v oblasti tarifnej politiky. |
| --- | --- |

(381)

Komisia pripomína, že námorné spojenie medzi týmito dvoma prístavmi prevádzkuje štátny podnik Bornholmtrafikken A/S v rámci zmluvy uzatvorenej s dánskym štátom na základe verejnej súťaže. Dánske orgány spresnili záväzky Bornholmtrafikken A/S vyplývajúce z tejto zmluvy, najmä z hľadiska koordinácie cestovných poriadkov s prevádzkovateľmi autobusovej alebo vlakovej dopravy. Zároveň spresnili, že okrem stanovenia minimálnej tarify nebol stanovený žiadny záväzok v oblasti tarifnej politiky.

| (382) | So zreteľom na údaje od dánskych orgánov Komisia zdôrazňuje, že ceny uplatňované spoločnosťou Bornholmtrafikken A/S sú rovnaké ako ceny spoločností DSB a Gradhundbus. Jediná tarifa, ktorá je uplatniteľná iba na DSB, je špeciálna cena pre DSB Orange, ktorá sa vzťahuje na cestu cez Veľký Belt. Táto tarifa však zodpovedá osobitným komerčným cieľom spoločnosti Bornholmtrafikken A/S, pokiaľ program DSB umožňuje pritiahnuť cestujúcich z Jutlandu do Bornholmu. Získanie tejto osobitnej tarify podlieha presným podmienkam (týka sa iba určitých vlakov, elektronického rezervačného systému, obmedzeného počtu lístkov, atď.) a zahŕňa služby líšiace sa od tých, ktoré na tejto trase poskytujú prevádzkovatelia autobusov. Komisia poznamenáva, že táto ponuka sa týkala iba veľmi obmedzeného počtu cestujúcich a od roku 2009 sa už neposkytuje. |
| --- | --- |

(382)

So zreteľom na údaje od dánskych orgánov Komisia zdôrazňuje, že ceny uplatňované spoločnosťou Bornholmtrafikken A/S sú rovnaké ako ceny spoločností DSB a Gradhundbus. Jediná tarifa, ktorá je uplatniteľná iba na DSB, je špeciálna cena pre DSB Orange, ktorá sa vzťahuje na cestu cez Veľký Belt. Táto tarifa však zodpovedá osobitným komerčným cieľom spoločnosti Bornholmtrafikken A/S, pokiaľ program DSB umožňuje pritiahnuť cestujúcich z Jutlandu do Bornholmu. Získanie tejto osobitnej tarify podlieha presným podmienkam (týka sa iba určitých vlakov, elektronického rezervačného systému, obmedzeného počtu lístkov, atď.) a zahŕňa služby líšiace sa od tých, ktoré na tejto trase poskytujú prevádzkovatelia autobusov. Komisia poznamenáva, že táto ponuka sa týkala iba veľmi obmedzeného počtu cestujúcich a od roku 2009 sa už neposkytuje.

| (383) | Komisia sa preto domnieva, že ceny účtované za túto trajektovú prepravu spoločnosťou Bornholmtrafikken A/S neposkytli DSB výhodu v porovnaní s jeho konkurentmi, ktorí poskytujú autobusové spojenie a tiež uplatňujú integrované účtovanie. Komisia je teda toho názoru, že účtovanie trajektových spojení nemalo za následok nadmernú úhradu pre DSB. |
| --- | --- |

(383)

Komisia sa preto domnieva, že ceny účtované za túto trajektovú prepravu spoločnosťou Bornholmtrafikken A/S neposkytli DSB výhodu v porovnaní s jeho konkurentmi, ktorí poskytujú autobusové spojenie a tiež uplatňujú integrované účtovanie. Komisia je teda toho názoru, že účtovanie trajektových spojení nemalo za následok nadmernú úhradu pre DSB.

| (384) | Komisia celkovo usudzuje, že uvedené úhrady za služby vo verejnom záujme sa vypočítali podľa pravidiel stanovených v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

Komisia celkovo usudzuje, že uvedené úhrady za služby vo verejnom záujme sa vypočítali podľa pravidiel stanovených v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007.

| (385) | Komisia preto dospela k záveru, že štátna pomoc obsiahnutá v zmluvných platbách vyplatených na základe zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle nariadenia (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zavádza článok 93 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(385)

Komisia preto dospela k záveru, že štátna pomoc obsiahnutá v zmluvných platbách vyplatených na základe zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle nariadenia (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zavádza článok 93 ZFEÚ.

8.3.3.   VPLYV URČITÝCH OPATRENÍ NA ZLUČITEĽNOSŤ ÚHRADY ZA SLUŽBY VO VEREJNOM ZÁUJME

| (386) | Komisia konštatovala vo svojom rozhodnutí o začatí konania, že dánske súkromné podniky pôsobiace v sektoroch oslobodených od DPH, akým je sektor verejnej dopravy, podliehajú režimu osobitnej dane zo mzdy („lønsumsafgift“). Poznamenala však, že štátne podniky, akým je aj DSB, tejto dani nepodliehali. |
| --- | --- |

(386)

Komisia konštatovala vo svojom rozhodnutí o začatí konania, že dánske súkromné podniky pôsobiace v sektoroch oslobodených od DPH, akým je sektor verejnej dopravy, podliehajú režimu osobitnej dane zo mzdy („lønsumsafgift“). Poznamenala však, že štátne podniky, akým je aj DSB, tejto dani nepodliehali.

| (387) | Hoci druhý sťažovateľ DKT poukazoval na to, že oslobodením podniku DSB od tejto dane zo mzdy sa tomuto podniku mohla poskytnúť konkurenčná výhoda, Komisia nepreskúmala otázku dane zo mzdy, pretože táto otázka bola predmetom celkového preskúmania Komisiou v rámci samostatného konania (54). Sám sťažovateľ citoval otázku adresovanú parlamentu a odpoveď pani Kroesovej za Komisiu (55). |
| --- | --- |

(387)

Hoci druhý sťažovateľ DKT poukazoval na to, že oslobodením podniku DSB od tejto dane zo mzdy sa tomuto podniku mohla poskytnúť konkurenčná výhoda, Komisia nepreskúmala otázku dane zo mzdy, pretože táto otázka bola predmetom celkového preskúmania Komisiou v rámci samostatného konania (54). Sám sťažovateľ citoval otázku adresovanú parlamentu a odpoveď pani Kroesovej za Komisiu (55).

| (388) | Listom z 9. júna 2009 Komisia informovala DKT, že po preskúmaní uvedených opatrení sa rozhodla ukončiť uvedené konanie. Komisia v skutočnosti uviedla, že medzi Komisiou a dánskymi orgánmi došlo k diskusii a výmene informácií s cieľom získať objasnenia potenciálnych problémov s neurčitosťou vyplývajúcou z tohto oslobodenia z hľadiska pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci. V tejto súvislosti dánske orgány súhlasili s tým, že zmenia a doplnia svoje právne predpisy. |
| --- | --- |

(388)

Listom z 9. júna 2009 Komisia informovala DKT, že po preskúmaní uvedených opatrení sa rozhodla ukončiť uvedené konanie. Komisia v skutočnosti uviedla, že medzi Komisiou a dánskymi orgánmi došlo k diskusii a výmene informácií s cieľom získať objasnenia potenciálnych problémov s neurčitosťou vyplývajúcou z tohto oslobodenia z hľadiska pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci. V tejto súvislosti dánske orgány súhlasili s tým, že zmenia a doplnia svoje právne predpisy.

| (389) | Komisia zdôrazňuje, že Dánsko prijalo zákon č. 526 z 25. júna 2008, ktorým sa odstraňuje akékoľvek potenciálne narušenie hospodárskej súťaže medzi štátnymi a súkromnými podnikmi v súvislosti s uplatňovaním dane zo mzdy. Poukazuje na to, že tento zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2009 a že od tohto dátumu DSB podlieha dani zo mzdy. |
| --- | --- |

(389)

Komisia zdôrazňuje, že Dánsko prijalo zákon č. 526 z 25. júna 2008, ktorým sa odstraňuje akékoľvek potenciálne narušenie hospodárskej súťaže medzi štátnymi a súkromnými podnikmi v súvislosti s uplatňovaním dane zo mzdy. Poukazuje na to, že tento zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2009 a že od tohto dátumu DSB podlieha dani zo mzdy.

| (390) | Na účely tohto zisťovania Komisia zdôrazňuje, že oslobodenie DSB od tejto dane bolo zahrnuté do parametrov, na základe ktorých sa zistila výška zmluvných platieb DSB v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme, ako sa uvádza v odôvodnení 88 tohto rozhodnutia. Komisia poznamenáva, že oslobodením od dane sa znížili prevádzkové náklady DSB na poskytovanie dopravných služieb podľa zmlúv o službách vo verejnom záujme. Na základe toho konštatuje, že pri neexistencii oslobodenia od dane by dánsky štát musel zvýšiť zmluvné platby o zodpovedajúcu sumu. |
| --- | --- |

(390)

Na účely tohto zisťovania Komisia zdôrazňuje, že oslobodenie DSB od tejto dane bolo zahrnuté do parametrov, na základe ktorých sa zistila výška zmluvných platieb DSB v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme, ako sa uvádza v odôvodnení 88 tohto rozhodnutia. Komisia poznamenáva, že oslobodením od dane sa znížili prevádzkové náklady DSB na poskytovanie dopravných služieb podľa zmlúv o službách vo verejnom záujme. Na základe toho konštatuje, že pri neexistencii oslobodenia od dane by dánsky štát musel zvýšiť zmluvné platby o zodpovedajúcu sumu.

| (391) | Komisia sa preto domnieva, že ak by oslobodenie DSB od dane zo mzdy predstavovalo štátnu pomoc, táto pomoc by sa mala považovať za rovnocennú „dodatočným zmluvným platbám“ vo výške zodpovedajúcej daňovému zaťaženiu, ktoré je predmetom oslobodenia. Za tohto predpokladu Komisia konštatuje, že tieto „dodatočné zmluvné platby“ nemali za následok poskytnutie nadmernej úhrady v prospech DSB. |
| --- | --- |

(391)

Komisia sa preto domnieva, že ak by oslobodenie DSB od dane zo mzdy predstavovalo štátnu pomoc, táto pomoc by sa mala považovať za rovnocennú „dodatočným zmluvným platbám“ vo výške zodpovedajúcej daňovému zaťaženiu, ktoré je predmetom oslobodenia. Za tohto predpokladu Komisia konštatuje, že tieto „dodatočné zmluvné platby“ nemali za následok poskytnutie nadmernej úhrady v prospech DSB.

| (392) | Komisia ďalej poznamenáva, že od 1. januára 2009 DSB podlieha dani zo mzdy. V dôsledku toho sa zvyšujú daňové náklady DSB, čo má vplyv na prevádzkové náklady nevyhnutné na poskytovanie dopravných služieb uvedených v zmluve o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány uviedli, že nadmerné náklady, ktoré vzniknú DSB, sa vykompenzujú prostredníctvom úpravy parametrov na výpočet zmluvných platieb. |
| --- | --- |

(392)

Komisia ďalej poznamenáva, že od 1. januára 2009 DSB podlieha dani zo mzdy. V dôsledku toho sa zvyšujú daňové náklady DSB, čo má vplyv na prevádzkové náklady nevyhnutné na poskytovanie dopravných služieb uvedených v zmluve o službách vo verejnom záujme. Dánske orgány uviedli, že nadmerné náklady, ktoré vzniknú DSB, sa vykompenzujú prostredníctvom úpravy parametrov na výpočet zmluvných platieb.

| (393) | V tomto smere Komisia usudzuje, že úhrada dodatočných daňových nákladov, ktorá vyplýva zo zániku oslobodenia DSB od dane, zapadá do rámca vnútorného usporiadania systému úhrady za služby vo verejnom záujme. Komisia zistila, že táto úhrada presne zodpovedá dodatočnému daňovému zaťaženiu DSB výlučne pre jeho činnosti vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(393)

V tomto smere Komisia usudzuje, že úhrada dodatočných daňových nákladov, ktorá vyplýva zo zániku oslobodenia DSB od dane, zapadá do rámca vnútorného usporiadania systému úhrady za služby vo verejnom záujme. Komisia zistila, že táto úhrada presne zodpovedá dodatočnému daňovému zaťaženiu DSB výlučne pre jeho činnosti vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme.

| (394) | Komisia preto dospela k záveru, že úhrada dane zo mzdy, ktorú odteraz platí DSB, zo strany štátu, neznamená nadmernú úhradu, a preto ju treba považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Komisia preto dospela k záveru, že úhrada dane zo mzdy, ktorú odteraz platí DSB, zo strany štátu, neznamená nadmernú úhradu, a preto ju treba považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007.

9.   ZÁVER

| (395) | Komisia sa domnieva, že zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(395)

Komisia sa domnieva, že zmluvy o službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom dopravy a DSB zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (396) | Komisia ďalej dospela k záveru, že táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007 za predpokladu, že Dánsko zavedie do súčasných zmlúv o službách vo verejnom záujme mechanizmus vrátenia zmluvných platieb, opísaný v odôvodneniach 222 až 240 a v odôvodnení 356 tohto rozhodnutia. Za takýchto podmienok bude príslušná pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom do dátumu skončenia platnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(396)

Komisia ďalej dospela k záveru, že táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007 za predpokladu, že Dánsko zavedie do súčasných zmlúv o službách vo verejnom záujme mechanizmus vrátenia zmluvných platieb, opísaný v odôvodneniach 222 až 240 a v odôvodnení 356 tohto rozhodnutia. Za takýchto podmienok bude príslušná pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom do dátumu skončenia platnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme.

| (397) | Posúdenie zlučiteľnosti pomoci, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, sa uskutočnilo na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007 uplatniteľného v čase prijatia rozhodnutia Komisiou. |
| --- | --- |

(397)

Posúdenie zlučiteľnosti pomoci, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, sa uskutočnilo na základe nariadenia (ES) č. 1370/2007 uplatniteľného v čase prijatia rozhodnutia Komisiou.

| (398) | Komisia poznamenáva, že pravidlá posúdenia uvedené v nariadení (ES) č. 1370/2007 sú v podstate podobné pravidlám posúdenia podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, ako ich vysvetľuje a vykladá Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania. Konštatuje, že v tomto prípade by uplatňovanie nariadenia (EHS) č. 1191/69 neviedlo k odlišnému záveru. |
| --- | --- |

(398)

Komisia poznamenáva, že pravidlá posúdenia uvedené v nariadení (ES) č. 1370/2007 sú v podstate podobné pravidlám posúdenia podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, ako ich vysvetľuje a vykladá Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania. Konštatuje, že v tomto prípade by uplatňovanie nariadenia (EHS) č. 1191/69 neviedlo k odlišnému záveru.

| (399) | Príslušná pomoc je zlučiteľná do dátumu skončenia platnosti terajších zmlúv o službách vo verejnom záujme. V skutočnosti ide o zmluvy uzavreté v roku 2004, t. j. od 26. júla 2000 do 3. decembra 2009, bez spravodlivej verejnej súťaže a s platnosťou 10 rokov. Pomoc spadá teda pod článok 8 ods. 3 písm. d) a pod predposlednú a poslednú vetu tohto odseku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007. Komisia ďalej pripomína, že v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1370/2007 prijmú členské štáty do 3. decembra 2019 opatrenia na postupné zosúladenie s pravidlami zadávania uvedených zmlúv uvedenými v článku 5, |
| --- | --- |

(399)

Príslušná pomoc je zlučiteľná do dátumu skončenia platnosti terajších zmlúv o službách vo verejnom záujme. V skutočnosti ide o zmluvy uzavreté v roku 2004, t. j. od 26. júla 2000 do 3. decembra 2009, bez spravodlivej verejnej súťaže a s platnosťou 10 rokov. Pomoc spadá teda pod článok 8 ods. 3 písm. d) a pod predposlednú a poslednú vetu tohto odseku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007. Komisia ďalej pripomína, že v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1370/2007 prijmú členské štáty do 3. decembra 2019 opatrenia na postupné zosúladenie s pravidlami zadávania uvedených zmlúv uvedenými v článku 5,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme uzavreté medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

Táto štátna pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 93 ZFEÚ s výhradou dodržiavania ustanovení článkov 2 a 3 tohto rozhodnutia.

Článok 2

Dánsko zavedie do všetkých terajších zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých s podnikom Danske Statsbaner mechanizmus vrátenia zmluvných platieb opísaný v odôvodneniach 222 až 240 a v odôvodnení 356 tohto rozhodnutia, ktorého hlavné charakteristiky sú:

| — | úprava zmluvných platieb na konci účtovného obdobia na základe určenia sumy hrubého zníženia platieb vypočítanej podľa tejto rovnice:

  Celkový príjem – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie platieb |
| --- | --- |

—

úprava zmluvných platieb na konci účtovného obdobia na základe určenia sumy hrubého zníženia platieb vypočítanej podľa tejto rovnice:

Celkový príjem – primeraný zisk – celkové výdavky = hrubé zníženie platieb

| — | modulovanie sumy hrubého zníženia na účely zohľadnenia zvýšenia efektívnosti a kvality služieb podľa nasledujúcej rovnice a parametrov:

  Mechanizmus vrátenia platieb = hrubé zníženie – úpravy (náklady Δ. + osobokilometre Δ) = čisté zníženie







  — | náklady Δ.: zníženie nákladov (na osobokilometre) oproti priemerným nákladom za štyri posledné roky podľa tohto výpočtu: rozdiel v nákladoch na osobokilometre (percentuálny) oproti priemerným nákladom za posledné štyri roky vynásobený sumou celkových nákladov, a |
| --- | --- | --- |

—

modulovanie sumy hrubého zníženia na účely zohľadnenia zvýšenia efektívnosti a kvality služieb podľa nasledujúcej rovnice a parametrov:

Mechanizmus vrátenia platieb = hrubé zníženie – úpravy (náklady Δ. + osobokilometre Δ) = čisté zníženie

—

náklady Δ.: zníženie nákladov (na osobokilometre) oproti priemerným nákladom za štyri posledné roky podľa tohto výpočtu: rozdiel v nákladoch na osobokilometre (percentuálny) oproti priemerným nákladom za posledné štyri roky vynásobený sumou celkových nákladov, a

| — | osobokilometre Δ: nárast prepravy cestujúcich meraný v osobokilometroch (0,80 DKK na osobokilometer), |
| --- | --- |

—

osobokilometre Δ: nárast prepravy cestujúcich meraný v osobokilometroch (0,80 DKK na osobokilometer),

| — | celková suma zníženia vyplývajúceho zo zlepšenia výkonnosti nesmie presiahnuť sumu hrubého zníženia za daný rok. Čistá suma zníženia sa teda pohybuje v rozpätí od nuly po sumu hrubého zníženia, |
| --- | --- |

—

celková suma zníženia vyplývajúceho zo zlepšenia výkonnosti nesmie presiahnuť sumu hrubého zníženia za daný rok. Čistá suma zníženia sa teda pohybuje v rozpätí od nuly po sumu hrubého zníženia,

| — | zavedenie do mechanizmu vrátenia zmluvných platieb hornej hranice, ktorá umožňuje zaistiť udržanie zisku na primeranej úrovni podľa tejto rovnice a charakteristík:









  — | Pri výpočte sa zohľadňuje iba časť vlastného imania zodpovedajúca činnosti DSB v rámci služieb vo verejnom záujme, |
| --- | --- | --- |

—

zavedenie do mechanizmu vrátenia zmluvných platieb hornej hranice, ktorá umožňuje zaistiť udržanie zisku na primeranej úrovni podľa tejto rovnice a charakteristík:

Formula

—

Pri výpočte sa zohľadňuje iba časť vlastného imania zodpovedajúca činnosti DSB v rámci služieb vo verejnom záujme,

| — | horná hranica primeraného zisku zodpovedá návratnosti vlastného imania vo výške 12 %, obmedzeného na 10 % za tri roky. |
| --- | --- |

—

horná hranica primeraného zisku zodpovedá návratnosti vlastného imania vo výške 12 %, obmedzeného na 10 % za tri roky.

Článok 3

Prípadné náhrady, ktoré bude podnik Ansaldo Breda povinný zaplatiť podniku DSB za omeškania s dodávkami železničných vozidiel, sa musia spätne uhradiť dánskemu štátu.

Článok 4

Dánsko bude Komisiu informovať o opatreniach, ktoré prijme na zosúladenie s článkami 2 a 3 tohto nariadenia do dvoch mesiacov od jeho oznámenia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Dánskemu kráľovstvu.

V Bruseli 24. februára 2010

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Oba súbory ustanovení sú v podstate identické. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ v prípade potreby mali chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 309, 4.12.2008, s. 14.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Uznesenie Súdu prvého stupňa z 25. novembra 2009 vo veci T-87/09 Jørgen Andersen/Komisia.

4

Jørgen Andersen

Komisia

(5)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Zákon č. 485 z 1. júla 1998 o založení samostatných štátnych podnikov DSB SV a DSB Cargo od 1. januára 1999 (ďalej len „zákon o DSB“).

6

(7)  Činnosti nákladnej dopravy DSB sa v roku 2001 previedli na podnik Deutsche Bahn.

7

(8)  Správu a údržbu železničnej infraštruktúry odteraz zabezpečuje Banedanmark, ktorý je oddeleným verejným podnikom.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

9

(10)  Dánske orgány upresnili, že jednotlivé účty výnosov sa vypracovali na základe alokácie, a nie na základe účtovného systému. Oddelené súvahy pre jednotlivé činnosti sa nedali z účtov získať.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. Zákon č. 289 z 18. mája 1998 v znení posledných zmien a doplnení. Najnovším konsolidovaným zákonom je zákon č. 1171 z 2. decembra 2004.

11

(12)  Zmluva obsahuje úvodnú časť, 22 článkov a 5 príloh.

12

(13)  Zmluva obsahuje úvod, 10 článkov a 9 príloh.

13

(14)  Pozri už uvedené výnimky.

14

(15)  Údaje predpokladané v čase uzavretia zmluvy.

15

(16)  Rozsudok z 24. júla 2003, vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“), Zb. 2003, s. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“)

(17)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1191/69 z 26. júna 1969 o postupe členských štátov, ktorý sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy (Ú. v. ES L 156, 28.6.1969, s. 1). Korigendum uverejnené v Ú. v. ES L 169, 29.6.1991, s. 1.

17

(18)  Rozsudok zo 16. marca 2004 vo veci T-157/01 Danske Busvognmænd, body 77 až 79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67); pozri najmä článok 5 ods. 4

19

(20)  Pozri rozsudok z 12. februára 2008 vo veci T-289/03 BUPA/Komisia, Zb. 2008, s. II-81, bod 214.

20

BUPA

Komisia

(21)  Dôverná informácia.

21

(22)  Bernsteinova správa bola vypracovaná v roku 1993 v nadväznosti na znalecký posudok, ktorý si vyžiadalo dánske ministerstvo dopravy.

22

(23)  Najmä rozsudky z 12. februára 2008 vo veci T-289/03 BUPA/Komisia, Zb. 2008, s. II-81, a z 22. októbra 2008 v spojených veciach T-309/04 T-317/04, T-329/04 a T-336/04, TV 2/Dánsko/Komisia TV2, Zb. 2008, s. II-2935.

23

BUPA

Komisia

TV 2/Dánsko/Komisia

(24)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

24

(25)  Pozri najmä rozhodnutie Komisie z 25. januára 2006, N 604/2005 – Nemecko – Služby autobusovej verejnej prepravy vo Wittenbergu (Ú. v. EÚ C 209, 31.8.2006, s. 7), body 78 a nasledujúce.

25

(26)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa článok 86 Zmluvy o ES stal článkom 106 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Oba články sú v podstate identické. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na článok 106 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na článok 86 Zmluvy o ES.

26

(27)  V tejto súvislosti pozri rozhodnutia Komisie 2009/325/ES z 26. novembra 2008 o štátnej pomoci C 3/08 (ex NN 102/05) – Česká republika, pokiaľ ide o náhrady za služby vo verejnom záujme pre dopravné podniky v Juhomoravskom kraji (Ú. v. EÚ L 97, 16.4.2009, s. 14), (odôvodnenie 111); rozhodnutie Komisie 2009/845/ES z 26. novembra 2008 o štátnej pomoci C 16/07 (ex NN 55/06), ktorú poskytlo Rakúsko podniku Postbus v okrese Lienz (Ú. v. EÚ L 306, 20.11.2009, s. 26), (odôvodnenie 104).

27

(28)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

28

(29)  Rozhodnutie Komisie z 23. októbra 2007 – C47/07 – Zmluva o službe vo verejnom záujme medzi Deutsche Bahn Regio a spolkovými krajinami Berlín a Brandenbursko (Ú. v. EÚ C 35, 8.2.2008, s. 13).

29

(30)  Rozsudok z 15. apríla 2008 vo veci T-348/04 Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE), Zb. 2008, s. II-625.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE)

(31)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

31

(32)  Suma 0,80 DKK približne zodpovedá jednotkovému príjmu na osobokilometer v regionálnej a medziregionálnej železničnej doprave.

32

(33)  Komisia okrem toho pripomína svoje rozhodnutie o začatí konania, ktoré umožnilo konštatovať, že dánsky štát neposkytol podniku DSB žiadnu explicitnú alebo implicitnú záruku, ktorá by mu umožnila získať výhodnejšie úverové podmienky, ako sú tie, ktoré sa poskytujú súkromným podnikom. Pozri podobnú situáciu a podobný záver v rozsudku z 26. júna 2008 vo veci T-442/03, body 121 až 127.

33

(34)  Pozri v tejto súvislosti nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve, a najmä jeho článok 16 (Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3); pozri aj usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu, a najmä ich bod 9 ods. 2 (Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3).

34

(35)  Pozri rozsudok z 26. júna 2008, vo veci T-442/03 SIC/Komisia, Zb. 2008, s. II-1161, body 195 a 196, a aj rozsudok z 12. februára 2008 vo veci T-289/03 BUPA/Komisia Zb. 2008, s. II-81, bod 166 a rozsudok z 15. júna 2005 vo veci T-17/02 Olsen/Komisia, Zb. 2005, s. II-2031, bod 216.

35

SIC

Komisia

BUPA

Komisia

Olsen

Komisia

(36)  Dánsky zákon č. 112 z roku 2004.

36

(37)  Odôvodnenie 17 uvedeného rozhodnutia Komisie z 28. novembra 2005.

37

(38)  Ú. v. ES L 130, 15.6.1970, s. 1.

38

(39)  Rozsudok z 24. júla 2003 v už uvedenej veci C-280/00 Altmark Trans, body 101, 106 a 107.

39

(40)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  Pozri rozsudok z 11. decembra 2008 vo veci C-334/07 P Komisia/Freiststaat Sachsen, Zb. 2008, s. II-9465, bod 43.

41

Komisia

Freiststaat Sachsen

(42)  Vec C-334/07 P Freiststaat Sachsen, bod 44.

42

(43)  Vec C-334/07 P Freiststaat Sachsen, bod 53.

43

(44)  Rozsudok z 15. apríla 2008 vo veci T-348/04 Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE).

44

(45)  Vec T-348/04 SIDE, bod 56.

45

(46)  Výpočty uskutočnené na základe správy KPMG, ktorú dánske orgány zaslali Komisii (tabuľka 2.4 a aktualizované tabuľky 2.2, 2.3 a 2.28).

46

(47)  Táto suma sa prepočítava na základe výsledku po zdanení, odhadnutého v predpokladanom rozpočte na 399 miliónov DKK za rok 2008, a pravidla vybratia polovice sumy zodpovedajúcej prekročeniu výsledku DSB po zdanení v podobe dividend, ktoré je uvedené v odôvodnení 102 tohto rozhodnutia.

47

(48)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4. Aj keď sa tento rámec obvykle neuplatňuje na sektor dopravy, zásady, ktoré obsahuje, sa obdobne môžu použiť, najmä pokiaľ treba spresniť nariadenie (ES) č. 1370/2007. V tomto súvislosti pozri uvedené nariadenie o začatí konania, ako aj rozhodnutie 2009/325/ES, rozhodnutie 2009/845/ES; rozhodnutie Komisie z 18. júla 2007, C 31/07 – Írsko – Štátna pomoc dopravnej spoločnosti Córas Iompair Éireann (Dublin Bus a Irish Bus) (Ú. v. EÚ C 217, 15.9.2007, s. 44); rozhodnutie Komisie z 23. októbra 2007, C 47/2007 – Nemecko – Zmluva o službe vo verejnom záujme medzi Deutsche Bahn Regio a spolkovými krajinami Berlín a Brandenbursko (Ú v. EÚ C 35, 8.2.2008, s. 13).

48

(49)  Pozri poznámku pod čiarou č. 30.

49

(50)  Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union – analýza, ktorú vypracoval ECORYS pre Európsku komisiu, február 2006, http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip.

50

(51)  Komisia uskutočňuje porovnania najmä na základe ekonomickej návratnosti (ROA – return on assets) s cieľom vyhnúť sa problémom s porovnateľnosťou, ktorá súvisí s príliš veľkými rozdielmi medzi železničnými podnikmi v pomere dlhov k vlastnému imaniu.

51

(52)  Rozhodnutie Komisie z 28. novembra 2007, štátna pomoc N388/2007 – Spojené kráľovstvo, Post Office Limited (POL) – program transformácie (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 19), najmä odôvodnenie 53.

52

(53)  Prístav príjazdu trajektu v Bornholme.

53

(54)  Komisia dostala sťažnosť, ktorú eviduje pod číslom CP78/2006.

54

(55)  List pani Kroesovej určený pani Riis-Jørgensenovej z 19. januára 2009, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 7/40

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. júla 2010

o štátnej pomoci C 34/08 (ex N 170/08), ktorú Nemecko zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG

[oznámené pod číslom K(2010) 4489]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/4/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Nemecko si elektronickou notifikáciou z 28. marca 2008, ktorú Komisia zaevidovala v ten istý deň, splnilo svoju individuálnu notifikačnú povinnosť podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (2) (ďalej len „usmernenia“) a oznámilo Komisii, že zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG regionálnu pomoc na veľký investičný projekt na vybudovanie závodu na výrobu solárnych plátkov vo Freibergu (Sasko, Nemecko). |
| --- | --- |

(1)

Nemecko si elektronickou notifikáciou z 28. marca 2008, ktorú Komisia zaevidovala v ten istý deň, splnilo svoju individuálnu notifikačnú povinnosť podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (2) (ďalej len „usmernenia“) a oznámilo Komisii, že zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG regionálnu pomoc na veľký investičný projekt na vybudovanie závodu na výrobu solárnych plátkov vo Freibergu (Sasko, Nemecko).

| (2) | Stretnutia medzi zástupcami útvarov Komisie a Nemecka sa uskutočnili 27. februára a 25. júna 2008. Komisia si listom z 28. mája 2008 vyžiadala dodatočné informácie a 10. júna 2008 poslala žiadosť o informácie. Nemecko poskytlo tieto informácie listom zo 16. júna 2008. |
| --- | --- |

(2)

Stretnutia medzi zástupcami útvarov Komisie a Nemecka sa uskutočnili 27. februára a 25. júna 2008. Komisia si listom z 28. mája 2008 vyžiadala dodatočné informácie a 10. júna 2008 poslala žiadosť o informácie. Nemecko poskytlo tieto informácie listom zo 16. júna 2008.

| (3) | Listom zo 16. júla 2008 [K(2008) 3507 v konečnom znení] Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

(3)

Listom zo 16. júla 2008 [K(2008) 3507 v konečnom znení] Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 26. augusta 2008 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenému opatreniu pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 26. augusta 2008 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenému opatreniu pomoci.

| (5) | Listami zo 7. augusta (A/16575) a 26. septembra 2008 (A/19789) Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty na predkladanie pripomienok. Komisia dostala pripomienky Nemecka 31. októbra (A/22972) a 2. decembra 2008 (A/25961). Komisia nedostala od tretích strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Listami zo 7. augusta (A/16575) a 26. septembra 2008 (A/19789) Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty na predkladanie pripomienok. Komisia dostala pripomienky Nemecka 31. októbra (A/22972) a 2. decembra 2008 (A/25961). Komisia nedostala od tretích strán žiadne pripomienky.

| (6) | Listami zo 7. apríla (A/8226), 29. mája (A/13120), 4. decembra (A/25461) a 17. decembra 2009 (A/26433) a z 12. januára (A/550), 26. apríla (A/7045), 14. mája (A/8206) a 10. júna 2010 (A/9628) Nemecko zaslalo Komisii dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(6)

Listami zo 7. apríla (A/8226), 29. mája (A/13120), 4. decembra (A/25461) a 17. decembra 2009 (A/26433) a z 12. januára (A/550), 26. apríla (A/7045), 14. mája (A/8206) a 10. júna 2010 (A/9628) Nemecko zaslalo Komisii dodatočné informácie.

| (7) | Stretnutie zástupcov Komisie, Nemecka a investora sa uskutočnilo 12. októbra 2009 v Berlíne. |
| --- | --- |

(7)

Stretnutie zástupcov Komisie, Nemecka a investora sa uskutočnilo 12. októbra 2009 v Berlíne.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Cieľ opatrenia

| (8) | Projekt pomoci sa zameriava na podporu regionálneho rozvoja. Investícia sa má uskutočniť vo východnom Nemecku, v meste Freiberg, v spolkovej krajine Sasko, v oblasti oprávnenej na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(8)

Projekt pomoci sa zameriava na podporu regionálneho rozvoja. Investícia sa má uskutočniť vo východnom Nemecku, v meste Freiberg, v spolkovej krajine Sasko, v oblasti oprávnenej na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.

| (9) | Nemecko navrhuje, aby sa poskytla regionálna investičná pomoc spoločnosti Deutsche Solar AG (ďalej len „DS“) na vybudovanie závodu na výrobu solárnych plátkov. Celkové oprávnené náklady notifikovanej investície dosahujú v nominálnej hodnote 350 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(9)

Nemecko navrhuje, aby sa poskytla regionálna investičná pomoc spoločnosti Deutsche Solar AG (ďalej len „DS“) na vybudovanie závodu na výrobu solárnych plátkov. Celkové oprávnené náklady notifikovanej investície dosahujú v nominálnej hodnote 350 miliónov EUR.

2.2.   Príjemca pomoci

| (10) | Príjemcom finančnej podpory je spoločnosť DS, ktorá vyrába solárne plátky z kryštalického kremíka. DS je stopercentná dcérska spoločnosť spoločnosti SolarWorld AG. Skupina SolarWorld pôsobí v priemysle solárnej energie v celosvetovom meradle (s výrobnými závodmi v Nemecku, Spojených štátoch amerických a Južnej Kórei) a zahŕňa všetky stupne reťazca zhodnocovania solárnej energie od suroviny kremíka po solárne elektrárne na kľúč. Skupina vyrába solárne plátky, solárne články a solárne moduly s výnimkou solárnych systémov (4). V roku 2009 mala skupina SolarWorld 2 000 zamestnancov a konsolidované príjmy vo výške viac než 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(10)

Príjemcom finančnej podpory je spoločnosť DS, ktorá vyrába solárne plátky z kryštalického kremíka. DS je stopercentná dcérska spoločnosť spoločnosti SolarWorld AG. Skupina SolarWorld pôsobí v priemysle solárnej energie v celosvetovom meradle (s výrobnými závodmi v Nemecku, Spojených štátoch amerických a Južnej Kórei) a zahŕňa všetky stupne reťazca zhodnocovania solárnej energie od suroviny kremíka po solárne elektrárne na kľúč. Skupina vyrába solárne plátky, solárne články a solárne moduly s výnimkou solárnych systémov (4). V roku 2009 mala skupina SolarWorld 2 000 zamestnancov a konsolidované príjmy vo výške viac než 1 miliardy EUR.

| (11) | Okrem plánovaného závodu v priemyselnom parku Freiberg-Ost, ktorý je predmetom notifikačného investičného projektu, DS vlastní už dva iné výrobné závody vo Freibergu (jeden v priemyselnom parku Freiberg-Süd a jeden v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia). Tieto tri závody sú od seba vzdialené päť až šesť kilometrov. V roku 2007 dosiahol obrat spoločnosti DS 318 mil. EUR. V roku 2008 zamestnávala 770 pracovníkov. Skupina SolarWorld má vo Freibergu ďalšie stopercentné dcérske spoločnosti: Deutsche Cell GmbH (výroba solárnych článkov), Solar Factory GmbH (výroba solárnych modulov), Sunicon AG (recyklácia kremíka), SolarWorld Innovations GmbH (výskum a vývoj) a SolarWorld Solicium GmbH (výroba kremíka). SolarWorld má aj 49 % podiel v spoločnosti JSSi GmbH so sídlom vo Freibergu (výroba kremíka), ktorá tvorí so spoločnosťou Evonik Degussa GmbH spoločný podnik. |
| --- | --- |

(11)

Okrem plánovaného závodu v priemyselnom parku Freiberg-Ost, ktorý je predmetom notifikačného investičného projektu, DS vlastní už dva iné výrobné závody vo Freibergu (jeden v priemyselnom parku Freiberg-Süd a jeden v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia). Tieto tri závody sú od seba vzdialené päť až šesť kilometrov. V roku 2007 dosiahol obrat spoločnosti DS 318 mil. EUR. V roku 2008 zamestnávala 770 pracovníkov. Skupina SolarWorld má vo Freibergu ďalšie stopercentné dcérske spoločnosti: Deutsche Cell GmbH (výroba solárnych článkov), Solar Factory GmbH (výroba solárnych modulov), Sunicon AG (recyklácia kremíka), SolarWorld Innovations GmbH (výskum a vývoj) a SolarWorld Solicium GmbH (výroba kremíka). SolarWorld má aj 49 % podiel v spoločnosti JSSi GmbH so sídlom vo Freibergu (výroba kremíka), ktorá tvorí so spoločnosťou Evonik Degussa GmbH spoločný podnik.

2.3.   Projekt

2.3.1.   Notifikovaný projekt (Freiberg-Ost)

| (12) | Pomoc, ktorú Nemecko notifikovalo, je určená na veľký investičný projekt spoločnosti DS, ktorý spočíva vo vybudovaní nového závodu na výrobu multikryštalických solárnych plátkov v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Nový závod by mal nominálnu ročnú kapacitu 500 megawattov špičkového zaťaženia (MWp) (5). |
| --- | --- |

(12)

Pomoc, ktorú Nemecko notifikovalo, je určená na veľký investičný projekt spoločnosti DS, ktorý spočíva vo vybudovaní nového závodu na výrobu multikryštalických solárnych plátkov v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Nový závod by mal nominálnu ročnú kapacitu 500 megawattov špičkového zaťaženia (MWp) (5).

| (13) | Projekt sa začal 18. decembra 2007. Investícia by sa mala dokončiť v roku 2010 a plná výrobná kapacita by sa mala dosiahnuť koncom roka 2010. |
| --- | --- |

(13)

Projekt sa začal 18. decembra 2007. Investícia by sa mala dokončiť v roku 2010 a plná výrobná kapacita by sa mala dosiahnuť koncom roka 2010.

| (14) | DS uvádza, že v rámci projektu sa v oblasti s vysokou mierou nezamestnanosti priamo vytvorí najmenej 130 pracovných miest a nepriamo rovnaký počet pracovných miest. |
| --- | --- |

(14)

DS uvádza, že v rámci projektu sa v oblasti s vysokou mierou nezamestnanosti priamo vytvorí najmenej 130 pracovných miest a nepriamo rovnaký počet pracovných miest.

2.3.2.   Predchádzajúce projekty (Freiberg-Süd)

| (15) | Nemecko v čase notifikácie informovalo Komisiu, že pomoc sa má poskytnúť aj na ďalšiu investíciu spoločnosti DS (projekt P3 vo Freibergu-Süd), ktorá sa mala takmer súčasne s notifikovaným projektom začať 1. septembra 2007 a ktorá sa týkala rozšírenia existujúceho závodu na solárne plátky z 350 na 500 MWp. Oprávnené náklady na projekt P3 prestavujú nominálnu hodnotu 49 mil. EUR. Nemecko navrhovalo poskytnúť na investíciu regionálnu pomoc s nominálnou hodnotou 14 mil. EUR. Pomoc na tento projekt sa však zrušila a po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko v tejto veci informovalo Komisiu, že na tento projekt sa žiadna pomoc nevyplatila ani sa žiadna neposkytne. |
| --- | --- |

(15)

Nemecko v čase notifikácie informovalo Komisiu, že pomoc sa má poskytnúť aj na ďalšiu investíciu spoločnosti DS (projekt P3 vo Freibergu-Süd), ktorá sa mala takmer súčasne s notifikovaným projektom začať 1. septembra 2007 a ktorá sa týkala rozšírenia existujúceho závodu na solárne plátky z 350 na 500 MWp. Oprávnené náklady na projekt P3 prestavujú nominálnu hodnotu 49 mil. EUR. Nemecko navrhovalo poskytnúť na investíciu regionálnu pomoc s nominálnou hodnotou 14 mil. EUR. Pomoc na tento projekt sa však zrušila a po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko v tejto veci informovalo Komisiu, že na tento projekt sa žiadna pomoc nevyplatila ani sa žiadna neposkytne.

| (16) | Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že pred uvedeným projektom P3 sa poskytla pomoc na ďalšiu investíciu spoločnosti DS, ktorá sa začala 1. júna 2006, rovnako do troch rokov od začatia notifikovaného investičného projektu v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Tento projekt P2 sa týka predchádzajúceho rozšírenia existujúceho závodu na solárne plátky z 270 na 350 MWp. Pomoc dosahovala nominálnu hodnotu 16 905 000 EUR, pričom oprávnené náklady predstavovali nominálnu hodnotu 49 995 991 EUR. Schválená bola v roku 2006 na základe existujúcich schém pomoci (6). |
| --- | --- |

(16)

Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že pred uvedeným projektom P3 sa poskytla pomoc na ďalšiu investíciu spoločnosti DS, ktorá sa začala 1. júna 2006, rovnako do troch rokov od začatia notifikovaného investičného projektu v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Tento projekt P2 sa týka predchádzajúceho rozšírenia existujúceho závodu na solárne plátky z 270 na 350 MWp. Pomoc dosahovala nominálnu hodnotu 16 905 000 EUR, pričom oprávnené náklady predstavovali nominálnu hodnotu 49 995 991 EUR. Schválená bola v roku 2006 na základe existujúcich schém pomoci (6).

2.4.   Právny základ

| (17) | Pomoc na notifikovaný projekt Freiberg-Ost sa má poskytnúť na základe existujúcich schém pomoci vo forme priamej dotácie a investičného príplatku. |
| --- | --- |

(17)

Pomoc na notifikovaný projekt Freiberg-Ost sa má poskytnúť na základe existujúcich schém pomoci vo forme priamej dotácie a investičného príplatku.

| (18) | Priama dotácia by vychádzala z 36. rámcového plánu v rámci spoločnej schémy spolku/spolkových krajín na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe – Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur, ďalej len „GA“) (7). |
| --- | --- |

(18)

Priama dotácia by vychádzala z 36. rámcového plánu v rámci spoločnej schémy spolku/spolkových krajín na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe – Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur, ďalej len „GA“) (7).

| (19) | Investičný príplatok by vychádzal zo zákona z roku 2007 o investičných príplatkoch (Investitionszulagengesetz 2007) (8) a podľa potreby z jeho následnej úpravy, zo zákona o investičných príplatkoch z roku 2010 (Investitionszulagengesetz 2010) (9). |
| --- | --- |

(19)

Investičný príplatok by vychádzal zo zákona z roku 2007 o investičných príplatkoch (Investitionszulagengesetz 2007) (8) a podľa potreby z jeho následnej úpravy, zo zákona o investičných príplatkoch z roku 2010 (Investitionszulagengesetz 2010) (9).

2.5.   Investičné náklady

| (20) | Oprávnené investičné náklady na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost majú celkovú nominálnu hodnotu 350 000 000 EUR. Rozpis oprávnených nákladov podľa rokov sa uvádza v tejto tabuľke:









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Spolu |
| Oprávnené náklady | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Oprávnené investičné náklady na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost majú celkovú nominálnu hodnotu 350 000 000 EUR. Rozpis oprávnených nákladov podľa rokov sa uvádza v tejto tabuľke:

(EUR)

2008

2009

2010

Spolu

Oprávnené náklady

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6.   Financovanie

| (21) | Na financovanie notifikovaného projektu v priemyselnom parku Freiberg-Ost by spoločnosť DS musela použiť okrem pomoci, o ktorú požiadala, vlastné zdroje a bankové úvery. Prehľad príslušných súm v nominálnej hodnote podľa zdroja sa uvádza v tejto tabuľke:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Zdroj | Suma |
| Vlastné zdroje | [...] (10) |
| Dotácia v rámci schémy GA a investičného príplatku | 45 395 000 |
| Bankový úver (na ktorý sa nevzťahuje štátna záruka) | [...] |
| Spolu | 350 000 000 |

(21)

Na financovanie notifikovaného projektu v priemyselnom parku Freiberg-Ost by spoločnosť DS musela použiť okrem pomoci, o ktorú požiadala, vlastné zdroje a bankové úvery. Prehľad príslušných súm v nominálnej hodnote podľa zdroja sa uvádza v tejto tabuľke:

(EUR)

Zdroj

Suma

Vlastné zdroje

[...] (10)

Dotácia v rámci schémy GA a investičného príplatku

45 395 000

Bankový úver (na ktorý sa nevzťahuje štátna záruka)

[...]

Spolu

350 000 000

2.7.   Maximálna intenzita regionálnej pomoci

| (22) | Freiberg v Sasku sa nachádza v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Podľa usmernení a nemeckej mapy regionálnej štátnej pomoci, ktorá sa uplatňovala v čase notifikácie (11), sa môže veľkým podnikom v tejto oblasti poskytnúť pomoc v maximálnej intenzite 30 % z ekvivalentu hrubého grantu (GGE). |
| --- | --- |

(22)

Freiberg v Sasku sa nachádza v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Podľa usmernení a nemeckej mapy regionálnej štátnej pomoci, ktorá sa uplatňovala v čase notifikácie (11), sa môže veľkým podnikom v tejto oblasti poskytnúť pomoc v maximálnej intenzite 30 % z ekvivalentu hrubého grantu (GGE).

2.8.   Výška pomoci a intenzita pomoci

| (23) | Príjemca požiadal o pomoc na notifikovaný projekt 17. augusta 2007. Listom z 22. augusta 2007 Nemecko informovalo príjemcu, že projekt je oprávnený na poskytnutie pomoci. Nemecko sa zaviazalo, že neposkytne pomoc skôr, ako ju Komisia nepovolí, a že neprekročí maximálnu výšku schválenej pomoci. |
| --- | --- |

(23)

Príjemca požiadal o pomoc na notifikovaný projekt 17. augusta 2007. Listom z 22. augusta 2007 Nemecko informovalo príjemcu, že projekt je oprávnený na poskytnutie pomoci. Nemecko sa zaviazalo, že neposkytne pomoc skôr, ako ju Komisia nepovolí, a že neprekročí maximálnu výšku schválenej pomoci.

| (24) | Regionálna pomoc, ktorú Nemecko pôvodne notifikovalo na investičný projekt spoločnosti DS v priemyselnom parku Freiberg-Ost, dosiahla 48 miliónov EUR (v nominálnej hodnote). Komisia v súvislosti s touto pomocou začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože mala podozrenie, že notifikovaný projekt a predchádzajúci podporovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Süd by sa mali považovať za jediný investičný projekt (bod 60 usmernení), čo by znamenalo, že ak sa uplatní mechanizmus znižovania v súlade s bodom 67 usmernení, notifikovaná intenzita pomoci by prekročila maximálnu prípustnú hodnotu. |
| --- | --- |

(24)

Regionálna pomoc, ktorú Nemecko pôvodne notifikovalo na investičný projekt spoločnosti DS v priemyselnom parku Freiberg-Ost, dosiahla 48 miliónov EUR (v nominálnej hodnote). Komisia v súvislosti s touto pomocou začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože mala podozrenie, že notifikovaný projekt a predchádzajúci podporovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Süd by sa mali považovať za jediný investičný projekt (bod 60 usmernení), čo by znamenalo, že ak sa uplatní mechanizmus znižovania v súlade s bodom 67 usmernení, notifikovaná intenzita pomoci by prekročila maximálnu prípustnú hodnotu.

| (25) | Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že zrušilo pomoc na predchádzajúci projekt, projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd. Nemecko takisto znížilo notifikovanú pomoc na projekt spoločnosti DS v priemyselnom parku Freiberg-Ost na sumu 40 364 760 EUR (súčasná hodnota) (12), čo zodpovedá intenzite pomoci 12,97 % GGE. Ak by sa notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty uskutočnené v rámci troch rokov, projekty P2 a P3, považovali za jeden investičný projekt, znamenalo by to celkovú pomoc poskytnutú na kumulované oprávnené náklady (súčasná hodnota 402 865 942 EUR) v medziach maximálnej prípustnej hodnoty (ktorá by bola 55 749 652 EUR v súčasnej hodnote alebo 14,06 % GGE). |
| --- | --- |

(25)

Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že zrušilo pomoc na predchádzajúci projekt, projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd. Nemecko takisto znížilo notifikovanú pomoc na projekt spoločnosti DS v priemyselnom parku Freiberg-Ost na sumu 40 364 760 EUR (súčasná hodnota) (12), čo zodpovedá intenzite pomoci 12,97 % GGE. Ak by sa notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty uskutočnené v rámci troch rokov, projekty P2 a P3, považovali za jeden investičný projekt, znamenalo by to celkovú pomoc poskytnutú na kumulované oprávnené náklady (súčasná hodnota 402 865 942 EUR) v medziach maximálnej prípustnej hodnoty (ktorá by bola 55 749 652 EUR v súčasnej hodnote alebo 14,06 % GGE).

2.9.   Všeobecné záväzky

| (26) | Nemecko sa voči Komisii zaviazalo:






  — | zaslať Komisii do dvoch mesiacov od poskytnutia pomoci kópiu dohody o pomoci podpísanej medzi poskytujúcim orgánom a príjemcom pomoci, |
| --- | --- | --- |

(26)

Nemecko sa voči Komisii zaviazalo:

—

zaslať Komisii do dvoch mesiacov od poskytnutia pomoci kópiu dohody o pomoci podpísanej medzi poskytujúcim orgánom a príjemcom pomoci,

| — | každých päť rokov odo dňa povolenia pomoci Komisiou predložiť priebežnú správu (obsahujúcu informácie o sumách vyplatenej pomoci, o vykonávaní dohody o pomoci a o všetkých ďalších investičných projektoch na tom istom mieste alebo v tom istom závode), |
| --- | --- |

—

každých päť rokov odo dňa povolenia pomoci Komisiou predložiť priebežnú správu (obsahujúcu informácie o sumách vyplatenej pomoci, o vykonávaní dohody o pomoci a o všetkých ďalších investičných projektoch na tom istom mieste alebo v tom istom závode),

| — | do šiestich mesiacov od vyplatenia poslednej tranže pomoci predložiť podrobnú správu na základe oznámeného platobného kalendára. |
| --- | --- |

—

do šiestich mesiacov od vyplatenia poslednej tranže pomoci predložiť podrobnú správu na základe oznámeného platobného kalendára.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (27) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že pochybuje o tom, či je pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ a usmernení. |
| --- | --- |

(27)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že pochybuje o tom, či je pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ a usmernení.

| (28) | Aby veľký investičný projekt nebol umelo rozdelený na podprojekty s cieľom vyhnúť sa ustanoveniam uvedeným v týchto usmerneniach, investičný projekt sa podľa bodu 60 usmernení bude považovať za „jediný investičný projekt“, ak počiatočnú investíciu vynaloží v období troch rokov jedna alebo viaceré spoločnosti a pozostáva z fixných aktív kombinovaných ekonomicky nedeliteľným spôsobom. |
| --- | --- |

(28)

Aby veľký investičný projekt nebol umelo rozdelený na podprojekty s cieľom vyhnúť sa ustanoveniam uvedeným v týchto usmerneniach, investičný projekt sa podľa bodu 60 usmernení bude považovať za „jediný investičný projekt“, ak počiatočnú investíciu vynaloží v období troch rokov jedna alebo viaceré spoločnosti a pozostáva z fixných aktív kombinovaných ekonomicky nedeliteľným spôsobom.

| (29) | V poznámke pod čiarou č. 55 sa uvádza, že pri posúdení toho, či počiatočná investícia je ekonomicky nedeliteľná, Komisia zohľadní technické, funkčné a strategické súvislosti a bezprostrednú geografickú blízkosť. |
| --- | --- |

(29)

V poznámke pod čiarou č. 55 sa uvádza, že pri posúdení toho, či počiatočná investícia je ekonomicky nedeliteľná, Komisia zohľadní technické, funkčné a strategické súvislosti a bezprostrednú geografickú blízkosť.

| (30) | Ak by sa notifikovaný projekt spolu s projektom P3 Freiberg-Süd považoval za jediný investičný projekt, kombinované oprávnené náklady týchto dvoch projektov by podliehali mechanizmu znižovania podľa bodu 67 usmernení. Notifikovaná pomoc kombinovaná s pomocou poskytnutou na projekt P3 by potom presiahla maximálnu prípustnú hodnotu a toto prevýšenie by nebolo zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(30)

Ak by sa notifikovaný projekt spolu s projektom P3 Freiberg-Süd považoval za jediný investičný projekt, kombinované oprávnené náklady týchto dvoch projektov by podliehali mechanizmu znižovania podľa bodu 67 usmernení. Notifikovaná pomoc kombinovaná s pomocou poskytnutou na projekt P3 by potom presiahla maximálnu prípustnú hodnotu a toto prevýšenie by nebolo zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.

| (31) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poukázala na to, že pozemky notifikovaného projektu (Freiberg-Ost) a predchádzajúceho projektu P3 (Freiberg-Süd) sú od seba vzdialené len päť kilometrov a že sa to môže považovať za bezprostrednú geografickú blízkosť. Komisia ďalej uviedla, že medzi týmito dvoma investíciami sú určité funkčné a technické súvislosti a výrazné strategické súvislosti. Komisia na základe toho pochybovala o názore Nemecka, že notifikovaný projekt a projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd nepredstavujú „jediný investičný projekt“ v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení, a vyzvala tretie strany, aby predložili pripomienky k otázke nedeliteľnosti týchto dvoch investičných projektov spoločnosti DS vo Freibergu. |
| --- | --- |

(31)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poukázala na to, že pozemky notifikovaného projektu (Freiberg-Ost) a predchádzajúceho projektu P3 (Freiberg-Süd) sú od seba vzdialené len päť kilometrov a že sa to môže považovať za bezprostrednú geografickú blízkosť. Komisia ďalej uviedla, že medzi týmito dvoma investíciami sú určité funkčné a technické súvislosti a výrazné strategické súvislosti. Komisia na základe toho pochybovala o názore Nemecka, že notifikovaný projekt a projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd nepredstavujú „jediný investičný projekt“ v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení, a vyzvala tretie strany, aby predložili pripomienky k otázke nedeliteľnosti týchto dvoch investičných projektov spoločnosti DS vo Freibergu.

| (32) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania takisto zvažovala, či je notifikované opatrenie zlučiteľné so všeobecnými ustanoveniami usmernení a s osobitnými pravidlami pomoci na veľké investičné projekty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení, a dospela k záveru, že je zlučiteľné. |
| --- | --- |

(32)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania takisto zvažovala, či je notifikované opatrenie zlučiteľné so všeobecnými ustanoveniami usmernení a s osobitnými pravidlami pomoci na veľké investičné projekty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení, a dospela k záveru, že je zlučiteľné.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (33) | Komisia nedostala od iných zainteresovaných strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(33)

Komisia nedostala od iných zainteresovaných strán žiadne pripomienky.

5.   PRIPOMIENKY NEMECKA

5.1.   Pôvodné pripomienky, ktoré predložilo Nemecko

| (34) | V pôvodných pripomienkach predložených Komisii 31. októbra 2008 a 2. decembra 2008 Nemecko vyjadrilo názor, že posúdenie podľa bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení (geografická blízkosť a technické, funkčné a strategické súvislosti) nie je vhodným spôsobom na to, aby sa stanovilo, či sa majú dva investičné projekty považovať za „ekonomicky nedeliteľné“, pretože neobjasňuje okolnosti, za akých sa môže jeden projekt považovať z ekonomického hľadiska za životaschopný bez druhého. Avšak otázka, či je jeden projekt ekonomicky realizovateľný bez druhého, bola jediným rozhodujúcim faktorom na výklad právnej koncepcie ekonomickej nedeliteľnosti. |
| --- | --- |

(34)

V pôvodných pripomienkach predložených Komisii 31. októbra 2008 a 2. decembra 2008 Nemecko vyjadrilo názor, že posúdenie podľa bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení (geografická blízkosť a technické, funkčné a strategické súvislosti) nie je vhodným spôsobom na to, aby sa stanovilo, či sa majú dva investičné projekty považovať za „ekonomicky nedeliteľné“, pretože neobjasňuje okolnosti, za akých sa môže jeden projekt považovať z ekonomického hľadiska za životaschopný bez druhého. Avšak otázka, či je jeden projekt ekonomicky realizovateľný bez druhého, bola jediným rozhodujúcim faktorom na výklad právnej koncepcie ekonomickej nedeliteľnosti.

| (35) | Nemecko sa domnievalo, že argument Komisie, že existujú určité funkčné a technické súvislosti medzi projektmi v priemyselných parkoch Freiberg-Ost a Freiberg-Süd, nebol dostatočný na to, aby sa stanovilo, že projekty sú ekonomicky nedeliteľné. Nemecko dospelo k záveru, že dôvody Komisie na začatie konania vo veci formálneho zisťovania vychádzali z prekročenia práva voľnej úvahy pri výkone právomoci, ktorá sa na ňu prenáša podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, a že to malo za následok neprimerané rozhodnutie, ktoré bolo v rozpore so záujmami príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

(35)

Nemecko sa domnievalo, že argument Komisie, že existujú určité funkčné a technické súvislosti medzi projektmi v priemyselných parkoch Freiberg-Ost a Freiberg-Süd, nebol dostatočný na to, aby sa stanovilo, že projekty sú ekonomicky nedeliteľné. Nemecko dospelo k záveru, že dôvody Komisie na začatie konania vo veci formálneho zisťovania vychádzali z prekročenia práva voľnej úvahy pri výkone právomoci, ktorá sa na ňu prenáša podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, a že to malo za následok neprimerané rozhodnutie, ktoré bolo v rozpore so záujmami príjemcu pomoci.

| (36) | Posúdenie geografickej blízkosti okrem toho nebolo vhodným spôsobom na predchádzanie zvyšovaniu dotácií, pretože vo všetkých jazykových zneniach poznámky pod čiarou č. 55 usmernení sa nevyžadovalo, aby sa závody nachádzali v „bezprostrednej“ geografickej blízkosti: vo francúzskej verzii sa napríklad hovorí len o „geografickej blízkosti“, a nie o „bezprostrednej“ geografickej blízkosti. Posúdenie uvedené v poznámke pod čiarou č. 55 v dôsledku toho nepredstavuje jednotný právny rámec na reguláciu dotačných špirál. |
| --- | --- |

(36)

Posúdenie geografickej blízkosti okrem toho nebolo vhodným spôsobom na predchádzanie zvyšovaniu dotácií, pretože vo všetkých jazykových zneniach poznámky pod čiarou č. 55 usmernení sa nevyžadovalo, aby sa závody nachádzali v „bezprostrednej“ geografickej blízkosti: vo francúzskej verzii sa napríklad hovorí len o „geografickej blízkosti“, a nie o „bezprostrednej“ geografickej blízkosti. Posúdenie uvedené v poznámke pod čiarou č. 55 v dôsledku toho nepredstavuje jednotný právny rámec na reguláciu dotačných špirál.

| (37) | Nemecko dospelo k záveru, že projekty spoločnosti DS v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost nie sú ekonomicky nedeliteľné a nemali by sa považovať za jediný investičný projekt v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení. V dôsledku toho Nemecko namietalo, že notifikovaná pomoc pre Freiberg-Ost by sa nemala znížiť uplatnením mechanizmu znižovania na kombinované oprávnené náklady na projekty spoločnosti DS v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost. |
| --- | --- |

(37)

Nemecko dospelo k záveru, že projekty spoločnosti DS v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost nie sú ekonomicky nedeliteľné a nemali by sa považovať za jediný investičný projekt v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení. V dôsledku toho Nemecko namietalo, že notifikovaná pomoc pre Freiberg-Ost by sa nemala znížiť uplatnením mechanizmu znižovania na kombinované oprávnené náklady na projekty spoločnosti DS v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost.

| (38) | S pôvodnými pripomienkami Nemecko predložilo aj aktualizované informácie o investičných projektoch, ktoré spoločnosť DS uskutočnila v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost do troch rokov od začiatku notifikovaného projektu. Pred projektom P3 (rozšírenie výrobnej kapacity solárnych plátkov z 350 na 500 MWp) v priemyselnom parku Freiberg-Süd bol na tom istom mieste iný projekt - P2 (predchádzajúce rozšírenie výrobnej kapacity solárnych plátkov z 270 na 350 MWp). Na tento projekt sa takisto poskytla pomoc (podľa existujúcich schém pomoci). Nemecko okrem toho informovalo Komisiu, že pomoc na projekt P3 sa poskytne iba vo forme investičného príplatku (na základe zákona o investičných príplatkoch). |
| --- | --- |

(38)

S pôvodnými pripomienkami Nemecko predložilo aj aktualizované informácie o investičných projektoch, ktoré spoločnosť DS uskutočnila v priemyselných parkoch Freiberg-Süd a Freiberg-Ost do troch rokov od začiatku notifikovaného projektu. Pred projektom P3 (rozšírenie výrobnej kapacity solárnych plátkov z 350 na 500 MWp) v priemyselnom parku Freiberg-Süd bol na tom istom mieste iný projekt - P2 (predchádzajúce rozšírenie výrobnej kapacity solárnych plátkov z 270 na 350 MWp). Na tento projekt sa takisto poskytla pomoc (podľa existujúcich schém pomoci). Nemecko okrem toho informovalo Komisiu, že pomoc na projekt P3 sa poskytne iba vo forme investičného príplatku (na základe zákona o investičných príplatkoch).

5.2.   Ďalšie aktualizované informácie predložené Komisii – zmena a doplnenie pôvodnej notifikácie

| (39) | Po pôvodných pripomienkach Nemecko predložilo niekoľkokrát aktualizované informácie o investičných projektoch, ktoré skupina uskutočnila alebo má uskutočniť v priemyselnom parku Freiberg-Süd v období troch rokov od začiatku notifikovaného investičného projektu. |
| --- | --- |

(39)

Po pôvodných pripomienkach Nemecko predložilo niekoľkokrát aktualizované informácie o investičných projektoch, ktoré skupina uskutočnila alebo má uskutočniť v priemyselnom parku Freiberg-Süd v období troch rokov od začiatku notifikovaného investičného projektu.

| (40) | Konečný prehľad situácie je zhrnutý v tejto tabuľke: | Freiberg-Süd (P2 a P3) | Freiberg-Ost | Freiberg-Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stav | predchádzajúce projekty P2 a P3, nenotifikovaná pomoc | notifikovaný projekt | budúci projekt |
| Výrobok | solárne plátky | solárne plátky | solárne moduly |
| Výrobná kapacita
  (v MWp) | medzi 270 a 350 (P2)
  medzi 350 a 500 (P3) | 500 | 300 |
| Začiatok projektu | 1.6.2006 (P2)
  1.9.2007 (P3) | 18.12.2007 | leto/jeseň 2010 |
| Oprávnené náklady
  (v EUR, v nominálnej hodnote) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Výška pomoci
  (v EUR, v nominálnej hodnote) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Konečný prehľad situácie je zhrnutý v tejto tabuľke:

Freiberg-Süd (P2 a P3)

Freiberg-Ost

Freiberg-Saxonia

Stav

predchádzajúce projekty P2 a P3, nenotifikovaná pomoc

notifikovaný projekt

budúci projekt

Výrobok

solárne plátky

solárne plátky

solárne moduly

Výrobná kapacita

(v MWp)

medzi 270 a 350 (P2)

medzi 350 a 500 (P3)

500

300

Začiatok projektu

1.6.2006 (P2)

1.9.2007 (P3)

18.12.2007

leto/jeseň 2010

Oprávnené náklady

(v EUR, v nominálnej hodnote)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Výška pomoci

(v EUR, v nominálnej hodnote)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Hlavné zmeny pôvodnej notifikácie spočívajú v zrušení celej pomoci na projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd a znížení pomoci na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Nemecko takisto ubezpečilo, že na projekt P3 nebola vyplatená ani nebude vyplatená žiadna pomoc. |
| --- | --- |

(41)

Hlavné zmeny pôvodnej notifikácie spočívajú v zrušení celej pomoci na projekt P3 v priemyselnom parku Freiberg-Süd a znížení pomoci na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost. Nemecko takisto ubezpečilo, že na projekt P3 nebola vyplatená ani nebude vyplatená žiadna pomoc.

| (42) | V rámci konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že aj keď výslovne nepripustilo, že notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost a predchádzajúce projekty v priemyselnom parku Freiberg-Süd tvoria jediný investičný projekt v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení, napriek tomu obmedzí celkovú pomoc poskytnutú na kombinované oprávnené náklady na tri projekty - P2, P3 a notifikovaný projekt - (súčasná hodnota 402 865 942 EUR) na maximálnu prípustnú hodnotu, ktorá by platila v scenári „jediného investičného projektu“ (55 749 652 EUR v súčasnej hodnote alebo 14,06 % GGE). |
| --- | --- |

(42)

V rámci konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko informovalo Komisiu, že aj keď výslovne nepripustilo, že notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost a predchádzajúce projekty v priemyselnom parku Freiberg-Süd tvoria jediný investičný projekt v zmysle bodu 60 a poznámky pod čiarou č. 55 usmernení, napriek tomu obmedzí celkovú pomoc poskytnutú na kombinované oprávnené náklady na tri projekty - P2, P3 a notifikovaný projekt - (súčasná hodnota 402 865 942 EUR) na maximálnu prípustnú hodnotu, ktorá by platila v scenári „jediného investičného projektu“ (55 749 652 EUR v súčasnej hodnote alebo 14,06 % GGE).

| (43) | Nemecko ďalej poskytlo informácie o budúcom veľkom investičnom projekte SF III skupiny SolarWorld v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia (vybudovanie nového závodu na výrobu solárnych modulov), ktorý sa mal začať do troch rokov od začiatku notifikovaného projektu, pričom uviedlo, že zamýšľa poskytnúť pomoc na tento projekt. Nemecko sa zaviazalo, že pomoc na projekt SF III bude notifikovať samostatne a že bude závisieť od schválenia Komisiou. |
| --- | --- |

(43)

Nemecko ďalej poskytlo informácie o budúcom veľkom investičnom projekte SF III skupiny SolarWorld v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia (vybudovanie nového závodu na výrobu solárnych modulov), ktorý sa mal začať do troch rokov od začiatku notifikovaného projektu, pričom uviedlo, že zamýšľa poskytnúť pomoc na tento projekt. Nemecko sa zaviazalo, že pomoc na projekt SF III bude notifikovať samostatne a že bude závisieť od schválenia Komisiou.

6.   POSÚDENIE OPATRENIA

6.1.   Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (44) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospela k záveru, že finančná podpora, ktorú má Nemecko poskytnúť spoločnosti DS na základe existujúcich schém pomoci („GA“ a zákona o investičných príplatkoch), predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Nemecko tento záver nenapadlo. |
| --- | --- |

(44)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospela k záveru, že finančná podpora, ktorú má Nemecko poskytnúť spoločnosti DS na základe existujúcich schém pomoci („GA“ a zákona o investičných príplatkoch), predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Nemecko tento záver nenapadlo.

6.2.   Notifikačná povinnosť, oprávnenosť pomoci a uplatniteľné právo

| (45) | Nemecko notifikovalo plánované opatrenie pomoci 28. marca 2008 pred jeho realizáciou, a tým si splnilo povinnosť podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a individuálnu notifikačnú povinnosť podľa článku 7 písm. e) nariadenia o skupinových výnimkách pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(45)

Nemecko notifikovalo plánované opatrenie pomoci 28. marca 2008 pred jeho realizáciou, a tým si splnilo povinnosť podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a individuálnu notifikačnú povinnosť podľa článku 7 písm. e) nariadenia o skupinových výnimkách pre regionálnu pomoc.

| (46) | Po tom, ako sa zistilo, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť, či sa toto opatrenie môže považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Keďže dané opatrenie bolo regionálnou investičnou pomocou, Komisia ju posudzovala na základe usmernení (najmä na základe oddielu 4.3 usmernení o veľkých investičných projektoch). |
| --- | --- |

(46)

Po tom, ako sa zistilo, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť, či sa toto opatrenie môže považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Keďže dané opatrenie bolo regionálnou investičnou pomocou, Komisia ju posudzovala na základe usmernení (najmä na základe oddielu 4.3 usmernení o veľkých investičných projektoch).

6.3.   Zlučiteľnosť pomoci so všeobecnými ustanoveniami usmernení

| (47) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že notifikovaná pomoc sa má zásadne poskytnúť na základe schém pomoci podliehajúcich nariadeniam o skupinových výnimkách, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá ustanovené v usmerneniach. |
| --- | --- |

(47)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že notifikovaná pomoc sa má zásadne poskytnúť na základe schém pomoci podliehajúcich nariadeniam o skupinových výnimkách, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá ustanovené v usmerneniach.

| (48) | Projekt je počiatočnou investíciou v zmysle usmernení, pretože si vyžaduje vybudovanie nového podniku. Oprávnené náklady na investičnú pomoc sa vymedzujú v súlade s usmerneniami a dodržiavajú sa pravidlá o kumulovaní pomoci. |
| --- | --- |

(48)

Projekt je počiatočnou investíciou v zmysle usmernení, pretože si vyžaduje vybudovanie nového podniku. Oprávnené náklady na investičnú pomoc sa vymedzujú v súlade s usmerneniami a dodržiavajú sa pravidlá o kumulovaní pomoci.

| (49) | Ešte pred začatím prác spoločnosť DS požiadala o štátnu pomoc a Nemecko písomne potvrdilo, že projekt je oprávnený na pomoc, a súhlasilo s jej poskytnutím s výhradou jej schválenia Komisiou. |
| --- | --- |

(49)

Ešte pred začatím prác spoločnosť DS požiadala o štátnu pomoc a Nemecko písomne potvrdilo, že projekt je oprávnený na pomoc, a súhlasilo s jej poskytnutím s výhradou jej schválenia Komisiou.

| (50) | Od spoločnosti DS sa žiadalo, aby po skončení projektu v regióne zachovala investíciu najmenej päť rokov. |
| --- | --- |

(50)

Od spoločnosti DS sa žiadalo, aby po skončení projektu v regióne zachovala investíciu najmenej päť rokov.

| (51) | Spoločnosť DS má sama financovať 25 % oprávnených nákladov vo forme, ktorá neobsahuje prvky štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(51)

Spoločnosť DS má sama financovať 25 % oprávnených nákladov vo forme, ktorá neobsahuje prvky štátnej pomoci.

6.4.   Zlučiteľnosť s pravidlami pomoci na veľké investičné projekty

6.4.1.   Jediný investičný projekt a maximálna intenzita pomoci

| (52) | Aby veľký investičný projekt nebol umelo rozdelený na podprojekty s cieľom vyhnúť sa ustanoveniam uvedeným v týchto usmerneniach, investičný projekt sa podľa bodu 60 usmernení bude považovať za „jediný investičný projekt“, ak počiatočnú investíciu vynaloží v období troch rokov jedna alebo viaceré spoločnosti a pozostáva z fixných aktív kombinovaných ekonomicky nedeliteľným spôsobom. |
| --- | --- |

(52)

Aby veľký investičný projekt nebol umelo rozdelený na podprojekty s cieľom vyhnúť sa ustanoveniam uvedeným v týchto usmerneniach, investičný projekt sa podľa bodu 60 usmernení bude považovať za „jediný investičný projekt“, ak počiatočnú investíciu vynaloží v období troch rokov jedna alebo viaceré spoločnosti a pozostáva z fixných aktív kombinovaných ekonomicky nedeliteľným spôsobom.

| (53) | Členské štáty môžu mať snahu notifikovať namiesto jediného investičného projektu radšej jednotlivo niekoľko investičných projektov s cieľom zabezpečiť, aby po uplatnení mechanizmu znižovania podľa bodu 67 usmernení bola maximálna prípustná intenzita pomoci vyššia (15). |
| --- | --- |

(53)

Členské štáty môžu mať snahu notifikovať namiesto jediného investičného projektu radšej jednotlivo niekoľko investičných projektov s cieľom zabezpečiť, aby po uplatnení mechanizmu znižovania podľa bodu 67 usmernení bola maximálna prípustná intenzita pomoci vyššia (15).

| (54) | Komisia v tomto prípade začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože sa obávala, že ak by tento projekt a predchádzajúci podporovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Süd (P3) tvorili jediný investičný projekt, notifikovaná pomoc by prekročila maximálnu prípustnú hodnotu. Projekt P3 je projektom nadväzujúcim na projekt P2 (obidva projekty sa týkajú postupného rozširovania výrobnej kapacity existujúceho závodu na solárne plátky najprv z 270 na 350 MWp a potom z 350 na 500 MWp), čo je klasický príklad scenára „jediného investičného projektu“. Investície sa uskutočňujú v rámci troch rokov v bezprostrednej geografickej blízkosti (v tom istom integrovanom závode patriacom skupine SolarWorld v priemyselnom parku Freiberg-Süd), majú jednoznačné súvislosti technické (rovnaký výrobok a výrobná technológia), funkčné (rovnaká surovina, spoločný dodávatelia a odberatelia a spoločné služby) a strategické (integrovaná stratégia na zvýšenie kapacity smerujúca na rovnaký trh). |
| --- | --- |

(54)

Komisia v tomto prípade začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože sa obávala, že ak by tento projekt a predchádzajúci podporovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Süd (P3) tvorili jediný investičný projekt, notifikovaná pomoc by prekročila maximálnu prípustnú hodnotu. Projekt P3 je projektom nadväzujúcim na projekt P2 (obidva projekty sa týkajú postupného rozširovania výrobnej kapacity existujúceho závodu na solárne plátky najprv z 270 na 350 MWp a potom z 350 na 500 MWp), čo je klasický príklad scenára „jediného investičného projektu“. Investície sa uskutočňujú v rámci troch rokov v bezprostrednej geografickej blízkosti (v tom istom integrovanom závode patriacom skupine SolarWorld v priemyselnom parku Freiberg-Süd), majú jednoznačné súvislosti technické (rovnaký výrobok a výrobná technológia), funkčné (rovnaká surovina, spoločný dodávatelia a odberatelia a spoločné služby) a strategické (integrovaná stratégia na zvýšenie kapacity smerujúca na rovnaký trh).

| (55) | Nemecko zrušilo akúkoľvek pomoc na projekt P3 a zmenilo a doplnilo notifikáciu s cieľom znížiť intenzitu pomoci na notifikovaný projekt tak, aby sa celková pomoc poskytnutá na kombinované oprávnené náklady na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost a dva predchádzajúce projekty v priemyselnom parku Freiberg-Süd (P2 a P3) znížila na maximálnu hodnotu prípustnú pre jediný investičný projekt zahŕňajúci všetky projekty uskutočnené do troch rokov. Nie je teda potrebné, aby Komisia ďalej skúmala a rozhodovala, či notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty skutočne tvoria jedinú investíciu. |
| --- | --- |

(55)

Nemecko zrušilo akúkoľvek pomoc na projekt P3 a zmenilo a doplnilo notifikáciu s cieľom znížiť intenzitu pomoci na notifikovaný projekt tak, aby sa celková pomoc poskytnutá na kombinované oprávnené náklady na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost a dva predchádzajúce projekty v priemyselnom parku Freiberg-Süd (P2 a P3) znížila na maximálnu hodnotu prípustnú pre jediný investičný projekt zahŕňajúci všetky projekty uskutočnené do troch rokov. Nie je teda potrebné, aby Komisia ďalej skúmala a rozhodovala, či notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty skutočne tvoria jedinú investíciu.

| (56) | Nemecko súhlasilo, aby sa pri výpočte maximálnej prípustnej intenzity pomoci zohľadňovali projekty P2 a P3 tak, ako by sa zohľadňovali v prípade jediného investičného projektu zahŕňajúceho notifikovaný projekt a dva predchádzajúce projekty spolu. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko súhlasilo, aby sa pri výpočte maximálnej prípustnej intenzity pomoci zohľadňovali projekty P2 a P3 tak, ako by sa zohľadňovali v prípade jediného investičného projektu zahŕňajúceho notifikovaný projekt a dva predchádzajúce projekty spolu.

| (57) | Na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci, ako sa stanovuje v bode 41 usmernení, sa teda všetky oprávnené náklady znížili na hodnotu v roku, v ktorom sa prvýkrát poskytla pomoc na projekt P2 (12. septembra 2006), s použitím diskontnej sadzby platnej v daný deň, ktorá bola 4,36 %: celkové náklady dosiahli 402 865 942 EUR v zníženej hodnote. Maximálna prípustná pomoc v zníženej hodnote je potom 55 749 652 EUR (16), čo zodpovedá intenzite pomoci na jediný investičný projekt 14,06 % GGE. |
| --- | --- |

(57)

Na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci, ako sa stanovuje v bode 41 usmernení, sa teda všetky oprávnené náklady znížili na hodnotu v roku, v ktorom sa prvýkrát poskytla pomoc na projekt P2 (12. septembra 2006), s použitím diskontnej sadzby platnej v daný deň, ktorá bola 4,36 %: celkové náklady dosiahli 402 865 942 EUR v zníženej hodnote. Maximálna prípustná pomoc v zníženej hodnote je potom 55 749 652 EUR (16), čo zodpovedá intenzite pomoci na jediný investičný projekt 14,06 % GGE.

| (58) | Keďže na projekt P2 sa už poskytlo 15 384 891 EUR (súčasná hodnota), maximálna prípustná pomoc na notifikovaný projekt by bola 40 364 760 EUR (súčasná hodnota), čo zodpovedá intenzite pomoci 12,97 % GGE. Nemecko sa zaviazalo dodržať túto maximálnu hodnotu, takže možno dospieť k záveru, že aj keby notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty podporované v predchádzajúcich troch rokoch skutočne predstavovali jediný investičný projekt, mechanizmus znižovania podľa bodu 67 usmernení sa dodržiava. |
| --- | --- |

(58)

Keďže na projekt P2 sa už poskytlo 15 384 891 EUR (súčasná hodnota), maximálna prípustná pomoc na notifikovaný projekt by bola 40 364 760 EUR (súčasná hodnota), čo zodpovedá intenzite pomoci 12,97 % GGE. Nemecko sa zaviazalo dodržať túto maximálnu hodnotu, takže možno dospieť k záveru, že aj keby notifikovaný projekt a predchádzajúce projekty podporované v predchádzajúcich troch rokoch skutočne predstavovali jediný investičný projekt, mechanizmus znižovania podľa bodu 67 usmernení sa dodržiava.

| (59) | Keďže sa Nemecko zaviazalo, že pomoc na budúci projekt SF III v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia bude notifikovať samostatne a urobí ju závislou od schválenia Komisiou, nie je potrebné, aby Komisia v tomto rozhodnutí stanovila, či notifikovaný projekt a budúci projekt SF III tvoria jedinú investíciu. |
| --- | --- |

(59)

Keďže sa Nemecko zaviazalo, že pomoc na budúci projekt SF III v priemyselnom parku Freiberg-Saxonia bude notifikovať samostatne a urobí ju závislou od schválenia Komisiou, nie je potrebné, aby Komisia v tomto rozhodnutí stanovila, či notifikovaný projekt a budúci projekt SF III tvoria jedinú investíciu.

6.4.2.   Zlučiteľnosť s bodom 68 usmernení

| (60) | Či Komisia povolí regionálnu pomoc na veľké investičné projekty v súlade s bodom 68 usmernení, závisí od trhových podielov príjemcu pred investíciou a po nej a od kapacity, ktorá sa investíciou vytvorí. Na to, aby Komisia mohla vykonať prieskum podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení, musí vymedziť relevantný tovarový a relevantný geografický trh. |
| --- | --- |

(60)

Či Komisia povolí regionálnu pomoc na veľké investičné projekty v súlade s bodom 68 usmernení, závisí od trhových podielov príjemcu pred investíciou a po nej a od kapacity, ktorá sa investíciou vytvorí. Na to, aby Komisia mohla vykonať prieskum podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení, musí vymedziť relevantný tovarový a relevantný geografický trh.

| (61) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že výrobkom, ktorého sa notifikovaný investičný projekt týka, sú solárne plátky z multikryštalického kremíka. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že výrobkom, ktorého sa notifikovaný investičný projekt týka, sú solárne plátky z multikryštalického kremíka.

| (62) | V bode 69 usmernení sa uvádza, že ak sa projekt týka medziproduktu a podstatná časť výroby sa nepredáva na trhu, dotknutý výrobok môže zahŕňať nadväzujúci výrobok. Keď sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, nemohla vylúčiť možnosť, že solárne plátky vyrábané v priemyselnom parku Freiberg-Ost by sa mohli aspoň čiastočne používať v rámci skupiny príjemcu pomoci na nadväzujúcu výrobu solárnych článkov alebo solárnych modulov. Komisia preto usúdila, že výrobky, ktorých sa notifikovaný projekt týka, zahŕňajú nielen solárne plátky, ale aj solárne články a solárne moduly. Na účely bodu 68 písm. a) usmernení Komisia usúdila, že relevantný tovarový trh zahŕňa trhy so solárnymi plátkami, solárnymi článkami a solárnymi modulmi a že relevantným geografickým trhom je celý svet. |
| --- | --- |

(62)

V bode 69 usmernení sa uvádza, že ak sa projekt týka medziproduktu a podstatná časť výroby sa nepredáva na trhu, dotknutý výrobok môže zahŕňať nadväzujúci výrobok. Keď sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, nemohla vylúčiť možnosť, že solárne plátky vyrábané v priemyselnom parku Freiberg-Ost by sa mohli aspoň čiastočne používať v rámci skupiny príjemcu pomoci na nadväzujúcu výrobu solárnych článkov alebo solárnych modulov. Komisia preto usúdila, že výrobky, ktorých sa notifikovaný projekt týka, zahŕňajú nielen solárne plátky, ale aj solárne články a solárne moduly. Na účely bodu 68 písm. a) usmernení Komisia usúdila, že relevantný tovarový trh zahŕňa trhy so solárnymi plátkami, solárnymi článkami a solárnymi modulmi a že relevantným geografickým trhom je celý svet.

| (63) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vypočítala všetky relevantné trhové podiely, ktoré mala prijímajúca skupina pred investíciou a po nej (2006 – 2011), pričom zohľadnila scenár najhoršieho prípadu, pri ktorom by trh po roku 2010 nerástol (keďže v nezávislej štúdii, ktorá je k dispozícii, nie je prognóza na roky nasledujúce po roku 2010). Podľa týchto výpočtov by boli všetky trhové podiely pred investíciou pod 20 % a po investícii pod 15 % a Komisia dospela k záveru, že trhové podiely by neprevýšili 25 % a notifikovaná pomoc by v dôsledku toho bola v súlade s bodom 68 písm. a) usmernení. |
| --- | --- |

(63)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vypočítala všetky relevantné trhové podiely, ktoré mala prijímajúca skupina pred investíciou a po nej (2006 – 2011), pričom zohľadnila scenár najhoršieho prípadu, pri ktorom by trh po roku 2010 nerástol (keďže v nezávislej štúdii, ktorá je k dispozícii, nie je prognóza na roky nasledujúce po roku 2010). Podľa týchto výpočtov by boli všetky trhové podiely pred investíciou pod 20 % a po investícii pod 15 % a Komisia dospela k záveru, že trhové podiely by neprevýšili 25 % a notifikovaná pomoc by v dôsledku toho bola v súlade s bodom 68 písm. a) usmernení.

| (64) | Kumulovaná ročná miera rastu zdanlivej spotreby fotovoltických výrobkov v EHP za obdobie rokov 2001 až 2006 bola 35 %, čo je zreteľne nad hodnotou kumulovanej ročnej miery rastu HDP v EHP za to isté obdobie, ktorá predstavovala 1,97 %. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tomto zmysle zastávala názor, že hoci nie sú k dispozícii žiadne údaje o medziproduktoch v EHP, nemôžu byť pochybnosti o tom, že kumulovaná ročná miera rastu zdanlivej spotreby medziproduktov v EHP za obdobie týchto rokov bola takisto výrazne nad 1,97 %. Komisia dospela k záveru, že notifikovaná pomoc je zlučiteľná s bodom 68 písm. b) usmernení. |
| --- | --- |

(64)

Kumulovaná ročná miera rastu zdanlivej spotreby fotovoltických výrobkov v EHP za obdobie rokov 2001 až 2006 bola 35 %, čo je zreteľne nad hodnotou kumulovanej ročnej miery rastu HDP v EHP za to isté obdobie, ktorá predstavovala 1,97 %. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tomto zmysle zastávala názor, že hoci nie sú k dispozícii žiadne údaje o medziproduktoch v EHP, nemôžu byť pochybnosti o tom, že kumulovaná ročná miera rastu zdanlivej spotreby medziproduktov v EHP za obdobie týchto rokov bola takisto výrazne nad 1,97 %. Komisia dospela k záveru, že notifikovaná pomoc je zlučiteľná s bodom 68 písm. b) usmernení.

| (65) | V priebehu konania vo veci formálneho zisťovania sa nevyskytli žiadne dôkazy, ktoré by mohli vzbudiť pochybnosti o záveroch v odôvodneniach 60 - 64, pokiaľ ide o zlučiteľnosť s bodom 68 usmernení. Analýza v rozhodnutí o začatí konania okrem toho preukázala, že všetky relevantné trhové podiely, ktoré by skupina SolarWorld mohla mať v roku 2011, by boli pod 15 %, a preto nehrozí žiadne nebezpečenstvo, že by tieto trhové podiely pri prepočítaní na základe novších štúdií mohli prevýšiť 25 %. |
| --- | --- |

(65)

V priebehu konania vo veci formálneho zisťovania sa nevyskytli žiadne dôkazy, ktoré by mohli vzbudiť pochybnosti o záveroch v odôvodneniach 60 - 64, pokiaľ ide o zlučiteľnosť s bodom 68 usmernení. Analýza v rozhodnutí o začatí konania okrem toho preukázala, že všetky relevantné trhové podiely, ktoré by skupina SolarWorld mohla mať v roku 2011, by boli pod 15 %, a preto nehrozí žiadne nebezpečenstvo, že by tieto trhové podiely pri prepočítaní na základe novších štúdií mohli prevýšiť 25 %.

| (66) | Komisia preto potvrdzuje zistenie, ku ktorému dospela v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že notifikovaná pomoc je zlučiteľná s bodom 68 usmernení. |
| --- | --- |

(66)

Komisia preto potvrdzuje zistenie, ku ktorému dospela v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že notifikovaná pomoc je zlučiteľná s bodom 68 usmernení.

6.5.   Závery

| (67) | Na základe posúdenia tohto opatrenia Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie pomoci je zlučiteľné s usmerneniami a s mapou regionálnej pomoci Nemecka platnou v čase notifikácie, |
| --- | --- |

(67)

Na základe posúdenia tohto opatrenia Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie pomoci je zlučiteľné s usmerneniami a s mapou regionálnej pomoci Nemecka platnou v čase notifikácie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Štátna pomoc, ktorú Spolková republika Nemecko zamýšľa poskytnúť spoločnosti Deutsche Solar AG vo výške 40 364 760 EUR (súčasná hodnota) zodpovedajúcej intenzite pomoci 12,97 % GGE, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2.   Poskytnutie pomoci vo výške 40 364 760 EUR (súčasná hodnota), ktorá zodpovedá intenzite pomoci 12,97 % GGE, sa preto povoľuje.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 6. júla 2010

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 217, 26.8.2008, s. 19.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1. Korigendum k tomuto rozhodnutiu bolo schválené 28. apríla 2009 (Ú. v. EÚ C 203, 28.8.2009, s. 11).

3

(4)  Skupina SolarWorld nevyrába ani nepredáva solárne energetické systémy. Vlastní však 29 % podiel v spoločnosti Solarparc AG, ktorej hlavnou oblasťou podnikania je výroba a inštalácia solárnych elektrární. Keďže je to však len menšinový podiel, spoločnosť Solarparc AG sa nezohľadňovala pri posudzovaní trhu v tejto veci štátnej pomoci.

4

(5)  Jeden megawatt špičkového zaťaženia (MWp) zodpovedá 1 000 000 wattov špičkového zaťaženia (Wp). „Watt špičkového zaťaženia“ je jednotka na meranie kapacity (menovitého výkonu) solárnych článkov a solárnych modulov. Watt špičkového zaťaženia je norma, ktorá sa zvyčajne používa vo fotovoltickom priemysle na meranie technickej kapacity solárnych modulov. Vyjadruje menovitý výkon modulu v štandardných testovacích podmienkach.

5

(6)  Rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2003 o opatrení štátnej pomoci N 642/02, Obnovenie spoločnej schémy na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (Ú. v. EÚ C 284, 27.11.2003, s. 5), rozhodnutie Komisie z 19. januára 2005 o opatrení štátnej pomoci N 142a/04, Zákon z roku 2005 o investičných príplatkoch – štandardné pravidlá (Ú. v. EÚ C 235, 23.9.2005, s. 4) a vyňatá schéma XR 6/2007, Zákon z roku 2007 o investičných príplatkoch (Ú. v. EÚ C 41, 24.2.2007, s. 9).

6

(7)  Podľa článku 8 nariadenia Komisie (ES) č. 1628/2006 z 24. októbra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na národnú regionálnu investičnú pomoc (nariadenie o skupinových výnimkách pre regionálnu pomoc) (Ú. v. EÚ L 302, 1.11.2006, s. 29) Nemecko predložilo zhrnutie pomoci, ktorá sa môže podľa tejto schémy poskytnúť, zaevidované v Komisii pod číslom XR 31/2007 (Ú. v. EÚ C 102, 5.5.2007, s. 11).

7

(8)  Podľa článku 8 nariadenia Komisie (ES) č. 1628/2006 Nemecko predložilo zhrnutie pomoci, ktorá sa môže podľa tejto schémy poskytnúť, zaevidované v Komisii pod číslom XR 6/2007 (Ú. v. EÚ C 41, 24.2.2007, s. 9).

8

(9)  Podľa článku 9 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3) Nemecko predložilo zhrnutie pomoci, ktorá sa môže podľa tejto schémy poskytnúť, zaevidované v Komisii pod číslom X 167/2008 (Ú. v. EÚ C 280, 20.11.2009, s. 5).

9

(10)  Obchodné tajomstvo.

10

(11)  Rozhodnutie Komisie z 8. novembra 2006 o opatrení štátnej pomoci N 459/06, Národná regionálna mapa štátnej pomoci: Nemecko 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 295, 5.12.2006, s. 6).

11

(12)  Znížené na hodnotu v roku, v ktorom bola poskytnutá prvá pomoc na projekt P2 (12. septembra 2006), s použitím diskontnej sadzby platnej v daný deň (4,36 %).

12

(13)  Nemecko zrušilo pôvodne plánovanú pomoc na projekt P3 vo výške 14 miliónov EUR.

13

(14)  Nemecko znížilo pomoc na notifikovaný projekt v priemyselnom parku Freiberg-Ost.

14

(15)  Ak sa jeden projekt s nákladmi vo výške viac ako 100 miliónov EUR rozdelí na dva projekty, mohol by členský štát uplatniť úplný strop regionálnej pomoci na prvých 50 miliónov EUR každého z nich, a teda dvakrát (nie je potrebné znížiť uplatniteľný strop regionálnej pomoci), a polovicu z tohto stropu na ďalších 50 miliónov EUR každého z nich (znova dvakrát). Pre oprávnené náklady, ktoré prevyšujú 100 miliónov EUR, sa maximálna prípustná regionálna pomoc znižuje na jednu tretinu (34 %).

15

(16)  K tomuto číslu sa dospelo uplatnením regionálneho stropu 35 % GGE na oprávnené náklady týkajúce sa projektu P2 na základe nemeckej regionálnej mapy štátnej pomoci platnej v čase, keď bola na daný projekt poskytnutá pomoc (rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2003 o opatrení štátnej pomoci N 641/02, Národná regionálna mapa štátnej pomoci: Nemecko 2004 – 2006 (Ú. v. EÚ C 186, 6.8.2003, s. 18) a 30 % GGE na projekt P3 a na notifikovaný projekt, pretože v novej nemeckej mape štátnej pomoci platnej od roku 2007 sa znížil štandardný regionálny strop.

16

---

IV Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

| 11.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 7/48

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 28. októbra 2009

o odpisovaní finančného goodwillu na daňové účely pri nadobúdaní podielu v zahraničných subjektoch C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) vykonávanom Španielskom

[oznámené pod číslom K(2009) 8107]

(Iba španielske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/5/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (1) v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Písomnými otázkami adresovanými Komisii (č. E-4431/05, E-4772/05 a E-5800/06) viacerí poslanci Európskeho parlamentu poukázali, že Španielsko schválilo osobitnú schému, ktorou sa údajne poskytuje nespravodlivý daňový stimul španielskym spoločnostiam, ktoré nadobudli podstatný podiel v zahraničných spoločnostiach, na základe článku 12 ods. 5 španielskeho zákona o dani z príjmu právnických osôb (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, ďalej len „TRLIS“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Písomnými otázkami adresovanými Komisii (č. E-4431/05, E-4772/05 a E-5800/06) viacerí poslanci Európskeho parlamentu poukázali, že Španielsko schválilo osobitnú schému, ktorou sa údajne poskytuje nespravodlivý daňový stimul španielskym spoločnostiam, ktoré nadobudli podstatný podiel v zahraničných spoločnostiach, na základe článku 12 ods. 5 španielskeho zákona o dani z príjmu právnických osôb (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, ďalej len „TRLIS“) (2).

| (2) | Písomnou otázkou č. P-5509/06 sa pán David Martin, poslanec Európskeho parlamentu, obrátil na Komisiu s podnetom týkajúcim sa ponuky španielskeho výrobcu elektrickej energie Iberdrola na nepriateľské prevzatie prostredníctvom nákupu akcií v ScottishPower, spoločnosti Spojeného kráľovstva vyrábajúcej a distribuujúcej elektrickú energiu. Spoločnosť Iberdrola získala podľa pána Martina štátnou pomocou nespravodlivú výhodu vo forme daňového stimulu na nadobudnutie. Pán Martin požiadal Komisiu o preskúmanie všetkých otázok hospodárskej súťaže vyplývajúcich z nadobudnutia (akvizície), ktoré bolo notifikované 12. januára 2007 na účel preskúmania Komisiou v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (ďalej len „nariadenie o fúziách“) (3). Rozhodnutím z 26. marca 2007 [vec č. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696] (4) Komisia nevzniesla námietky proti notifikovanej transakcii a vyhlásila ju za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách. |
| --- | --- |

(2)

Písomnou otázkou č. P-5509/06 sa pán David Martin, poslanec Európskeho parlamentu, obrátil na Komisiu s podnetom týkajúcim sa ponuky španielskeho výrobcu elektrickej energie Iberdrola na nepriateľské prevzatie prostredníctvom nákupu akcií v ScottishPower, spoločnosti Spojeného kráľovstva vyrábajúcej a distribuujúcej elektrickú energiu. Spoločnosť Iberdrola získala podľa pána Martina štátnou pomocou nespravodlivú výhodu vo forme daňového stimulu na nadobudnutie. Pán Martin požiadal Komisiu o preskúmanie všetkých otázok hospodárskej súťaže vyplývajúcich z nadobudnutia (akvizície), ktoré bolo notifikované 12. januára 2007 na účel preskúmania Komisiou v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (ďalej len „nariadenie o fúziách“) (3). Rozhodnutím z 26. marca 2007 [vec č. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696] (4) Komisia nevzniesla námietky proti notifikovanej transakcii a vyhlásila ju za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách.

| (3) | Listami z 15. januára 2007 (D/50164) a 26. marca 2007 (D- 51351) Komisia požiadala španielske orgány o poskytnutie informácií s cieľom posúdiť rozsah pôsobnosti a dôsledky článku 12 ods. 5 TRLIS, pokiaľ ide o jeho možnú kategorizáciu ako štátna pomoc a zlučiteľnosť so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(3)

Listami z 15. januára 2007 (D/50164) a 26. marca 2007 (D- 51351) Komisia požiadala španielske orgány o poskytnutie informácií s cieľom posúdiť rozsah pôsobnosti a dôsledky článku 12 ods. 5 TRLIS, pokiaľ ide o jeho možnú kategorizáciu ako štátna pomoc a zlučiteľnosť so spoločným trhom.

| (4) | Listami zo 16. februára 2007 (A/31454) a 4. júna 2007 (A/34596) španielske orgány odpovedali na tieto otázky. |
| --- | --- |

(4)

Listami zo 16. februára 2007 (A/31454) a 4. júna 2007 (A/34596) španielske orgány odpovedali na tieto otázky.

| (5) | Faxom z 28. augusta 2007 bol Komisii doručený podnet súkromného hospodárskeho subjektu, v ktorom sa uvádzalo, že schéma ustanovená článkom 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc a nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Navrhovateľ požiadal, aby jeho totožnosť zostala utajená. |
| --- | --- |

(5)

Faxom z 28. augusta 2007 bol Komisii doručený podnet súkromného hospodárskeho subjektu, v ktorom sa uvádzalo, že schéma ustanovená článkom 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc a nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Navrhovateľ požiadal, aby jeho totožnosť zostala utajená.

| (6) | Rozhodnutím z 10. októbra 2007 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s odpisovaním finančného goodwillu na daňové účely ustanoveným v článku 12 ods. 5 TRLIS, keďže sa zdalo, že spĺňa všetky podmienky, aby sa považovalo za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 zmluvy. Komisia informovala Španielsko, že sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy. Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutím z 10. októbra 2007 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s odpisovaním finančného goodwillu na daňové účely ustanoveným v článku 12 ods. 5 TRLIS, keďže sa zdalo, že spĺňa všetky podmienky, aby sa považovalo za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 zmluvy. Komisia informovala Španielsko, že sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy. Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky.

| (7) | Listom z 5. decembra 2007 boli Komisii doručené pripomienky Španielska k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 5. decembra 2007 boli Komisii doručené pripomienky Španielska k rozhodnutiu o začatí konania.

| (8) | Od 18. januára do 16. júna 2008 boli Komisii doručené pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od tridsiatich dvoch zainteresovaných strán. Zainteresované strany, ktoré nepožiadali o zachovanie anonymity, sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(8)

Od 18. januára do 16. júna 2008 boli Komisii doručené pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od tridsiatich dvoch zainteresovaných strán. Zainteresované strany, ktoré nepožiadali o zachovanie anonymity, sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

| (9) | Listami z 9. apríla 2008 (D/51431), 15. mája 2008 (D/51925), 22. mája 2008 (D/52035) a 27. marca 2009 (D/51271) Komisia postúpila uvedené pripomienky španielskym orgánom s cieľom dať im možnosť reagovať. Listami z 30. júna 2008 (A/12911) a 22. apríla 2009 (A/9531) španielske orgány predložili svoje reakcie na pripomienky zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(9)

Listami z 9. apríla 2008 (D/51431), 15. mája 2008 (D/51925), 22. mája 2008 (D/52035) a 27. marca 2009 (D/51271) Komisia postúpila uvedené pripomienky španielskym orgánom s cieľom dať im možnosť reagovať. Listami z 30. júna 2008 (A/12911) a 22. apríla 2009 (A/9531) španielske orgány predložili svoje reakcie na pripomienky zainteresovaných strán.

| (10) | V dňoch 18. februára 2008, 12. mája a 8. júna 2009 sa uskutočnili technické stretnutia medzi španielskymi orgánmi a zástupcami Komisie s cieľom objasniť, okrem iného, určité aspekty uplatňovania príslušnej schémy a výkladu španielskych právnych predpisov relevantných vo vzťahu k danej veci. |
| --- | --- |

(10)

V dňoch 18. februára 2008, 12. mája a 8. júna 2009 sa uskutočnili technické stretnutia medzi španielskymi orgánmi a zástupcami Komisie s cieľom objasniť, okrem iného, určité aspekty uplatňovania príslušnej schémy a výkladu španielskych právnych predpisov relevantných vo vzťahu k danej veci.

| (11) | Dňa 7. apríla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Banco de Santander SA; 16. apríla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a právnickou firmou J & A Garrigues SL zastupujúcou viaceré zainteresované strany; 2. júla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Altadis S.A.; 12. februára 2009 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Telefónica S.A. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 7. apríla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Banco de Santander SA; 16. apríla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a právnickou firmou J & A Garrigues SL zastupujúcou viaceré zainteresované strany; 2. júla 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Altadis S.A.; 12. februára 2009 sa uskutočnilo stretnutie medzi zástupcami Komisie a spoločnosťou Telefónica S.A.

| (12) | Španielske orgány predložili 14. júla 2008 ďalšie informácie týkajúce sa predmetného opatrenia, najmä údaje z daňových priznaní za rok 2006, ktoré poskytli všeobecný prehľad o daňovníkoch, ktorí získali výhody z predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(12)

Španielske orgány predložili 14. júla 2008 ďalšie informácie týkajúce sa predmetného opatrenia, najmä údaje z daňových priznaní za rok 2006, ktoré poskytli všeobecný prehľad o daňovníkoch, ktorí získali výhody z predmetného opatrenia.

| (13) | E-mailom zo 16. júna 2009 španielske orgány predložili ďalšie skutočnosti a tvrdili, že španielske podniky sú stále vystavené mnohým prekážkam pri cezhraničných fúziách v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(13)

E-mailom zo 16. júna 2009 španielske orgány predložili ďalšie skutočnosti a tvrdili, že španielske podniky sú stále vystavené mnohým prekážkam pri cezhraničných fúziách v Spoločenstve.

II.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

| (14) | Predmetné opatrenie sa týka daňového odpisovania finančného goodwillu, ktorý vyplýva z nadobudnutia podstatnej účasti v cieľových zahraničných spoločnostiach. |
| --- | --- |

(14)

Predmetné opatrenie sa týka daňového odpisovania finančného goodwillu, ktorý vyplýva z nadobudnutia podstatnej účasti v cieľových zahraničných spoločnostiach.

| (15) | Opatrenie je upravené článkom 12 ods. 5 TRLIS. Zavedením článku 12 ods. 5 sa predovšetkým článkom 2 ods. 5 zákona č. 24/2001 z 27. decembra 2001 zmenil a doplnil španielsky zákon o dani z príjmu právnických osôb č. 43/1995 z 27. decembra 1995. Kráľovským dekrétom č. 4/2004 z 5. marca 2004 sa konsolidovali dovtedy prijaté zmeny a doplnenia španielskeho zákona o dani z príjmu právnických osôb v prepracovanom znení. |
| --- | --- |

(15)

Opatrenie je upravené článkom 12 ods. 5 TRLIS. Zavedením článku 12 ods. 5 sa predovšetkým článkom 2 ods. 5 zákona č. 24/2001 z 27. decembra 2001 zmenil a doplnil španielsky zákon o dani z príjmu právnických osôb č. 43/1995 z 27. decembra 1995. Kráľovským dekrétom č. 4/2004 z 5. marca 2004 sa konsolidovali dovtedy prijaté zmeny a doplnenia španielskeho zákona o dani z príjmu právnických osôb v prepracovanom znení.

| (16) | Komisia si uvedomuje, že španielske právne predpisy sa od dátumu rozhodnutia o začatí konania vyvíjali (6). Komisia však zastáva názor, že najnovšie zmeny a doplnenia zrejme neovplyvnia ani nezmenia obavy vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania. Na účel konzistentnosti bude Komisia uvádzať v tomto rozhodnutí číslovanie španielskych právnych predpisov tak, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, aj keby sa ich dotkli zmeny a doplnenia. Všetky nové právne ustanovenia budú ako také jasne označené. |
| --- | --- |

(16)

Komisia si uvedomuje, že španielske právne predpisy sa od dátumu rozhodnutia o začatí konania vyvíjali (6). Komisia však zastáva názor, že najnovšie zmeny a doplnenia zrejme neovplyvnia ani nezmenia obavy vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania. Na účel konzistentnosti bude Komisia uvádzať v tomto rozhodnutí číslovanie španielskych právnych predpisov tak, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, aj keby sa ich dotkli zmeny a doplnenia. Všetky nové právne ustanovenia budú ako také jasne označené.

| (17) | Článok 12 ods. 5 TRLIS, ktorý je súčasťou článku 12 „Opravné položky: strata hodnoty aktív“, nadobudol účinnosť 1. januára 2002. V podstate sa v ňom ustanovuje, že spoločnosť, ktorá podlieha daňovej povinnosti v Španielsku, môže odpočítavať od svojho zdaniteľného príjmu finančný goodwill vyplývajúci z nadobudnutia najmenej 5 % podielu v zahraničnej spoločnosti, v rovnakých ročných splátkach, počas obdobia 20 rokov po nadobudnutí. |
| --- | --- |

(17)

Článok 12 ods. 5 TRLIS, ktorý je súčasťou článku 12 „Opravné položky: strata hodnoty aktív“, nadobudol účinnosť 1. januára 2002. V podstate sa v ňom ustanovuje, že spoločnosť, ktorá podlieha daňovej povinnosti v Španielsku, môže odpočítavať od svojho zdaniteľného príjmu finančný goodwill vyplývajúci z nadobudnutia najmenej 5 % podielu v zahraničnej spoločnosti, v rovnakých ročných splátkach, počas obdobia 20 rokov po nadobudnutí.

| (18) | Goodwill sa chápe ako hodnota uznávaného obchodného mena, dobrých vzťahov so zákazníkmi, zručností zamestnancov a ďalších faktorov, ktoré by mali v budúcnosti vyústiť do vyšších ako zjavných výnosov. Podľa španielskych účtovných zásad (7) sa cena zaplatená za nadobudnutie podniku, presahujúca trhovú hodnotu majetku tvoriaceho podnik, nazýva „goodwill“ a musí sa zaúčtovať ako samostatný nehmotný majetok hneď, ako nadobúdajúca spoločnosť prevezme kontrolu nad cieľovou spoločnosťou (8). |
| --- | --- |

(18)

Goodwill sa chápe ako hodnota uznávaného obchodného mena, dobrých vzťahov so zákazníkmi, zručností zamestnancov a ďalších faktorov, ktoré by mali v budúcnosti vyústiť do vyšších ako zjavných výnosov. Podľa španielskych účtovných zásad (7) sa cena zaplatená za nadobudnutie podniku, presahujúca trhovú hodnotu majetku tvoriaceho podnik, nazýva „goodwill“ a musí sa zaúčtovať ako samostatný nehmotný majetok hneď, ako nadobúdajúca spoločnosť prevezme kontrolu nad cieľovou spoločnosťou (8).

| (19) | Podľa zásad španielskej daňovej politiky, s výnimkou predmetného opatrenia, možno goodwill odpisovať jedine v nadväznosti na podnikovú kombináciu, ktorá vzniká buď v dôsledku nadobudnutia alebo vloženia majetku vlastneného nezávislými spoločnosťami, alebo v nadväznosti na fúziu alebo rozpad fúzovaných spoločností. |
| --- | --- |

(19)

Podľa zásad španielskej daňovej politiky, s výnimkou predmetného opatrenia, možno goodwill odpisovať jedine v nadväznosti na podnikovú kombináciu, ktorá vzniká buď v dôsledku nadobudnutia alebo vloženia majetku vlastneného nezávislými spoločnosťami, alebo v nadväznosti na fúziu alebo rozpad fúzovaných spoločností.

| (20) | „Finančný goodwill“, ako sa používa v španielskom daňovom systéme, predstavuje goodwill, ktorý by sa zaúčtoval, ak by sa spoločnosť vlastniaca podiel zlúčila s cieľovou spoločnosťou. Koncepcia finančného goodwillu podľa článku 12 ods. 5 TRLIS preto zavádza do oblasti nadobúdania podielov pojem, ktorý sa zvyčajne používa pri transakciách prevodu majetku alebo podnikovej kombinácie. Podľa článku 12 ods. 5 TRLIS sa finančný goodwill stanovuje odpočítaním trhovej hodnoty hmotného a nehmotného majetku nadobudnutej spoločnosti od nadobúdacej ceny zaplatenej za príslušný podiel. |
| --- | --- |

(20)

„Finančný goodwill“, ako sa používa v španielskom daňovom systéme, predstavuje goodwill, ktorý by sa zaúčtoval, ak by sa spoločnosť vlastniaca podiel zlúčila s cieľovou spoločnosťou. Koncepcia finančného goodwillu podľa článku 12 ods. 5 TRLIS preto zavádza do oblasti nadobúdania podielov pojem, ktorý sa zvyčajne používa pri transakciách prevodu majetku alebo podnikovej kombinácie. Podľa článku 12 ods. 5 TRLIS sa finančný goodwill stanovuje odpočítaním trhovej hodnoty hmotného a nehmotného majetku nadobudnutej spoločnosti od nadobúdacej ceny zaplatenej za príslušný podiel.

| (21) | V článku 12 ods. 5 TRLIS sa ustanovuje, že odpisovanie (amortizácia) finančného goodwillu závisí od splnenia nasledujúcich požiadaviek, stanovených na základe článku 21 TRLIS:






  a) | priamy alebo nepriamy podiel v zahraničnej spoločnosti musí dosahovať najmenej 5 % a musí byť vlastnený počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

V článku 12 ods. 5 TRLIS sa ustanovuje, že odpisovanie (amortizácia) finančného goodwillu závisí od splnenia nasledujúcich požiadaviek, stanovených na základe článku 21 TRLIS:

a)

priamy alebo nepriamy podiel v zahraničnej spoločnosti musí dosahovať najmenej 5 % a musí byť vlastnený počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka (9);

| b) | zahraničná spoločnosť musí podliehať podobnej dani, aká je uplatniteľná v Španielsku. Táto podmienka sa pokladá za splnenú, ak krajina sídla cieľovej spoločnosti podpísala so Španielskom zmluvu o zamedzení medzinárodného dvojitého zdanenia a daňových únikov (10); |
| --- | --- |

b)

zahraničná spoločnosť musí podliehať podobnej dani, aká je uplatniteľná v Španielsku. Táto podmienka sa pokladá za splnenú, ak krajina sídla cieľovej spoločnosti podpísala so Španielskom zmluvu o zamedzení medzinárodného dvojitého zdanenia a daňových únikov (10);

| c) | výnosy zahraničnej spoločnosti musia pochádzať najmä z podnikateľských činností vykonávaných v zahraničí. Táto podmienka je splnená, ak aspoň 85 % príjmov cieľovej spoločnosti:






  i) | nie je zahrnutých do daňového základu podľa španielskych pravidiel medzinárodnej daňovej transparentnosti a zdaňuje sa ako výnos získaný v Španielsku (11). Predpokladá sa, že príjmy spĺňajú tieto požiadavky, keď pochádzajú výslovne z týchto činností:






  — | veľkoobchod, keď sa tovar poskytuje kupujúcim v krajine alebo na území sídla cieľovej spoločnosti, alebo v ktorejkoľvek krajine alebo na území inom ako Španielsko, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

výnosy zahraničnej spoločnosti musia pochádzať najmä z podnikateľských činností vykonávaných v zahraničí. Táto podmienka je splnená, ak aspoň 85 % príjmov cieľovej spoločnosti:

i)

nie je zahrnutých do daňového základu podľa španielskych pravidiel medzinárodnej daňovej transparentnosti a zdaňuje sa ako výnos získaný v Španielsku (11). Predpokladá sa, že príjmy spĺňajú tieto požiadavky, keď pochádzajú výslovne z týchto činností:

—

veľkoobchod, keď sa tovar poskytuje kupujúcim v krajine alebo na území sídla cieľovej spoločnosti, alebo v ktorejkoľvek krajine alebo na území inom ako Španielsko,

| — | služby poskytované klientom, ktorých daňový domicil sa nenachádza v Španielsku, |
| --- | --- |

—

služby poskytované klientom, ktorých daňový domicil sa nenachádza v Španielsku,

| — | finančné služby poskytované klientom, ktorých daňový domicil sa nenachádza v Španielsku, |
| --- | --- |

—

finančné služby poskytované klientom, ktorých daňový domicil sa nenachádza v Španielsku,

| — | poisťovacie služby týkajúce sa rizík, ktoré nie sú umiestnené v Španielsku; |
| --- | --- |

—

poisťovacie služby týkajúce sa rizík, ktoré nie sú umiestnené v Španielsku;

| ii) | sú dividendové príjmy, za predpokladu, že sú splnené podmienky týkajúce sa povahy príjmov z podielov ustanovených v článku 21 ods. 1 písm. a) a výšky priameho a nepriameho podielu španielskej spoločnosti (článok 21 ods. 1 písm. c) bod 2) TRLIS) (12). |
| --- | --- |

ii)

sú dividendové príjmy, za predpokladu, že sú splnené podmienky týkajúce sa povahy príjmov z podielov ustanovených v článku 21 ods. 1 písm. a) a výšky priameho a nepriameho podielu španielskej spoločnosti (článok 21 ods. 1 písm. c) bod 2) TRLIS) (12).

| (22) | Okrem sporného opatrenia je dôležité stručne opísať nasledujúce ustanovenia TRLIS, na ktoré sa bude toto rozhodnutie odvolávať:






  a) | V článku 11 ods. 4 TRLIS (13) (článok 11 s názvom „Opravné položky: odpisovanie“ sa nachádza v kapitole IV TRLIS, v ktorej sa vymedzuje daňový základ) sa ustanovuje minimálna doba odpisovania goodwillu získaného z nadobudnutia v trvaní 20 rokov za týchto podmienok: i) goodwill vyplýva z nadobudnutia za hodnotu; ii) predávajúci nie je prepojený s nadobúdajúcou spoločnosťou. V zmenách a doplneniach tohto ustanovenia uskutočnených v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania a zavedených zákonom č. 16/2007 zo 4. júla 2007 sa tiež spresnilo, že v prípade, ak nie je splnená podmienka ii), zaplatená cena použitá na výpočet goodwillu bude cena zaplatená za nadobudnutý podiel prepojenou spoločnosťou neprepojenému predávajúcemu, a tiež sa vyžadovalo, aby iii) podobná suma bola pridelená do nedeliteľnej rezervy. |
| --- | --- | --- |

(22)

Okrem sporného opatrenia je dôležité stručne opísať nasledujúce ustanovenia TRLIS, na ktoré sa bude toto rozhodnutie odvolávať:

a)

V článku 11 ods. 4 TRLIS (13) (článok 11 s názvom „Opravné položky: odpisovanie“ sa nachádza v kapitole IV TRLIS, v ktorej sa vymedzuje daňový základ) sa ustanovuje minimálna doba odpisovania goodwillu získaného z nadobudnutia v trvaní 20 rokov za týchto podmienok: i) goodwill vyplýva z nadobudnutia za hodnotu; ii) predávajúci nie je prepojený s nadobúdajúcou spoločnosťou. V zmenách a doplneniach tohto ustanovenia uskutočnených v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania a zavedených zákonom č. 16/2007 zo 4. júla 2007 sa tiež spresnilo, že v prípade, ak nie je splnená podmienka ii), zaplatená cena použitá na výpočet goodwillu bude cena zaplatená za nadobudnutý podiel prepojenou spoločnosťou neprepojenému predávajúcemu, a tiež sa vyžadovalo, aby iii) podobná suma bola pridelená do nedeliteľnej rezervy.

| b) | V článku 12 ods. 3 TRLIS, ktorý sa nachádza v kapitole IV TRLIS, sa povoľuje čiastočný odpočet odpisov domácich a zahraničných podielov, ktoré nie sú kótované na sekundárnom trhu, do výšky rozdielu medzi teoretickou účtovnou hodnotou na začiatku a na konci daňového roka. Predmetné opatrenie možno uplatniť v spojení s týmto článkom TRLIS (14). |
| --- | --- |

b)

V článku 12 ods. 3 TRLIS, ktorý sa nachádza v kapitole IV TRLIS, sa povoľuje čiastočný odpočet odpisov domácich a zahraničných podielov, ktoré nie sú kótované na sekundárnom trhu, do výšky rozdielu medzi teoretickou účtovnou hodnotou na začiatku a na konci daňového roka. Predmetné opatrenie možno uplatniť v spojení s týmto článkom TRLIS (14).

| c) | Článok 89 ods. 3 TRLIS (článok 89 má názov „Podiely na kapitáli prevádzajúceho subjektu a nadobúdajúceho subjektu“) sa nachádza v kapitole VII oddiele VIII o „Osobitnom systéme pre fúzie, delenia, prevody majetku a výmeny“. V článku 89 ods. 3 TRLIS sa ustanovuje odpisovanie goodwillu vyplývajúceho z podnikovej reštrukturalizácie. Podľa tohto ustanovenia musia byť splnené nasledujúce podmienky na to, aby sa článok 11 ods. 4 TRLIS mohol uplatniť na goodwill vyplývajúci z podnikovej kombinácie: i) najmenej 5 % podiel v cieľovom podniku pred podnikovou kombináciou; ii) musí existovať dôkaz, že goodwill bol zdanený a naúčtovaný predávajúcemu; iii) predávajúci nie je prepojený s kupujúcim. Ak podmienka iii) nie je splnená, odpočítaná suma musí zodpovedať nevratnému odpisu nehmotného majetku. |
| --- | --- |

c)

Článok 89 ods. 3 TRLIS (článok 89 má názov „Podiely na kapitáli prevádzajúceho subjektu a nadobúdajúceho subjektu“) sa nachádza v kapitole VII oddiele VIII o „Osobitnom systéme pre fúzie, delenia, prevody majetku a výmeny“. V článku 89 ods. 3 TRLIS sa ustanovuje odpisovanie goodwillu vyplývajúceho z podnikovej reštrukturalizácie. Podľa tohto ustanovenia musia byť splnené nasledujúce podmienky na to, aby sa článok 11 ods. 4 TRLIS mohol uplatniť na goodwill vyplývajúci z podnikovej kombinácie: i) najmenej 5 % podiel v cieľovom podniku pred podnikovou kombináciou; ii) musí existovať dôkaz, že goodwill bol zdanený a naúčtovaný predávajúcemu; iii) predávajúci nie je prepojený s kupujúcim. Ak podmienka iii) nie je splnená, odpočítaná suma musí zodpovedať nevratnému odpisu nehmotného majetku.

| d) | Článok 21 TRLIS s názvom „Oslobodenie na zabránenie medzinárodného dvojitého zdanenia dividend a príjmov zo zahraničných zdrojov vyplývajúcich z prevodu cenných papierov reprezentujúcich vlastné imanie subjektov, ktoré nemajú sídlo v Španielsku“, sa nachádza v kapitole IV TRLIS. V článku 21 sa ustanovujú podmienky, za ktorých sú dividendy a príjmy zo zahraničného podniku oslobodené od daní, ak ich dostáva podnik, ktorý má daňový domicil v Španielsku. |
| --- | --- |

d)

Článok 21 TRLIS s názvom „Oslobodenie na zabránenie medzinárodného dvojitého zdanenia dividend a príjmov zo zahraničných zdrojov vyplývajúcich z prevodu cenných papierov reprezentujúcich vlastné imanie subjektov, ktoré nemajú sídlo v Španielsku“, sa nachádza v kapitole IV TRLIS. V článku 21 sa ustanovujú podmienky, za ktorých sú dividendy a príjmy zo zahraničného podniku oslobodené od daní, ak ich dostáva podnik, ktorý má daňový domicil v Španielsku.

| e) | Článok 22 TRLIS s názvom „Oslobodenie určitých príjmov získaných zo zahraničia prostredníctvom stáleho prevádzkového miesta“ sa nachádza v kapitole IV TRLIS. V článku 22 TRLIS sa ustanovujú podmienky, za ktorých sú oslobodené od daní príjmy dosiahnuté v zahraničí stálym prevádzkovým miestom, ktoré sa nenachádza v Španielsku. |
| --- | --- |

e)

Článok 22 TRLIS s názvom „Oslobodenie určitých príjmov získaných zo zahraničia prostredníctvom stáleho prevádzkového miesta“ sa nachádza v kapitole IV TRLIS. V článku 22 TRLIS sa ustanovujú podmienky, za ktorých sú oslobodené od daní príjmy dosiahnuté v zahraničí stálym prevádzkovým miestom, ktoré sa nenachádza v Španielsku.

| (23) | Na účely tohto rozhodnutia:






  a) | Prevod majetku je transakcia, ktorou podnik prevádza bez toho, aby bol zrušený, všetky, respektíve jedno alebo viaceré odvetvia svojej činnosti na iný podnik. |
| --- | --- | --- |

(23)

Na účely tohto rozhodnutia:

a)

Prevod majetku je transakcia, ktorou podnik prevádza bez toho, aby bol zrušený, všetky, respektíve jedno alebo viaceré odvetvia svojej činnosti na iný podnik.

| b) | Podniková kombinácia je transakcia, pri ktorej jeden alebo viac podnikov, ktoré sa rušia bez likvidácie, prevádzajú všetok svoj majetok a záväzky na iný existujúci podnik alebo na podnik, ktorý vytvoria výmenou za emisiu cenných papierov, ktoré reprezentujú kapitál tohto druhého podniku, pre svojich akcionárov. |
| --- | --- |

b)

Podniková kombinácia je transakcia, pri ktorej jeden alebo viac podnikov, ktoré sa rušia bez likvidácie, prevádzajú všetok svoj majetok a záväzky na iný existujúci podnik alebo na podnik, ktorý vytvoria výmenou za emisiu cenných papierov, ktoré reprezentujú kapitál tohto druhého podniku, pre svojich akcionárov.

| c) | Nadobudnutie podielu znamená transakciu, pri ktorej jeden podnik nadobúda podiel v inom podniku bez získania väčšiny alebo kontroly nad hlasovacími právami cieľovej spoločnosti. |
| --- | --- |

c)

Nadobudnutie podielu znamená transakciu, pri ktorej jeden podnik nadobúda podiel v inom podniku bez získania väčšiny alebo kontroly nad hlasovacími právami cieľovej spoločnosti.

| d) | Cieľový podnik je podnik, ktorý nemá sídlo v Španielsku, ktorého príjmy spĺňajú podmienky uvedené v odôvodnení 21 písm. c) a v ktorom nadobúda podiel podnik so sídlom v Španielsku. |
| --- | --- |

d)

Cieľový podnik je podnik, ktorý nemá sídlo v Španielsku, ktorého príjmy spĺňajú podmienky uvedené v odôvodnení 21 písm. c) a v ktorom nadobúda podiel podnik so sídlom v Španielsku.

| e) | Nadobudnutia (akvizície) vnútri Spoločenstva sú nadobudnutia (akvizície) podielov, ktoré spĺňajú všetky príslušné podmienky článku 12 ods. 5 TRLIS, v cieľovom podniku, ktorý je zriadený v súlade s právnymi predpismi členského štátu a má sídlo, ústredie alebo hlavné miesto podnikania v Spoločenstve. |
| --- | --- |

e)

Nadobudnutia (akvizície) vnútri Spoločenstva sú nadobudnutia (akvizície) podielov, ktoré spĺňajú všetky príslušné podmienky článku 12 ods. 5 TRLIS, v cieľovom podniku, ktorý je zriadený v súlade s právnymi predpismi členského štátu a má sídlo, ústredie alebo hlavné miesto podnikania v Spoločenstve.

| f) | Nadobudnutia mimo Spoločenstva sú nadobudnutia podielov, ktoré spĺňajú všetky príslušné podmienky článku 12 ods. 5 TRLIS, v cieľovom podniku, ktorý nie je zriadený v súlade s právnymi predpismi členského štátu, alebo nemá sídlo, ústredie alebo hlavné miesto podnikania v Spoločenstve. |
| --- | --- |

f)

Nadobudnutia mimo Spoločenstva sú nadobudnutia podielov, ktoré spĺňajú všetky príslušné podmienky článku 12 ods. 5 TRLIS, v cieľovom podniku, ktorý nie je zriadený v súlade s právnymi predpismi členského štátu, alebo nemá sídlo, ústredie alebo hlavné miesto podnikania v Spoločenstve.

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (24) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s predmetným opatrením, keďže sa zdalo, že spĺňa všetky podmienky, aby sa považovalo za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 zmluvy. Komisia mala tiež pochybnosti, či by sa predmetné opatrenie mohlo považovať za zlučiteľné so spoločným trhom, keďže sa nezdala uplatniteľná žiadna z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3. |
| --- | --- |

(24)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s predmetným opatrením, keďže sa zdalo, že spĺňa všetky podmienky, aby sa považovalo za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 zmluvy. Komisia mala tiež pochybnosti, či by sa predmetné opatrenie mohlo považovať za zlučiteľné so spoločným trhom, keďže sa nezdala uplatniteľná žiadna z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3.

| (25) | Komisia konkrétne dospela k záveru, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od bežného rámca pôsobnosti španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb, ktorý predstavuje referenčný daňový systém. Komisia dospela tiež k záveru, že odpisovanie finančného goodwillu na daňové účely vyplývajúceho z nadobudnutia 5 % podielu v zahraničnom cieľovom podniku, pravdepodobne predstavuje mimoriadny stimul. |
| --- | --- |

(25)

Komisia konkrétne dospela k záveru, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od bežného rámca pôsobnosti španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb, ktorý predstavuje referenčný daňový systém. Komisia dospela tiež k záveru, že odpisovanie finančného goodwillu na daňové účely vyplývajúceho z nadobudnutia 5 % podielu v zahraničnom cieľovom podniku, pravdepodobne predstavuje mimoriadny stimul.

| (26) | Komisia zaznamenala, že odpisovanie na daňové účely je k dispozícii len pre osobitnú kategóriu podnikov, a to podniky, ktoré nadobúdajú určitý podiel, dosahujúci najmenej 5 % akciového kapitálu cieľového podniku, a len v súvislosti so zahraničnými cieľovými podnikmi, ktoré podliehajú kritériám podľa článku 21 ods. 1 TRLIS. Komisia tiež zdôraznila, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev daňová úľava, ktorá zvýhodňuje len vývoz vnútroštátnych produktov, predstavuje štátnu pomoc (15). Predmetné opatrenie sa preto zdalo selektívne. |
| --- | --- |

(26)

Komisia zaznamenala, že odpisovanie na daňové účely je k dispozícii len pre osobitnú kategóriu podnikov, a to podniky, ktoré nadobúdajú určitý podiel, dosahujúci najmenej 5 % akciového kapitálu cieľového podniku, a len v súvislosti so zahraničnými cieľovými podnikmi, ktoré podliehajú kritériám podľa článku 21 ods. 1 TRLIS. Komisia tiež zdôraznila, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev daňová úľava, ktorá zvýhodňuje len vývoz vnútroštátnych produktov, predstavuje štátnu pomoc (15). Predmetné opatrenie sa preto zdalo selektívne.

| (27) | V tomto kontexte Komisia dospela tiež k záveru, že sa nezdá, že selektívna výhoda je odôvodnená vnútornou povahou daňového systému. Dospela najmä k záveru, že diferenciácia vytvorená predmetným opatrením, ktoré sa odchýlilo od všeobecných pravidiel španielskeho účtovného a daňového systému, nemôže byť odôvodnená na základe dôvodov súvisiacich s technickými podrobnosťami daňového systému. Goodwill možno v skutočnosti odpisovať, okrem podľa ustanovení predmetného opatrenia, len v prípade podnikovej kombinácie alebo prevodu majetku. Komisia dospela tiež k záveru, že nebolo primerané tvrdiť, že predmetné opatrenie dosahuje ciele neutrality presadzované španielskym systémom, keďže sa obmedzuje len na nadobudnutie podstatných podielov v zahraničných podnikoch. |
| --- | --- |

(27)

V tomto kontexte Komisia dospela tiež k záveru, že sa nezdá, že selektívna výhoda je odôvodnená vnútornou povahou daňového systému. Dospela najmä k záveru, že diferenciácia vytvorená predmetným opatrením, ktoré sa odchýlilo od všeobecných pravidiel španielskeho účtovného a daňového systému, nemôže byť odôvodnená na základe dôvodov súvisiacich s technickými podrobnosťami daňového systému. Goodwill možno v skutočnosti odpisovať, okrem podľa ustanovení predmetného opatrenia, len v prípade podnikovej kombinácie alebo prevodu majetku. Komisia dospela tiež k záveru, že nebolo primerané tvrdiť, že predmetné opatrenie dosahuje ciele neutrality presadzované španielskym systémom, keďže sa obmedzuje len na nadobudnutie podstatných podielov v zahraničných podnikoch.

| (28) | Komisia dospela ďalej k záveru, že predmetné opatrenie znamená využitie štátnych zdrojov, keďže zahŕňa stratené daňové príjmy španielskej štátnej pokladnice. Napokon, opatrenie by mohlo narušiť hospodársku súťaž na európskom trhu nadobúdania podnikov poskytnutím selektívnej hospodárskej výhody španielskym podnikom zapojeným v nadobúdaní podstatného podielu v zahraničných podnikoch. Komisia nenašla ani žiadne dôvody, aby považovala opatrenie za zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(28)

Komisia dospela ďalej k záveru, že predmetné opatrenie znamená využitie štátnych zdrojov, keďže zahŕňa stratené daňové príjmy španielskej štátnej pokladnice. Napokon, opatrenie by mohlo narušiť hospodársku súťaž na európskom trhu nadobúdania podnikov poskytnutím selektívnej hospodárskej výhody španielskym podnikom zapojeným v nadobúdaní podstatného podielu v zahraničných podnikoch. Komisia nenašla ani žiadne dôvody, aby považovala opatrenie za zlučiteľné so spoločným trhom.

| (29) | Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie by mohlo predstavovať nezlučiteľnú štátnu pomoc. Vzhľadom na túto skutočnosť by sa malo požadovať vrátenie štátnej pomoci podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES. Komisia preto vyzvala španielske orgány a zainteresované strany, aby predložili pripomienky k možnej prítomnosti oprávneného očakávania alebo inej všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ktorá by Komisii umožnila výnimočne upustiť od požadovania vrátenia pomoci podľa článku 14 ods. 1 druhej vety uvedeného nariadenia Rady. |
| --- | --- |

(29)

Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie by mohlo predstavovať nezlučiteľnú štátnu pomoc. Vzhľadom na túto skutočnosť by sa malo požadovať vrátenie štátnej pomoci podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES. Komisia preto vyzvala španielske orgány a zainteresované strany, aby predložili pripomienky k možnej prítomnosti oprávneného očakávania alebo inej všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ktorá by Komisii umožnila výnimočne upustiť od požadovania vrátenia pomoci podľa článku 14 ods. 1 druhej vety uvedeného nariadenia Rady.

IV.   PRIPOMIENKY ŠPANIELSKYCH ORGÁNOV A ZAINTERESOVANÝCH TRETÍCH STRÁN

| (30) | Komisii boli doručené pripomienky španielskych orgánov (16) a tridsiatich dvoch zainteresovaných tretích strán (17), z ktorých osem boli združenia. |
| --- | --- |

(30)

Komisii boli doručené pripomienky španielskych orgánov (16) a tridsiatich dvoch zainteresovaných tretích strán (17), z ktorých osem boli združenia.

| (31) | Stručne povedané, španielske orgány zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje všeobecné opatrenie a nie výnimku zo španielskeho daňového systému, keďže toto ustanovenie umožňuje odpísanie nehmotného majetku, ktoré sa vzťahuje na každého daňovníka, ktorý nadobudne podstatný podiel v zahraničnej spoločnosti. Z hľadiska praxe Komisie a príslušnej judikatúry dospeli španielske orgány k záveru, že sporné opatrenia nie je možné považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy. Španielske orgány zastávajú ďalej názor, že iný záver by bol v rozpore so zásadou právnej istoty. Španielske orgány tiež namietajú proti príslušnosti Komisie podať námietky proti tomuto všeobecnému opatreniu, keďže zastávajú názor, že Komisia nemôže použiť pravidlá štátnej pomoci ako základ pre harmonizáciu daňových záležitostí. |
| --- | --- |

(31)

Stručne povedané, španielske orgány zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje všeobecné opatrenie a nie výnimku zo španielskeho daňového systému, keďže toto ustanovenie umožňuje odpísanie nehmotného majetku, ktoré sa vzťahuje na každého daňovníka, ktorý nadobudne podstatný podiel v zahraničnej spoločnosti. Z hľadiska praxe Komisie a príslušnej judikatúry dospeli španielske orgány k záveru, že sporné opatrenia nie je možné považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy. Španielske orgány zastávajú ďalej názor, že iný záver by bol v rozpore so zásadou právnej istoty. Španielske orgány tiež namietajú proti príslušnosti Komisie podať námietky proti tomuto všeobecnému opatreniu, keďže zastávajú názor, že Komisia nemôže použiť pravidlá štátnej pomoci ako základ pre harmonizáciu daňových záležitostí.

| (32) | Tridsať zainteresovaných tretích strán (ďalej len „tridsať zainteresovaných strán“) podporuje vo všeobecnosti názory španielskych orgánov, kým ďalšie dve tretie strany (ďalej len „dve strany“) zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje opatrenie neoprávnenej štátnej pomoci nezlučiteľné so spoločným trhom. Z toho dôvodu argumenty tridsiatich zainteresovaných strán budú predložené spolu so stanoviskom španielskych orgánov a argumenty dvoch strán sa budú uvádzať samostatne. |
| --- | --- |

(32)

Tridsať zainteresovaných tretích strán (ďalej len „tridsať zainteresovaných strán“) podporuje vo všeobecnosti názory španielskych orgánov, kým ďalšie dve tretie strany (ďalej len „dve strany“) zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje opatrenie neoprávnenej štátnej pomoci nezlučiteľné so spoločným trhom. Z toho dôvodu argumenty tridsiatich zainteresovaných strán budú predložené spolu so stanoviskom španielskych orgánov a argumenty dvoch strán sa budú uvádzať samostatne.

A.   Pripomienky španielskych orgánov a tridsiatich zainteresovaných strán

| (33) | Na úvod španielske orgány zdôrazňujú, že priame zdaňovanie patrí do právomoci členských štátov. Opatrenia Komisie v tejto oblasti by preto mali spĺňať zásadu subsidiarity ustanovenú v článku 5 zmluvy. Španielske orgány ďalej pripomínajú, že článok 3 a článok 58 ods. 1 písm. a) zmluvy umožňujú členským štátom ustanoviť rôzne daňové systémy podľa miesta investície alebo podľa daňového domicilu daňovníka, bez toho, aby sa to považovalo za obmedzovanie voľného pohybu kapitálu. |
| --- | --- |

(33)

Na úvod španielske orgány zdôrazňujú, že priame zdaňovanie patrí do právomoci členských štátov. Opatrenia Komisie v tejto oblasti by preto mali spĺňať zásadu subsidiarity ustanovenú v článku 5 zmluvy. Španielske orgány ďalej pripomínajú, že článok 3 a článok 58 ods. 1 písm. a) zmluvy umožňujú členským štátom ustanoviť rôzne daňové systémy podľa miesta investície alebo podľa daňového domicilu daňovníka, bez toho, aby sa to považovalo za obmedzovanie voľného pohybu kapitálu.

| (34) | Tridsať zainteresovaných strán tiež tvrdí, že zamietavé rozhodnutie Komisie poruší zásadu vnútroštátnej fiškálnej autonómie ustanovenú v zmluve, ako aj článok 56 zmluvy, ktorý zakazuje obmedzovanie voľného pohybu kapitálu. |
| --- | --- |

(34)

Tridsať zainteresovaných strán tiež tvrdí, že zamietavé rozhodnutie Komisie poruší zásadu vnútroštátnej fiškálnej autonómie ustanovenú v zmluve, ako aj článok 56 zmluvy, ktorý zakazuje obmedzovanie voľného pohybu kapitálu.

A.1.   Predmetné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc

| (35) | Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán zastávajú názor, že predmetné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, keďže: i) neprináša hospodársku výhodu; ii) neuprednostňuje určité podniky; a iii) nenarúša hospodársku súťaž medzi členskými štátmi ani nehrozí jej narušením. Tvrdia, že v súlade s logikou španielskeho daňového systému by sa predmetné opatrenie malo považovať za všeobecné opatrenie, ktoré sa uplatňuje nediskriminačne na akýkoľvek druh podniku a činnosti. |
| --- | --- |

(35)

Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán zastávajú názor, že predmetné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, keďže: i) neprináša hospodársku výhodu; ii) neuprednostňuje určité podniky; a iii) nenarúša hospodársku súťaž medzi členskými štátmi ani nehrozí jej narušením. Tvrdia, že v súlade s logikou španielskeho daňového systému by sa predmetné opatrenie malo považovať za všeobecné opatrenie, ktoré sa uplatňuje nediskriminačne na akýkoľvek druh podniku a činnosti.

A.1.1.   Predmetné opatrenie neprináša hospodársku výhodu

| (36) | Španielske orgány na rozdiel od stanoviska Komisie vyjadreného v rozhodnutí o začatí konania tvrdia, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje výnimku zo španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb, keďže: i) španielsky účtovný systém nepredstavuje vhodný referenčný bod na dokázanie existencie výnimky z daňového systému, a ii) aj keby ním bol, charakteristika finančného goodwillu ako odpočítateľného aktíva v minulosti dlhodobo predstavovala všeobecnú črtu španielskeho účtovníctva a systému dane z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(36)

Španielske orgány na rozdiel od stanoviska Komisie vyjadreného v rozhodnutí o začatí konania tvrdia, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje výnimku zo španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb, keďže: i) španielsky účtovný systém nepredstavuje vhodný referenčný bod na dokázanie existencie výnimky z daňového systému, a ii) aj keby ním bol, charakteristika finančného goodwillu ako odpočítateľného aktíva v minulosti dlhodobo predstavovala všeobecnú črtu španielskeho účtovníctva a systému dane z príjmu právnických osôb.

| (37) | Po prvé, z dôvodu nedostatočnej harmonizácie účtovných pravidiel nemôže účtovný výsledok slúžiť ako referenčný bod pre určenie výnimočnej povahy predmetného opatrenia. V Španielsku sa daňový základ v skutočnosti počíta na základe účtovného výsledku, upraveného podľa pravidiel zdaňovania. Účtovné aspekty preto v predmetnom prípade nemôžu podľa názoru Španielska slúžiť ako referenčný bod pre daňové opatrenie. |
| --- | --- |

(37)

Po prvé, z dôvodu nedostatočnej harmonizácie účtovných pravidiel nemôže účtovný výsledok slúžiť ako referenčný bod pre určenie výnimočnej povahy predmetného opatrenia. V Španielsku sa daňový základ v skutočnosti počíta na základe účtovného výsledku, upraveného podľa pravidiel zdaňovania. Účtovné aspekty preto v predmetnom prípade nemôžu podľa názoru Španielska slúžiť ako referenčný bod pre daňové opatrenie.

| (38) | Po druhé, nie je správne domnievať sa, že odpisovanie goodwillu nezapadá do logiky španielskeho účtovného systému, keďže goodwill (18), ako aj finančný goodwill (19) možno odpisovať počas obdobia maximálne 20 rokov. Tieto empirické pravidlá odzrkadľujú stratu hodnoty podkladového majetku, hmotného aj nehmotného. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto nepredstavuje výnimku, keďže sa neodchyľuje od pravidiel odpisovania goodwillu ustanovených v španielskom účtovnom systéme a daňovom systéme. |
| --- | --- |

(38)

Po druhé, nie je správne domnievať sa, že odpisovanie goodwillu nezapadá do logiky španielskeho účtovného systému, keďže goodwill (18), ako aj finančný goodwill (19) možno odpisovať počas obdobia maximálne 20 rokov. Tieto empirické pravidlá odzrkadľujú stratu hodnoty podkladového majetku, hmotného aj nehmotného. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto nepredstavuje výnimku, keďže sa neodchyľuje od pravidiel odpisovania goodwillu ustanovených v španielskom účtovnom systéme a daňovom systéme.

| (39) | Po tretie, španielske orgány poukazujú na to, že predmetné opatrenie nepredstavuje skutočnú hospodársku výhodu, keďže v prípade predaja nadobudnutého podielu sa odpočítaná suma získa späť zdanením kapitálového zisku, čím sa daňovník dostáva do rovnakej situácie, ako keby sa článok 12 ods. 5 TRLIS neuplatňoval. |
| --- | --- |

(39)

Po tretie, španielske orgány poukazujú na to, že predmetné opatrenie nepredstavuje skutočnú hospodársku výhodu, keďže v prípade predaja nadobudnutého podielu sa odpočítaná suma získa späť zdanením kapitálového zisku, čím sa daňovník dostáva do rovnakej situácie, ako keby sa článok 12 ods. 5 TRLIS neuplatňoval.

| (40) | Po štvrté, Komisia sa nesprávne odvoláva na článok 11 ods. 4 a článok 89 ods. 3 TRLIS s cieľom dokázať existenciu výhody. V rozhodnutí o začatí konania Komisia uvádza, že podniková kombinácia ani prevzatie cieľovej spoločnosti nie sú nevyhnutné na získanie výhody z článku 12 ods. 5 TRLIS. Toto vyhlásenie vyjadruje nesprávne pochopenie španielskeho daňového systému, keďže tieto dva články nebránia skupine podnikov, ktoré spoločne nadobudnú kontrolu nad cieľovým podnikom, odpočítať zodpovedajúcu časť goodwillu vyplývajúcu z transakcie. Uplatňovanie týchto dvoch článkov nevyžaduje na získanie výhody z predmetného opatrenia individuálnu kontrolu nad cieľovou spoločnosťou. V tomto kontexte by nebolo primerané domnievať sa, že článok 12 ods. 5 TRLIS poskytuje priaznivejšie zaobchádzanie ako článok 11 ods. 4 alebo článok 89 ods. 3 TRLIS, pokiaľ ide o pozíciu príjemcov pomoci z hľadiska kontroly. Na záver treba poznamenať, že kritérium 5 % podielu je v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 89 ods. 3 TRLIS a tiež s usmerneniami a praxou Komisie (20). |
| --- | --- |

(40)

Po štvrté, Komisia sa nesprávne odvoláva na článok 11 ods. 4 a článok 89 ods. 3 TRLIS s cieľom dokázať existenciu výhody. V rozhodnutí o začatí konania Komisia uvádza, že podniková kombinácia ani prevzatie cieľovej spoločnosti nie sú nevyhnutné na získanie výhody z článku 12 ods. 5 TRLIS. Toto vyhlásenie vyjadruje nesprávne pochopenie španielskeho daňového systému, keďže tieto dva články nebránia skupine podnikov, ktoré spoločne nadobudnú kontrolu nad cieľovým podnikom, odpočítať zodpovedajúcu časť goodwillu vyplývajúcu z transakcie. Uplatňovanie týchto dvoch článkov nevyžaduje na získanie výhody z predmetného opatrenia individuálnu kontrolu nad cieľovou spoločnosťou. V tomto kontexte by nebolo primerané domnievať sa, že článok 12 ods. 5 TRLIS poskytuje priaznivejšie zaobchádzanie ako článok 11 ods. 4 alebo článok 89 ods. 3 TRLIS, pokiaľ ide o pozíciu príjemcov pomoci z hľadiska kontroly. Na záver treba poznamenať, že kritérium 5 % podielu je v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 89 ods. 3 TRLIS a tiež s usmerneniami a praxou Komisie (20).

| (41) | Španielske orgány upozorňujú, že Komisia sa nesprávne odvoláva aj na článok 12 ods. 3 TRLIS s cieľom dokázať údajnú výhodu podľa článku 12 ods. 5 TRLIS: článok 12 ods. 3 sa vzťahuje na situácie odpisovania v prípade objektívnej straty zaznamenanej cieľovým podnikom, kým článok 12 ods. 5 TRLIS dopĺňa toto ustanovenie a odzrkadľuje stratu hodnoty priraditeľnú odpísaniu finančného goodwillu. |
| --- | --- |

(41)

Španielske orgány upozorňujú, že Komisia sa nesprávne odvoláva aj na článok 12 ods. 3 TRLIS s cieľom dokázať údajnú výhodu podľa článku 12 ods. 5 TRLIS: článok 12 ods. 3 sa vzťahuje na situácie odpisovania v prípade objektívnej straty zaznamenanej cieľovým podnikom, kým článok 12 ods. 5 TRLIS dopĺňa toto ustanovenie a odzrkadľuje stratu hodnoty priraditeľnú odpísaniu finančného goodwillu.

| (42) | Po piate, v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (21) (ďalej len „oznámenie Komisie“) sa výslovne ustanovuje, že pravidlá odpisovania neznamenajú štátnu pomoc. Keďže súčasný koeficient odpisovania finančného goodwillu počas obdobia minimálne 20 rokov je rovnaký ako koeficient odpisovania goodwillu, toto pravidlo nepredstavuje výnimku zo všeobecného daňového systému. |
| --- | --- |

(42)

Po piate, v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (21) (ďalej len „oznámenie Komisie“) sa výslovne ustanovuje, že pravidlá odpisovania neznamenajú štátnu pomoc. Keďže súčasný koeficient odpisovania finančného goodwillu počas obdobia minimálne 20 rokov je rovnaký ako koeficient odpisovania goodwillu, toto pravidlo nepredstavuje výnimku zo všeobecného daňového systému.

| (43) | Na záver, tridsať zainteresovaných strán sa tiež domnieva, že v prípade, ak by predmetné opatrenie predstavovalo výhodu, konečnými príjemcami by boli akcionári cieľového podniku, keďže by dostali cenu zaplatenú nadobúdajúcou spoločnosťou, ktorá by bola zvýhodnená predmetným opatrením. |
| --- | --- |

(43)

Na záver, tridsať zainteresovaných strán sa tiež domnieva, že v prípade, ak by predmetné opatrenie predstavovalo výhodu, konečnými príjemcami by boli akcionári cieľového podniku, keďže by dostali cenu zaplatenú nadobúdajúcou spoločnosťou, ktorá by bola zvýhodnená predmetným opatrením.

A.1.2.   Predmetné opatrenie neuprednostňuje určité podniky ani výrobu

| (44) | Po prvé, Španielsko zastáva názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS je všeobecné opatrenie, keďže je prístupné pre ktorúkoľvek španielsku spoločnosť bez ohľadu na jej činnosť, odvetvie, veľkosť, formu alebo iné charakteristiky. Jedinou podmienkou, aby daňovník mohol využiť predmetné opatrenie, je mať daňový domicil v Španielsku. Skutočnosť, že nie všetci daňovníci využívajú predmetné opatrenie, nepredstavuje dôvod jeho selektívnosti. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto nie je de facto ani de jure selektívny v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Španielske orgány za týchto okolností listom zo 14. júla 2008 (22) poskytli údaje z daňových priznaní španielskych podnikov za rok 2006, z ktorých vyplýva, že predmetné opatrenie využili všetky druhy podnikov (MSP a veľké podniky), ako aj podniky aktívne v rôznych hospodárskych odvetviach. Španielske orgány tiež zdôrazňujú, že Súd prvého stupňa v rozsudku z posledného obdobia (23) poukázal na to, že obmedzený počet príjemcov nie je sám osebe dostatočný dôvod na preukázanie selektivity opatrenia, keďže táto skupina môže v skutočnosti reprezentovať všetky podniky v konkrétnej právnej a faktickej situácii. Španielske orgány konkrétne zdôrazňujú, že predmetné opatrenie má podobné črty ako nedávna vec (24), v ktorej Komisia dospela k záveru, že predstavuje všeobecné opatrenie, a preto požadujú rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(44)

Po prvé, Španielsko zastáva názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS je všeobecné opatrenie, keďže je prístupné pre ktorúkoľvek španielsku spoločnosť bez ohľadu na jej činnosť, odvetvie, veľkosť, formu alebo iné charakteristiky. Jedinou podmienkou, aby daňovník mohol využiť predmetné opatrenie, je mať daňový domicil v Španielsku. Skutočnosť, že nie všetci daňovníci využívajú predmetné opatrenie, nepredstavuje dôvod jeho selektívnosti. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto nie je de facto ani de jure selektívny v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Španielske orgány za týchto okolností listom zo 14. júla 2008 (22) poskytli údaje z daňových priznaní španielskych podnikov za rok 2006, z ktorých vyplýva, že predmetné opatrenie využili všetky druhy podnikov (MSP a veľké podniky), ako aj podniky aktívne v rôznych hospodárskych odvetviach. Španielske orgány tiež zdôrazňujú, že Súd prvého stupňa v rozsudku z posledného obdobia (23) poukázal na to, že obmedzený počet príjemcov nie je sám osebe dostatočný dôvod na preukázanie selektivity opatrenia, keďže táto skupina môže v skutočnosti reprezentovať všetky podniky v konkrétnej právnej a faktickej situácii. Španielske orgány konkrétne zdôrazňujú, že predmetné opatrenie má podobné črty ako nedávna vec (24), v ktorej Komisia dospela k záveru, že predstavuje všeobecné opatrenie, a preto požadujú rovnaké zaobchádzanie.

| (45) | Po druhé, podľa španielskych orgánov a tridsiatich zainteresovaných strán Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zmiešala pojem selektivity s objektívnymi podmienkami predmetného opatrenia, ktoré sa týka len určitých transakcií (t. j. vlastníctva podielu v zahraničnom cieľovom podniku). Komisia v skutočnosti tvrdí, že článok 12 ods. 5 TRLIS je selektívny, keďže rovnaké zaobchádzanie nie je poskytnuté pre porovnateľné investície do španielskych podnikov. Komisia však nechápe, že pre kritérium selektívnosti nie je určujúca skutočnosť, že príjemcom predmetného opatrenia je skupina podnikov alebo medzinárodný podnik, ktorý má podiel v cieľovom podniku. Skutočnosť, že opatrenie prináša výhody len podnikom, ktoré spĺňajú objektívne kritérium stanovené v predmetnom opatrení, nespôsobuje sama osebe jeho selektívnosť. Kritérium selektívnosti znamená, že príjemcovi predmetného opatrenia by mali byť uložené subjektívne obmedzenia. Kritérium selektívnosti ustanovené pre toto konanie nie je v súlade s predchádzajúcou praxou Komisie a je príliš vágne a všeobecné. Ďalšie rozvíjanie tejto koncepcie by viedlo k mylnému záveru, že väčšina výdavkov odpočítateľných od daňového základu patrí do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(45)

Po druhé, podľa španielskych orgánov a tridsiatich zainteresovaných strán Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zmiešala pojem selektivity s objektívnymi podmienkami predmetného opatrenia, ktoré sa týka len určitých transakcií (t. j. vlastníctva podielu v zahraničnom cieľovom podniku). Komisia v skutočnosti tvrdí, že článok 12 ods. 5 TRLIS je selektívny, keďže rovnaké zaobchádzanie nie je poskytnuté pre porovnateľné investície do španielskych podnikov. Komisia však nechápe, že pre kritérium selektívnosti nie je určujúca skutočnosť, že príjemcom predmetného opatrenia je skupina podnikov alebo medzinárodný podnik, ktorý má podiel v cieľovom podniku. Skutočnosť, že opatrenie prináša výhody len podnikom, ktoré spĺňajú objektívne kritérium stanovené v predmetnom opatrení, nespôsobuje sama osebe jeho selektívnosť. Kritérium selektívnosti znamená, že príjemcovi predmetného opatrenia by mali byť uložené subjektívne obmedzenia. Kritérium selektívnosti ustanovené pre toto konanie nie je v súlade s predchádzajúcou praxou Komisie a je príliš vágne a všeobecné. Ďalšie rozvíjanie tejto koncepcie by viedlo k mylnému záveru, že väčšina výdavkov odpočítateľných od daňového základu patrí do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (46) | Španielske orgány dodávajú, že skutočnosť obmedzenia odpisovania finančného goodwillu na odpisovanie vyplývajúce z nadobudnutia podstatného podielu v cieľovom podniku nie je dostatočná, aby sa odstránil všeobecný charakter predmetného opatrenia, keďže sa bez ďalších požiadaviek nediskriminačne vzťahuje na každý podnik, ktorý má daňový domicil v Španielsku. V súlade s judikatúrou Európskeho súdneho dvora (25) opatrenie, ktoré prináša prospech všetkým podnikom na území daného štátu bez rozdielu, nemôže preto predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(46)

Španielske orgány dodávajú, že skutočnosť obmedzenia odpisovania finančného goodwillu na odpisovanie vyplývajúce z nadobudnutia podstatného podielu v cieľovom podniku nie je dostatočná, aby sa odstránil všeobecný charakter predmetného opatrenia, keďže sa bez ďalších požiadaviek nediskriminačne vzťahuje na každý podnik, ktorý má daňový domicil v Španielsku. V súlade s judikatúrou Európskeho súdneho dvora (25) opatrenie, ktoré prináša prospech všetkým podnikom na území daného štátu bez rozdielu, nemôže preto predstavovať štátnu pomoc.

| (47) | Po tretie, pokiaľ ide o hranicu 5 %, táto úroveň nestanovuje minimálnu sumu, ktorá sa má investovať, a preto predmetné opatrenie neprináša prospech len veľkým podnikom. Pokiaľ ide o skutočnosť, že predávajúci nie je povinný zaplatiť kapitálové výnosy na to, aby mohol využiť predmetné opatrenie, španielske orgány to považujú za irelevantné, keďže kontrola nad príjmami získanými v zahraničí predávajúcim, ktorý nepodlieha zdaneniu v Španielsku, leží mimo rozsahu ich právomoci. Na záver, obmedzenie rozsahu pôsobnosti opatrenia – z fiškálnych technických dôvodov – na nadobudnutia podielov v cieľových podnikoch je v súlade so situáciou vyplývajúcou z uplatňovania rôznych smerníc Spoločenstva. V dôsledku smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov (26) (ďalej len „smernica o cezhraničných výplatách úrokov a licenčných poplatkov“) a smernice Rady 2003/123/ES z 22. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 90/435/EHS o spoločnom systéme zdanenia uplatniteľnom v prípade materských a dcérskych spoločností rôznych členských štátov (27) (ďalej len „smernica o materských a dcérskych spoločnostiach“) sa napríklad zdaňovanie dividend, úrokov alebo licenčných poplatkov môže odlišovať podľa toho, či výplatu vykonáva domáci alebo zahraničný podnik. |
| --- | --- |

(47)

Po tretie, pokiaľ ide o hranicu 5 %, táto úroveň nestanovuje minimálnu sumu, ktorá sa má investovať, a preto predmetné opatrenie neprináša prospech len veľkým podnikom. Pokiaľ ide o skutočnosť, že predávajúci nie je povinný zaplatiť kapitálové výnosy na to, aby mohol využiť predmetné opatrenie, španielske orgány to považujú za irelevantné, keďže kontrola nad príjmami získanými v zahraničí predávajúcim, ktorý nepodlieha zdaneniu v Španielsku, leží mimo rozsahu ich právomoci. Na záver, obmedzenie rozsahu pôsobnosti opatrenia – z fiškálnych technických dôvodov – na nadobudnutia podielov v cieľových podnikoch je v súlade so situáciou vyplývajúcou z uplatňovania rôznych smerníc Spoločenstva. V dôsledku smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov (26) (ďalej len „smernica o cezhraničných výplatách úrokov a licenčných poplatkov“) a smernice Rady 2003/123/ES z 22. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 90/435/EHS o spoločnom systéme zdanenia uplatniteľnom v prípade materských a dcérskych spoločností rôznych členských štátov (27) (ďalej len „smernica o materských a dcérskych spoločnostiach“) sa napríklad zdaňovanie dividend, úrokov alebo licenčných poplatkov môže odlišovať podľa toho, či výplatu vykonáva domáci alebo zahraničný podnik.

| (48) | Po štvrté, zavedenie predmetného opatrenia je v každom prípade oprávnené na základe zásady neutrality, ktorá je základom všetkých španielskych daňových právnych predpisov. Táto zásada znamená, že zdaňovanie investícií by malo byť neutrálne bez ohľadu na použité nástroje, či ide o prevod majetku, podnikovú kombináciu, alebo o nadobudnutie akcií. Odpisovanie investícií na daňové účely by preto malo byť rovnaké bez ohľadu na nástroj použitý na vykonanie príslušného nadobudnutia. Konečným cieľom predmetného opatrenia v tomto širšom pohľade je zabezpečiť voľný pohyb kapitálu zamedzením diskriminačného zdaňovania medzi transakciami s cieľovými spoločnosťami a čisto vnútroštátnymi transakciami. Vzhľadom na to, že nadobudnutia podstatného podielu v domácich podnikoch by mohli viesť k podnikovej kombinácii nadobúdajúceho podniku a nadobudnutého podniku bez právnych alebo fiškálnych prekážok, goodwill, ktorý by v dôsledku tejto kombinácie vznikol na daňové účely, by sa mohol odpisovať (28). Goodwill z cezhraničných transakcií však nemôže vzniknúť, keďže harmonizácia na úrovni Spoločenstva nie je úplná, alebo – a čo je ešte horšie – keďže mimo Spoločenstva nie je žiadna harmonizácia. Podľa španielskych orgánov (29) španielsky daňový systém umožňuje rôzne daňové systémy, napríklad v prípade nadobudnutia podielov v zahraničných podnikoch v porovnaní s nadobudnutiami v španielskych podnikoch (nemožnosť vykonať fúzie, preberanie rizík atď.) s cieľom dosiahnuť daňovú neutralitu požadovanú španielskymi vnútroštátnymi právnymi predpismi a samotným právom Spoločenstva, a aj s cieľom zabezpečiť, aby španielsky daňový systém bol jednotný a efektívny. Hoci smernicou Rady 90/434/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania pri zlúčeniach, rozdeleniach, prevodoch majetku a výmene akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov (30) (ďalej len „smernica o cezhraničnom zdaňovaní“) sa odstránili daňové prekážky, transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (31) (ďalej len „smernica o cezhraničných fúziách“) (32) do vnútroštátnych právnych predpisov sa ešte nevykonala. Táto situácia má v praxi za následok, že podnikové kombinácie medzi podnikmi z rôznych štátov nie sú možné. Cieľom predmetného opatrenia je preto odstrániť negatívny vplyv týchto prekážok, za existenciu ktorých nie je Španielsko zodpovedné (33). Obmedzenie rozsahu pôsobnosti predmetného opatrenia na cezhraničné nadobudnutia je preto potrebné na presadzovanie zásady neutrality. Týmto spôsobom, ako tvrdia španielske orgány, španielsky daňový systém rozdielne zaobchádza s daňovníkmi, ktorí sú v rozdielnej situácii (34), a tým zabezpečuje, aby španielsky daňový systém bol neutrálny, ako to vyžaduje samotný španielsky daňový systém a zmluva. Konkrétne, 16. júna 2009 španielske orgány uznali, že hoci smernica o cezhraničných fúziách má pozitívny vplyv, európske podniky budú pri cezhraničných fúziách vystavené mnohým prekážkam (35) z dôvodu chýbajúcej harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov (práva menšinových akcionárov, práva veriteľov, záležitosti týkajúce sa ochranných známok, širšie aspekty týkajúce sa regulácie vrátane pracovného práva, všeobecné politické a strategické úvahy). |
| --- | --- |

(48)

Po štvrté, zavedenie predmetného opatrenia je v každom prípade oprávnené na základe zásady neutrality, ktorá je základom všetkých španielskych daňových právnych predpisov. Táto zásada znamená, že zdaňovanie investícií by malo byť neutrálne bez ohľadu na použité nástroje, či ide o prevod majetku, podnikovú kombináciu, alebo o nadobudnutie akcií. Odpisovanie investícií na daňové účely by preto malo byť rovnaké bez ohľadu na nástroj použitý na vykonanie príslušného nadobudnutia. Konečným cieľom predmetného opatrenia v tomto širšom pohľade je zabezpečiť voľný pohyb kapitálu zamedzením diskriminačného zdaňovania medzi transakciami s cieľovými spoločnosťami a čisto vnútroštátnymi transakciami. Vzhľadom na to, že nadobudnutia podstatného podielu v domácich podnikoch by mohli viesť k podnikovej kombinácii nadobúdajúceho podniku a nadobudnutého podniku bez právnych alebo fiškálnych prekážok, goodwill, ktorý by v dôsledku tejto kombinácie vznikol na daňové účely, by sa mohol odpisovať (28). Goodwill z cezhraničných transakcií však nemôže vzniknúť, keďže harmonizácia na úrovni Spoločenstva nie je úplná, alebo – a čo je ešte horšie – keďže mimo Spoločenstva nie je žiadna harmonizácia. Podľa španielskych orgánov (29) španielsky daňový systém umožňuje rôzne daňové systémy, napríklad v prípade nadobudnutia podielov v zahraničných podnikoch v porovnaní s nadobudnutiami v španielskych podnikoch (nemožnosť vykonať fúzie, preberanie rizík atď.) s cieľom dosiahnuť daňovú neutralitu požadovanú španielskymi vnútroštátnymi právnymi predpismi a samotným právom Spoločenstva, a aj s cieľom zabezpečiť, aby španielsky daňový systém bol jednotný a efektívny. Hoci smernicou Rady 90/434/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania pri zlúčeniach, rozdeleniach, prevodoch majetku a výmene akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov (30) (ďalej len „smernica o cezhraničnom zdaňovaní“) sa odstránili daňové prekážky, transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (31) (ďalej len „smernica o cezhraničných fúziách“) (32) do vnútroštátnych právnych predpisov sa ešte nevykonala. Táto situácia má v praxi za následok, že podnikové kombinácie medzi podnikmi z rôznych štátov nie sú možné. Cieľom predmetného opatrenia je preto odstrániť negatívny vplyv týchto prekážok, za existenciu ktorých nie je Španielsko zodpovedné (33). Obmedzenie rozsahu pôsobnosti predmetného opatrenia na cezhraničné nadobudnutia je preto potrebné na presadzovanie zásady neutrality. Týmto spôsobom, ako tvrdia španielske orgány, španielsky daňový systém rozdielne zaobchádza s daňovníkmi, ktorí sú v rozdielnej situácii (34), a tým zabezpečuje, aby španielsky daňový systém bol neutrálny, ako to vyžaduje samotný španielsky daňový systém a zmluva. Konkrétne, 16. júna 2009 španielske orgány uznali, že hoci smernica o cezhraničných fúziách má pozitívny vplyv, európske podniky budú pri cezhraničných fúziách vystavené mnohým prekážkam (35) z dôvodu chýbajúcej harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov (práva menšinových akcionárov, práva veriteľov, záležitosti týkajúce sa ochranných známok, širšie aspekty týkajúce sa regulácie vrátane pracovného práva, všeobecné politické a strategické úvahy).

| (49) | Na záver, sporné opatrenie je určené na odstránenie daňových prekážok, ktoré vytvára španielsky daňový systém pri investičných rozhodnutiach ukladaním sankcií pri nadobudnutiach podielov v zahraničných spoločnostiach, na rozdiel od nadobudnutí v domácich podnikoch. Predmetné opatrenie zaručuje rovnaké zdaňovanie pre oba druhy nadobudnutí (priame nadobudnutia majetku a nepriame nadobudnutia nákupom podielov): goodwill vyplývajúci z oboch druhov nadobudnutí (priamy goodwill a finančný goodwill) sa preto môže zaznamenávať na účely podpory integrácie na rôznych trhoch, kým sa neodstránia faktické a právne prekážky cezhraničných podnikových kombinácií. Španielske orgány preto zabezpečujú, aby sa daňovníci mohli rozhodnúť pre investovanie na miestnej alebo cezhraničnej úrovni bez toho, aby sa ich dotýkali tieto prekážky. V článku 12 ods. 5 TRLIS sa v zásade obnovujú spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže odstránením negatívnych vplyvov prekážok. |
| --- | --- |

(49)

Na záver, sporné opatrenie je určené na odstránenie daňových prekážok, ktoré vytvára španielsky daňový systém pri investičných rozhodnutiach ukladaním sankcií pri nadobudnutiach podielov v zahraničných spoločnostiach, na rozdiel od nadobudnutí v domácich podnikoch. Predmetné opatrenie zaručuje rovnaké zdaňovanie pre oba druhy nadobudnutí (priame nadobudnutia majetku a nepriame nadobudnutia nákupom podielov): goodwill vyplývajúci z oboch druhov nadobudnutí (priamy goodwill a finančný goodwill) sa preto môže zaznamenávať na účely podpory integrácie na rôznych trhoch, kým sa neodstránia faktické a právne prekážky cezhraničných podnikových kombinácií. Španielske orgány preto zabezpečujú, aby sa daňovníci mohli rozhodnúť pre investovanie na miestnej alebo cezhraničnej úrovni bez toho, aby sa ich dotýkali tieto prekážky. V článku 12 ods. 5 TRLIS sa v zásade obnovujú spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže odstránením negatívnych vplyvov prekážok.

A.1.3.   Predmetné opatrenie nenarúša hospodársku súťaž ani negatívnym spôsobom neovplyvňuje obchod v Spoločenstve

| (50) | Španielske orgány uvádzajú, že Komisia nedokázala na potrebnej právnej úrovni, že článok 12 ods. 5 TRLIS obmedzuje hospodársku súťaž, keďže i) údajný „trh nadobúdania podielov v spoločnostiach“ nepredstavuje na účely práva hospodárskej súťaže relevantný trh, a ii) aj keby predstavoval, odpísanie finančného goodwillu nemá ako také vplyv na konkurenčné postavenie španielskych podnikov. |
| --- | --- |

(50)

Španielske orgány uvádzajú, že Komisia nedokázala na potrebnej právnej úrovni, že článok 12 ods. 5 TRLIS obmedzuje hospodársku súťaž, keďže i) údajný „trh nadobúdania podielov v spoločnostiach“ nepredstavuje na účely práva hospodárskej súťaže relevantný trh, a ii) aj keby predstavoval, odpísanie finančného goodwillu nemá ako také vplyv na konkurenčné postavenie španielskych podnikov.

| (51) | Po prvé, Komisia kvalifikovala predmetné opatrenie ako protisúťažnú výhodu z dôvodu, že článok 12 ods. 5 umožňuje španielskym daňovníkom získať prémiu za nadobudnutie podstatného podielu v cieľovom podniku. Komisia však nevykonala žiadnu porovnávaciu štúdiu o hospodárskej situácii španielskych a medzinárodných podnikov. |
| --- | --- |

(51)

Po prvé, Komisia kvalifikovala predmetné opatrenie ako protisúťažnú výhodu z dôvodu, že článok 12 ods. 5 umožňuje španielskym daňovníkom získať prémiu za nadobudnutie podstatného podielu v cieľovom podniku. Komisia však nevykonala žiadnu porovnávaciu štúdiu o hospodárskej situácii španielskych a medzinárodných podnikov.

| (52) | Po druhé, keďže predmetné opatrenie je prístupné každému španielskemu podniku bez obmedzení, nemôže narúšať hospodársku súťaž. Predmetné opatrenie môže využiť každý podnik v rovnakej situácii ako jeho príjemca, a tým znížiť svoje daňové zaťaženie, čím sa v skutočnosti ruší akákoľvek konkurenčná výhoda, ktorá by mohla z neho vyplynúť. Okrem toho nižšia daňová sadzba v členskom štáte, ktorá môže zvýšiť konkurenčnú výhodu miestnych podnikov, by nemala patriť do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, keďže je všeobecnej povahy. |
| --- | --- |

(52)

Po druhé, keďže predmetné opatrenie je prístupné každému španielskemu podniku bez obmedzení, nemôže narúšať hospodársku súťaž. Predmetné opatrenie môže využiť každý podnik v rovnakej situácii ako jeho príjemca, a tým znížiť svoje daňové zaťaženie, čím sa v skutočnosti ruší akákoľvek konkurenčná výhoda, ktorá by mohla z neho vyplynúť. Okrem toho nižšia daňová sadzba v členskom štáte, ktorá môže zvýšiť konkurenčnú výhodu miestnych podnikov, by nemala patriť do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, keďže je všeobecnej povahy.

| (53) | Na záver, Komisia preskúmala už mnoho španielskych cezhraničných transakcií vykonaných podľa nariadenia o fúziách (36), pri ktorých mohlo byť využité predmetné opatrenie. Komisia však v žiadnom z týchto prípadov nevyjadrila obavy z potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(53)

Na záver, Komisia preskúmala už mnoho španielskych cezhraničných transakcií vykonaných podľa nariadenia o fúziách (36), pri ktorých mohlo byť využité predmetné opatrenie. Komisia však v žiadnom z týchto prípadov nevyjadrila obavy z potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže.

| (54) | Tvrdenia Komisie sú nielen veľmi odtrhnuté od reality, ale nie sú ani založené na najnovších informáciách o investičnej situácii španielskych podnikov. Predmetné opatrenie nenarúša hospodársku súťaž, ani nemá negatívny vplyv na podmienky obchodovania vnútri Spoločenstva v neprospech verejného záujmu. |
| --- | --- |

(54)

Tvrdenia Komisie sú nielen veľmi odtrhnuté od reality, ale nie sú ani založené na najnovších informáciách o investičnej situácii španielskych podnikov. Predmetné opatrenie nenarúša hospodársku súťaž, ani nemá negatívny vplyv na podmienky obchodovania vnútri Spoločenstva v neprospech verejného záujmu.

| (55) | Na neharmonizovanom trhu majú v dôsledku súťaže medzi daňovými systémami rovnaké transakcie rôzny fiškálny vplyv v závislosti od toho, kde sa nachádza daňový domicil obchodnej spoločnosti. Táto situácia narúša hospodársku súťaž, aj keby príslušné vnútroštátne opatrenia predstavovali všeobecné opatrenie. Inými slovami, toto narušenie nie je dôsledkom štátnej pomoci, ale skutočnosti, že neexistuje harmonizácia. Ak by sa zo zdôvodnení Komisie vyvodili praktické dôsledky, musela by začať formálne zisťovanie v stovkách vnútroštátnych opatrení, čo by vytvorilo situáciu právnej neistoty, ktorá je veľmi škodlivá pre zahraničné investície. |
| --- | --- |

(55)

Na neharmonizovanom trhu majú v dôsledku súťaže medzi daňovými systémami rovnaké transakcie rôzny fiškálny vplyv v závislosti od toho, kde sa nachádza daňový domicil obchodnej spoločnosti. Táto situácia narúša hospodársku súťaž, aj keby príslušné vnútroštátne opatrenia predstavovali všeobecné opatrenie. Inými slovami, toto narušenie nie je dôsledkom štátnej pomoci, ale skutočnosti, že neexistuje harmonizácia. Ak by sa zo zdôvodnení Komisie vyvodili praktické dôsledky, musela by začať formálne zisťovanie v stovkách vnútroštátnych opatrení, čo by vytvorilo situáciu právnej neistoty, ktorá je veľmi škodlivá pre zahraničné investície.

A.2.   Zlučiteľnosť

| (56) | Aj keby Komisia dospela k záveru, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, toto ustanovenie je zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 zmluvy, keďže prispieva k záujmu Spoločenstva podporovať integráciu zahraničných podnikov. |
| --- | --- |

(56)

Aj keby Komisia dospela k záveru, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, toto ustanovenie je zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 zmluvy, keďže prispieva k záujmu Spoločenstva podporovať integráciu zahraničných podnikov.

| (57) | Ako sa uvádza v Akčnom pláne štátnej pomoci (37), opatrenie sa môže považovať za zlučiteľné, ak sa ním rieši zlyhanie trhu, ak spĺňa jasne stanovené ciele v spoločnom záujme a nenarúša hospodársku súťaž a obchodovanie vnútri Spoločenstva do takej miery, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom. V predmetnom prípade je zlyhaním trhu komplikovanosť (alebo praktická nemožnosť) vykonávania cezhraničných podnikových kombinácií. Účinkom článku 12 ods. 5 TRLIS je podporovať vytváranie celoeurópskych podnikov postavením vnútroštátnych nadobudnutí a cezhraničných nadobudnutí na rovnakú platformu. |
| --- | --- |

(57)

Ako sa uvádza v Akčnom pláne štátnej pomoci (37), opatrenie sa môže považovať za zlučiteľné, ak sa ním rieši zlyhanie trhu, ak spĺňa jasne stanovené ciele v spoločnom záujme a nenarúša hospodársku súťaž a obchodovanie vnútri Spoločenstva do takej miery, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom. V predmetnom prípade je zlyhaním trhu komplikovanosť (alebo praktická nemožnosť) vykonávania cezhraničných podnikových kombinácií. Účinkom článku 12 ods. 5 TRLIS je podporovať vytváranie celoeurópskych podnikov postavením vnútroštátnych nadobudnutí a cezhraničných nadobudnutí na rovnakú platformu.

| (58) | Článok 12 ods. 5 TRLIS je preto pre španielske orgány zlučiteľný so spoločným trhom, keďže pri neexistencii európskej daňovej harmonizácie dosahuje cieľ odstraňovania prekážok cezhraničných investícií primeraným spôsobom. Predmetné opatrenie je vlastne zamerané na odstránenie negatívneho vplyvu prekážok na cezhraničné podnikové kombinácie, a na zosúladenie zdaňovania cezhraničných podnikových kombinácií a miestnych podnikových kombinácií s cieľom zabezpečiť, aby sa rozhodnutia prijímané v súvislosti s takýmito transakciami nezakladali na fiškálnych úvahách, ale výhradne na ekonomických úvahách. |
| --- | --- |

(58)

Článok 12 ods. 5 TRLIS je preto pre španielske orgány zlučiteľný so spoločným trhom, keďže pri neexistencii európskej daňovej harmonizácie dosahuje cieľ odstraňovania prekážok cezhraničných investícií primeraným spôsobom. Predmetné opatrenie je vlastne zamerané na odstránenie negatívneho vplyvu prekážok na cezhraničné podnikové kombinácie, a na zosúladenie zdaňovania cezhraničných podnikových kombinácií a miestnych podnikových kombinácií s cieľom zabezpečiť, aby sa rozhodnutia prijímané v súvislosti s takýmito transakciami nezakladali na fiškálnych úvahách, ale výhradne na ekonomických úvahách.

A.3.   Oprávnené očakávania a právna istota

| (59) | Na záver, a v prípade, že Komisia vyhlási, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú so spoločným trhom, Komisia musí uznať existenciu určitých skutočností, ktoré oprávňujú nepožadovanie vrátenia údajnej štátnej pomoci prijatej v súlade s článkom 12 ods. 5 TRLIS. Príjemcovia by mali mať právo dokončiť mimoriadne odpisovanie finančného goodwillu prislúchajúceho nadobudnutiam vykonaným pred dátumom uverejnenia konečného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(59)

Na záver, a v prípade, že Komisia vyhlási, že článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú so spoločným trhom, Komisia musí uznať existenciu určitých skutočností, ktoré oprávňujú nepožadovanie vrátenia údajnej štátnej pomoci prijatej v súlade s článkom 12 ods. 5 TRLIS. Príjemcovia by mali mať právo dokončiť mimoriadne odpisovanie finančného goodwillu prislúchajúceho nadobudnutiam vykonaným pred dátumom uverejnenia konečného rozhodnutia.

| (60) | Po prvé, zdá sa, že Komisia v rozhodnutí o začatí konania uznáva pravdepodobnú existenciu oprávneného očakávania. Toto vyjadrenie preto v súlade s judikatúrou Súdu prvého stupňa (38) predstavuje zjavnú známku existencie oprávneného očakávania. Keďže rozhodnutie o začatí konania neprejudikuje výsledok formálneho zisťovania, oprávnené očakávania by sa mali uznávať pri všetkých transakciách, ktoré sa uskutočnili pred dátumom uverejnenia konečného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(60)

Po prvé, zdá sa, že Komisia v rozhodnutí o začatí konania uznáva pravdepodobnú existenciu oprávneného očakávania. Toto vyjadrenie preto v súlade s judikatúrou Súdu prvého stupňa (38) predstavuje zjavnú známku existencie oprávneného očakávania. Keďže rozhodnutie o začatí konania neprejudikuje výsledok formálneho zisťovania, oprávnené očakávania by sa mali uznávať pri všetkých transakciách, ktoré sa uskutočnili pred dátumom uverejnenia konečného rozhodnutia.

| (61) | Po druhé, Komisia v odpovediach na písomné otázky poslancov Európskeho parlamentu (39) uviedla, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc. Toto vyjadrenie predstavuje jasné stanovisko Komisie, ktoré španielskym orgánom a príjemcom predmetného opatrenia poskytuje oprávnené očakávania. |
| --- | --- |

(61)

Po druhé, Komisia v odpovediach na písomné otázky poslancov Európskeho parlamentu (39) uviedla, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc. Toto vyjadrenie predstavuje jasné stanovisko Komisie, ktoré španielskym orgánom a príjemcom predmetného opatrenia poskytuje oprávnené očakávania.

| (62) | Po tretie, Komisia v súlade so záverom, ku ktorému dospela v podobných veciach (40), poskytla súbor nepriamych dôkazov, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc. Z hľadiska týchto rozhodnutí by obozretný podnik nebol schopný predpokladať, že Komisia by mohla prijať opačné stanovisko. |
| --- | --- |

(62)

Po tretie, Komisia v súlade so záverom, ku ktorému dospela v podobných veciach (40), poskytla súbor nepriamych dôkazov, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc. Z hľadiska týchto rozhodnutí by obozretný podnik nebol schopný predpokladať, že Komisia by mohla prijať opačné stanovisko.

| (63) | Na záver, predmetné opatrenie by sa malo naďalej uplatňovať na všetky transakcie pred dátumom uverejnenia zamietavého rozhodnutia, až do dokončenia odpisovania finančného goodwillu. Predmetné opatrenie predstavuje právo odpočítať danú sumu, stanovenú v čase nadobudnutia, ktorej odpočítavanie je rozložené na obdobie 20 rokov. Okrem toho na základe stanoviska, ktoré Komisia prijala v podobných veciach (41), je odôvodnené predpokladať, že oprávnené očakávania by mali zostať až do dátumu uverejnenia konečného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(63)

Na záver, predmetné opatrenie by sa malo naďalej uplatňovať na všetky transakcie pred dátumom uverejnenia zamietavého rozhodnutia, až do dokončenia odpisovania finančného goodwillu. Predmetné opatrenie predstavuje právo odpočítať danú sumu, stanovenú v čase nadobudnutia, ktorej odpočítavanie je rozložené na obdobie 20 rokov. Okrem toho na základe stanoviska, ktoré Komisia prijala v podobných veciach (41), je odôvodnené predpokladať, že oprávnené očakávania by mali zostať až do dátumu uverejnenia konečného rozhodnutia.

B.   Pripomienky dvoch strán

| (64) | Podľa dvoch strán článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc. Tieto strany tvrdia, že v tomto prípade neexistujú oprávnené očakávania, a preto vyzývajú Komisiu, aby nariadila vrátenie poskytnutej neoprávnenej pomoci. |
| --- | --- |

(64)

Podľa dvoch strán článok 12 ods. 5 TRLIS predstavuje štátnu pomoc. Tieto strany tvrdia, že v tomto prípade neexistujú oprávnené očakávania, a preto vyzývajú Komisiu, aby nariadila vrátenie poskytnutej neoprávnenej pomoci.

B.1.   Predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc

B.1.1.   Predmetné opatrenie poskytuje hospodársku výhodu

| (65) | Podľa dvoch strán je povaha článku 12 ods. 5 TRLIS mimoriadna, keďže španielsky daňový systém, s výnimkou tohto ustanovenia, neumožňuje odpisovanie finančného goodwillu, ale len zníženie v prípade testu na zníženie hodnoty. Španielske právne predpisy o dani z príjmu právnických osôb do zavedenia článku 12 ods. 5 TRLIS neumožňovali odpisovanie podielov bez ohľadu, či v skutočnosti predstavovali zníženie hodnoty. Zdôrazňujú, že článok 12 ods. 5 TRLIS je v európskom rámci pravdepodobne jedinečný, keďže žiadny iný členský štát nemá podobný systém pre cezhraničné transakcie, ktoré nezahŕňajú nadobudnutie kontrolných podielov. |
| --- | --- |

(65)

Podľa dvoch strán je povaha článku 12 ods. 5 TRLIS mimoriadna, keďže španielsky daňový systém, s výnimkou tohto ustanovenia, neumožňuje odpisovanie finančného goodwillu, ale len zníženie v prípade testu na zníženie hodnoty. Španielske právne predpisy o dani z príjmu právnických osôb do zavedenia článku 12 ods. 5 TRLIS neumožňovali odpisovanie podielov bez ohľadu, či v skutočnosti predstavovali zníženie hodnoty. Zdôrazňujú, že článok 12 ods. 5 TRLIS je v európskom rámci pravdepodobne jedinečný, keďže žiadny iný členský štát nemá podobný systém pre cezhraničné transakcie, ktoré nezahŕňajú nadobudnutie kontrolných podielov.

| (66) | V španielskom daňovom systéme možno goodwill odpisovať, len ak ide o podnikovú kombináciu – jedinou výnimkou je predmetné opatrenie, ktoré umožňuje odpisovanie vo výnimočnom prípade: ak je v cieľovom podniku nadobudnutý menšinový podiel. To sa odchyľuje od všeobecného daňového systému, keďže odpisovanie je možné nielen bez toho, aby išlo o podnikovú kombináciu, ale aj v prípadoch, ak kupujúci nenadobúda ani kontrolu nad zahraničným cieľovým podnikom. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto prináša výhodu určitým španielskym podnikom v porovnaní s a) ostatnými španielskymi podnikmi, ktoré pôsobia len na vnútroštátnej úrovni, a b) ostatnými hospodárskymi subjektmi Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú medzinárodnej hospodárskej súťaže so španielskymi príjemcami predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(66)

V španielskom daňovom systéme možno goodwill odpisovať, len ak ide o podnikovú kombináciu – jedinou výnimkou je predmetné opatrenie, ktoré umožňuje odpisovanie vo výnimočnom prípade: ak je v cieľovom podniku nadobudnutý menšinový podiel. To sa odchyľuje od všeobecného daňového systému, keďže odpisovanie je možné nielen bez toho, aby išlo o podnikovú kombináciu, ale aj v prípadoch, ak kupujúci nenadobúda ani kontrolu nad zahraničným cieľovým podnikom. Článok 12 ods. 5 TRLIS preto prináša výhodu určitým španielskym podnikom v porovnaní s a) ostatnými španielskymi podnikmi, ktoré pôsobia len na vnútroštátnej úrovni, a b) ostatnými hospodárskymi subjektmi Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú medzinárodnej hospodárskej súťaže so španielskymi príjemcami predmetného opatrenia.

| (67) | Z ekonomického hľadiska španielske orgány nielen poskytujú bezúročnú pôžičku, ktorá sa bude čerpať počas obdobia dvadsiatich rokov (bezúročný odklad dane), ale dátum splatenia bezúročnej pôžičky fakticky ponechávajú dlžníkovi na vlastné uváženie – ak pôžičku vôbec splatí. Ak investor podstatný podiel neprevedie, účinok je rovnaký ako zrušenie dlhu španielskymi orgánmi. V tom prípade sa opatrenie zmení na trvalé oslobodenie od dane. |
| --- | --- |

(67)

Z ekonomického hľadiska španielske orgány nielen poskytujú bezúročnú pôžičku, ktorá sa bude čerpať počas obdobia dvadsiatich rokov (bezúročný odklad dane), ale dátum splatenia bezúročnej pôžičky fakticky ponechávajú dlžníkovi na vlastné uváženie – ak pôžičku vôbec splatí. Ak investor podstatný podiel neprevedie, účinok je rovnaký ako zrušenie dlhu španielskymi orgánmi. V tom prípade sa opatrenie zmení na trvalé oslobodenie od dane.

| (68) | Jedna z týchto dvoch strán odhaduje, že v dôsledku predmetného opatrenia sú španielski nadobúdatelia, napríklad v bankovom sektore, schopní zaplatiť približne o 7 % viac, ako by boli schopní zaplatiť v inom prípade. Uznáva však tiež – keďže ponuková cena je kombináciou rôznych ďalších prvkov – že predmetné opatrenie nepredstavuje jediný faktor, aj keď zrejme jeden z najrozhodujúcejších faktorov, ktoré sú príčinou agresívnosti španielskych uchádzačov, ktorí využívajú predmetné opatrenie. Táto strana zastáva tiež názor, že toto opatrenie poskytuje španielskym uchádzačom jednoznačnú výhodu v medzinárodných aukciách. |
| --- | --- |

(68)

Jedna z týchto dvoch strán odhaduje, že v dôsledku predmetného opatrenia sú španielski nadobúdatelia, napríklad v bankovom sektore, schopní zaplatiť približne o 7 % viac, ako by boli schopní zaplatiť v inom prípade. Uznáva však tiež – keďže ponuková cena je kombináciou rôznych ďalších prvkov – že predmetné opatrenie nepredstavuje jediný faktor, aj keď zrejme jeden z najrozhodujúcejších faktorov, ktoré sú príčinou agresívnosti španielskych uchádzačov, ktorí využívajú predmetné opatrenie. Táto strana zastáva tiež názor, že toto opatrenie poskytuje španielskym uchádzačom jednoznačnú výhodu v medzinárodných aukciách.

B1.2.   Predmetné opatrenie uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru

| (69) | Medzi predmetným prípadom a okolnosťami, ktoré viedli k rozsudku Súdneho dvora z 15. júla 2004, existuje zjavná analógia (42). Napriek argumentom, ktoré predložili španielske orgány, že predmetné opatrenie v uvedenej veci nie je selektívne, keďže článok 37 TRLIS sa vzťahuje na všetky španielske podniky, ktoré investujú na medzinárodnej úrovni, Súdny dvor dospel k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc, keďže sa obmedzovalo na jednu kategóriu podnikov, a to na podniky, ktoré vykonávajú určité medzinárodné investície. Tie isté argumenty možno uplatniť na článok 12 ods. 5 TRLIS. Selektívnosť článku 12 ods. 5 TRLIS je preto dôsledkom skutočnosti, že podmienky pre využitie tohto ustanovenia spĺňajú len podniky nadobúdajúce podiely v zahraničných spoločnostiach. |
| --- | --- |

(69)

Medzi predmetným prípadom a okolnosťami, ktoré viedli k rozsudku Súdneho dvora z 15. júla 2004, existuje zjavná analógia (42). Napriek argumentom, ktoré predložili španielske orgány, že predmetné opatrenie v uvedenej veci nie je selektívne, keďže článok 37 TRLIS sa vzťahuje na všetky španielske podniky, ktoré investujú na medzinárodnej úrovni, Súdny dvor dospel k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc, keďže sa obmedzovalo na jednu kategóriu podnikov, a to na podniky, ktoré vykonávajú určité medzinárodné investície. Tie isté argumenty možno uplatniť na článok 12 ods. 5 TRLIS. Selektívnosť článku 12 ods. 5 TRLIS je preto dôsledkom skutočnosti, že podmienky pre využitie tohto ustanovenia spĺňajú len podniky nadobúdajúce podiely v zahraničných spoločnostiach.

| (70) | Článok 12 ods. 5 TRLIS môžu ďalej využiť jedine podniky určitej veľkosti a finančnej sily, ktoré vykonávajú medzinárodné transakcie. Hoci v súvahe podniku sú zverejnené informácie o účtovnej hodnote majetku, nie je pravdepodobné, že odzrkadľuje aj implicitnú trhovú hodnotu majetku. V praxi preto len hospodárske subjekty vlastniace kontrolný podiel v cieľových podnikoch majú dostatočný prístup k evidencii podniku, aby zistili implicitnú trhovú hodnotu majetku podniku. Minimálna 5 % hranica preto uprednostňuje podniky, ktoré vykonávajú medzinárodné transakcie. |
| --- | --- |

(70)

Článok 12 ods. 5 TRLIS môžu ďalej využiť jedine podniky určitej veľkosti a finančnej sily, ktoré vykonávajú medzinárodné transakcie. Hoci v súvahe podniku sú zverejnené informácie o účtovnej hodnote majetku, nie je pravdepodobné, že odzrkadľuje aj implicitnú trhovú hodnotu majetku. V praxi preto len hospodárske subjekty vlastniace kontrolný podiel v cieľových podnikoch majú dostatočný prístup k evidencii podniku, aby zistili implicitnú trhovú hodnotu majetku podniku. Minimálna 5 % hranica preto uprednostňuje podniky, ktoré vykonávajú medzinárodné transakcie.

| (71) | Okrem toho len španielsky hospodársky subjekt s existujúcim podnikaním v Španielsku má španielsky daňový základ a môže využiť odpisovanie. Preto v praxi ho môžu využiť len podniky s daňovým domicilom v Španielsku a podstatným španielskym daňovým základom, keďže potenciálny prínos je spojený skôr s veľkosťou činnosti v Španielsku ako s nadobudnutím. Hoci článok 12 ods. 5 TRLIS je navrhnutý tak, aby sa vzťahoval na všetky hospodárske subjekty usadené v Španielsku, v praxi môže výhody uplatňovania opatrenia na ročnom základe využiť len obmedzený a vyčísliteľný počet podnikov so španielskym daňovým základom, ktoré v príslušnom roku uskutočnia zahraničné nadobudnutie a majú rozsiahly daňový základ, z ktorého sa má finančný goodwill odpočítavať. V dôsledku toho predmetné opatrenie v skutočnosti prináša rozdielne zdaňovanie dokonca aj pre španielske hospodárske subjekty v tej istej pozícii realizovania nadobudnutia v zahraničí. |
| --- | --- |

(71)

Okrem toho len španielsky hospodársky subjekt s existujúcim podnikaním v Španielsku má španielsky daňový základ a môže využiť odpisovanie. Preto v praxi ho môžu využiť len podniky s daňovým domicilom v Španielsku a podstatným španielskym daňovým základom, keďže potenciálny prínos je spojený skôr s veľkosťou činnosti v Španielsku ako s nadobudnutím. Hoci článok 12 ods. 5 TRLIS je navrhnutý tak, aby sa vzťahoval na všetky hospodárske subjekty usadené v Španielsku, v praxi môže výhody uplatňovania opatrenia na ročnom základe využiť len obmedzený a vyčísliteľný počet podnikov so španielskym daňovým základom, ktoré v príslušnom roku uskutočnia zahraničné nadobudnutie a majú rozsiahly daňový základ, z ktorého sa má finančný goodwill odpočítavať. V dôsledku toho predmetné opatrenie v skutočnosti prináša rozdielne zdaňovanie dokonca aj pre španielske hospodárske subjekty v tej istej pozícii realizovania nadobudnutia v zahraničí.

| (72) | Dve strany zastávajú názor, že neboli schopné zistiť žiadny cieľ, horizontálne kritérium alebo podmienku, ktoré zdôvodňujú oprávnenosť predmetného opatrenia. Naopak, zastávajú názor, že základným zámerom opatrenia je poskytnúť výhodu určitým španielskym hospodárskym subjektom. Okrem toho, ak predmetné opatrenie predstavuje prirodzenú súčasť španielskeho daňového systému, zahraničné podiely nadobudnuté pred týmto dátumom by mali tiež spĺňať podmienky pre toto opatrenie, čo neplatí, keďže daňová úľava je poskytnutá len pre podiely nadobudnuté po 1. januári 2002. |
| --- | --- |

(72)

Dve strany zastávajú názor, že neboli schopné zistiť žiadny cieľ, horizontálne kritérium alebo podmienku, ktoré zdôvodňujú oprávnenosť predmetného opatrenia. Naopak, zastávajú názor, že základným zámerom opatrenia je poskytnúť výhodu určitým španielskym hospodárskym subjektom. Okrem toho, ak predmetné opatrenie predstavuje prirodzenú súčasť španielskeho daňového systému, zahraničné podiely nadobudnuté pred týmto dátumom by mali tiež spĺňať podmienky pre toto opatrenie, čo neplatí, keďže daňová úľava je poskytnutá len pre podiely nadobudnuté po 1. januári 2002.

| (73) | Preto a z hľadiska politiky Komisie (43) sa predmetné opatrenie musí považovať za selektívne. |
| --- | --- |

(73)

Preto a z hľadiska politiky Komisie (43) sa predmetné opatrenie musí považovať za selektívne.

B1.3.   Predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž a negatívnym spôsobom ovplyvňuje obchod v Spoločenstve

| (74) | Predmetné opatrenie je zjavne diskriminačné, keďže poskytuje španielskym hospodárskym subjektom zjavnú fiškálnu a peňažnú výhodu, ktorú zahraničné hospodárske subjekty nie sú schopné uplatniť. Pri aukcii alebo inom výberovom konaní na základe hospodárskej súťaže zameranom na nadobudnutie podniku má takáto výhoda značný význam. |
| --- | --- |

(74)

Predmetné opatrenie je zjavne diskriminačné, keďže poskytuje španielskym hospodárskym subjektom zjavnú fiškálnu a peňažnú výhodu, ktorú zahraničné hospodárske subjekty nie sú schopné uplatniť. Pri aukcii alebo inom výberovom konaní na základe hospodárskej súťaže zameranom na nadobudnutie podniku má takáto výhoda značný význam.

| (75) | Ponuky na prevzatie zvyčajne predpokladajú platbu ážia nad kurzom akcií cieľovej spoločnosti, ktorá takmer vždy vedie k finančnému goodwillu. Finančné médiá pri viacerých príležitostiach informovali o veľkých nadobudnutiach španielskymi podnikmi a o príslušných daňových výhodách plynúcich zo španielskych daňových pravidiel týkajúcich sa odpisovania finančného goodwillu. Pri jednom z týchto nadobudnutí investičnou bankou bola daňová úľava vyplývajúca z článku 12 ods. 5 TRLIS odhadnutá na 1,7 miliardy EUR, respektíve 6,5 % ponukovej ceny. V inej správe sa uvádzalo, že španielsky nadobúdateľ bol schopný ponúknuť približne o 15 % viac, ako nešpanielski konkurenti. |
| --- | --- |

(75)

Ponuky na prevzatie zvyčajne predpokladajú platbu ážia nad kurzom akcií cieľovej spoločnosti, ktorá takmer vždy vedie k finančnému goodwillu. Finančné médiá pri viacerých príležitostiach informovali o veľkých nadobudnutiach španielskymi podnikmi a o príslušných daňových výhodách plynúcich zo španielskych daňových pravidiel týkajúcich sa odpisovania finančného goodwillu. Pri jednom z týchto nadobudnutí investičnou bankou bola daňová úľava vyplývajúca z článku 12 ods. 5 TRLIS odhadnutá na 1,7 miliardy EUR, respektíve 6,5 % ponukovej ceny. V inej správe sa uvádzalo, že španielsky nadobúdateľ bol schopný ponúknuť približne o 15 % viac, ako nešpanielski konkurenti.

| (76) | Zdá sa, že predmetné opatrenie tiež uprednostňuje určité vývozné činnosti (vývozná pomoc pre zahraničné nadobudnutia podielov) španielskych podnikov, čo je v rozpore s ustálenou politikou Komisie (44) v tejto oblasti. |
| --- | --- |

(76)

Zdá sa, že predmetné opatrenie tiež uprednostňuje určité vývozné činnosti (vývozná pomoc pre zahraničné nadobudnutia podielov) španielskych podnikov, čo je v rozpore s ustálenou politikou Komisie (44) v tejto oblasti.

B.1.4.   Predmetné opatrenie má vplyv na štátne zdroje

| (77) | Predmetné opatrenie poskytuje výhodu podnikom, ktoré spĺňajú určité požiadavky, a umožňuje im znížiť daňový základ, a tým výšku dane, ktorá by bola za bežných okolností splatná v danom roku, ak by toto ustanovenie neexistovalo. Preto poskytuje príjemcovi finančnú výhodu, ktorej náklady priamo znáša rozpočet príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

(77)

Predmetné opatrenie poskytuje výhodu podnikom, ktoré spĺňajú určité požiadavky, a umožňuje im znížiť daňový základ, a tým výšku dane, ktorá by bola za bežných okolností splatná v danom roku, ak by toto ustanovenie neexistovalo. Preto poskytuje príjemcovi finančnú výhodu, ktorej náklady priamo znáša rozpočet príslušného členského štátu.

V.   REAKCIA ŠPANIELSKA NA PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (78) | Španielske orgány poukazujú na to, že veľká väčšina pripomienok tretích strán podporuje ich stanovisko. Len dve strany zastávajú názor, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, kým všetky ostatné dospeli k záveru, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Inak by pripomienky predložil menší počet hospodárskych subjektov. Navyše široká škála činností a veľkosť zainteresovaných tretích strán dokazuje všeobecnú povahu predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(78)

Španielske orgány poukazujú na to, že veľká väčšina pripomienok tretích strán podporuje ich stanovisko. Len dve strany zastávajú názor, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, kým všetky ostatné dospeli k záveru, že článok 12 ods. 5 TRLIS nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Inak by pripomienky predložil menší počet hospodárskych subjektov. Navyše široká škála činností a veľkosť zainteresovaných tretích strán dokazuje všeobecnú povahu predmetného opatrenia.

| (79) | Pokiaľ ide o mimoriadnu povahu predmetného opatrenia, španielske orgány odmietajú toto vymedzenie, odvolávajúc sa na všeobecnú črtu odpisovania goodwillu a finančného goodwillu podľa španielskych účtovných pravidiel (45). Okrem toho odpočet odpisovaného goodwillu predstavuje všeobecné pravidlo španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 4 a článku 89 ods. 3 TRLIS. V článku 12 ods. 5 TRLIS sa uplatňuje tá istá logika. Nie je správne prezentovať článok 12 ods. 3 TRLIS ako všeobecné pravidlo odpisovania finančného goodwillu, keďže tento článok sa týka odpočtu podielov v nekótovaných subjektoch. Toto ustanovenie sa týka odpisov teoretickej účtovnej hodnoty, a nie finančného goodwillu. Článok 12 ods. 3 a článok 12 ods. 5 TRLIS predstavujú dve vzájomne sa dopĺňajúce všeobecné pravidlá: prvé sa týka odpisov zodpovedajúcich stratám dosiahnutým cieľovým podnikom, kým druhé sa týka odpočtu len časti odpisov zodpovedajúcej odpisom finančného goodwillu. Napokon, skutočnosť, že žiadny iný členský štát nemá opatrenie podobné predmetnému opatreniu, nie je dôležitá, keďže daňové systémy v Európskej únii nie sú harmonizované. |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o mimoriadnu povahu predmetného opatrenia, španielske orgány odmietajú toto vymedzenie, odvolávajúc sa na všeobecnú črtu odpisovania goodwillu a finančného goodwillu podľa španielskych účtovných pravidiel (45). Okrem toho odpočet odpisovaného goodwillu predstavuje všeobecné pravidlo španielskeho systému dane z príjmu právnických osôb v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 4 a článku 89 ods. 3 TRLIS. V článku 12 ods. 5 TRLIS sa uplatňuje tá istá logika. Nie je správne prezentovať článok 12 ods. 3 TRLIS ako všeobecné pravidlo odpisovania finančného goodwillu, keďže tento článok sa týka odpočtu podielov v nekótovaných subjektoch. Toto ustanovenie sa týka odpisov teoretickej účtovnej hodnoty, a nie finančného goodwillu. Článok 12 ods. 3 a článok 12 ods. 5 TRLIS predstavujú dve vzájomne sa dopĺňajúce všeobecné pravidlá: prvé sa týka odpisov zodpovedajúcich stratám dosiahnutým cieľovým podnikom, kým druhé sa týka odpočtu len časti odpisov zodpovedajúcej odpisom finančného goodwillu. Napokon, skutočnosť, že žiadny iný členský štát nemá opatrenie podobné predmetnému opatreniu, nie je dôležitá, keďže daňové systémy v Európskej únii nie sú harmonizované.

| (80) | Pokiaľ ide o selektívnu povahu predmetného opatrenia, analógie vyvodené z rozsudku Súdneho dvora z 15. júla 2004 (46) nie sú správne, keďže v danej veci Komisia jasne vymedzila profil príjemcu, kým v predmetnej veci by to nebolo možné. Článok 12 ods. 5 TRLIS skutočne nevyžaduje prepojenie medzi nadobudnutím podielov a vývozom tovaru a služieb. Predmetné opatrenie preto nemá účinok zvýšenia vývozu španielskeho tovaru alebo služieb. Skutočnosť, že toto neselektívne opatrenie nie je dostupné pre vnútroštátne transakcie, nemá vplyv na jeho všeobecnú povahu. V skutočnosti je konečný cieľ predmetného opatrenia rovnaký, ako cieľ smernice o cezhraničnej dani, a to zabezpečiť, aby investičné rozhodnutia vychádzali z ekonomických, a nie z daňových úvah. Keďže podnikové kombinácie je možné realizovať s vnútroštátnymi nadobudnutiami, a nie s cezhraničnými nadobudnutiami, rozdielne zaobchádzanie s vnútroštátnymi transakciami a cezhraničnými transakciami je preto nielen právne opodstatnené, ale aj potrebné s cieľom zaručiť neutralitu daňového systému. |
| --- | --- |

(80)

Pokiaľ ide o selektívnu povahu predmetného opatrenia, analógie vyvodené z rozsudku Súdneho dvora z 15. júla 2004 (46) nie sú správne, keďže v danej veci Komisia jasne vymedzila profil príjemcu, kým v predmetnej veci by to nebolo možné. Článok 12 ods. 5 TRLIS skutočne nevyžaduje prepojenie medzi nadobudnutím podielov a vývozom tovaru a služieb. Predmetné opatrenie preto nemá účinok zvýšenia vývozu španielskeho tovaru alebo služieb. Skutočnosť, že toto neselektívne opatrenie nie je dostupné pre vnútroštátne transakcie, nemá vplyv na jeho všeobecnú povahu. V skutočnosti je konečný cieľ predmetného opatrenia rovnaký, ako cieľ smernice o cezhraničnej dani, a to zabezpečiť, aby investičné rozhodnutia vychádzali z ekonomických, a nie z daňových úvah. Keďže podnikové kombinácie je možné realizovať s vnútroštátnymi nadobudnutiami, a nie s cezhraničnými nadobudnutiami, rozdielne zaobchádzanie s vnútroštátnymi transakciami a cezhraničnými transakciami je preto nielen právne opodstatnené, ale aj potrebné s cieľom zaručiť neutralitu daňového systému.

| (81) | Pokiaľ ide o údajné rušivé črty predmetného opatrenia, španielske orgány poukazujú na to, že akákoľvek daňová úľava, ktorá znižuje prevádzkové náklady podniku, zvyšuje konkurenčnú výhodu príjemcu. Toto vyjadrenie je však irelevantné, keďže predmetné opatrenie predstavuje všeobecné opatrenie. Rozdielne daňové sadzby uplatňované v jednotlivých členských štátoch, ktoré ovplyvňujú konkurencieschopnosť podnikov usadených v týchto štátoch, nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. Okrem toho sa nedokázalo, že predmetné opatrenie má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Dôsledkom odpisovania finančného goodwillu navyše nie je nutne zvýšenie ceny ponúkanej konkurentom. |
| --- | --- |

(81)

Pokiaľ ide o údajné rušivé črty predmetného opatrenia, španielske orgány poukazujú na to, že akákoľvek daňová úľava, ktorá znižuje prevádzkové náklady podniku, zvyšuje konkurenčnú výhodu príjemcu. Toto vyjadrenie je však irelevantné, keďže predmetné opatrenie predstavuje všeobecné opatrenie. Rozdielne daňové sadzby uplatňované v jednotlivých členských štátoch, ktoré ovplyvňujú konkurencieschopnosť podnikov usadených v týchto štátoch, nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. Okrem toho sa nedokázalo, že predmetné opatrenie má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Dôsledkom odpisovania finančného goodwillu navyše nie je nutne zvýšenie ceny ponúkanej konkurentom.

| (82) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť sporného opatrenia so spoločným trhom, španielske orgány považujú článok 12 ods. 5 TRLIS za vhodný a primeraný na riešenie zlyhania trhu ustanovením neutrálneho daňového systému pre vnútroštátne a cezhraničné transakcie, ktoré podporujú rozvoj celoeurópskych podnikov. |
| --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť sporného opatrenia so spoločným trhom, španielske orgány považujú článok 12 ods. 5 TRLIS za vhodný a primeraný na riešenie zlyhania trhu ustanovením neutrálneho daňového systému pre vnútroštátne a cezhraničné transakcie, ktoré podporujú rozvoj celoeurópskych podnikov.

VI.   POSÚDENIE SCHÉMY

| (83) | S cieľom zistiť, či opatrenie predstavuje pomoc, musí Komisia posúdiť, či predmetné opatrenie spĺňa podmienky článku 87 ods. 1 zmluvy. V tomto ustanovení sa uvádza: „Ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Z hľadiska tohto ustanovenia bude Komisia v ďalšom texte posudzovať, či predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(83)

S cieľom zistiť, či opatrenie predstavuje pomoc, musí Komisia posúdiť, či predmetné opatrenie spĺňa podmienky článku 87 ods. 1 zmluvy. V tomto ustanovení sa uvádza: „Ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Z hľadiska tohto ustanovenia bude Komisia v ďalšom texte posudzovať, či predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

A.   Selektívnosť a výhoda obsiahnutá v opatrení

| (84) | Ak má byť opatrenie považované za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky alebo výrobu určitých tovarov. |
| --- | --- |

(84)

Ak má byť opatrenie považované za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky alebo výrobu určitých tovarov.

| (85) | V oznámení Komisie (47) sa uvádza, že: „Hlavným kritériom pri uplatňovaní článku 92 ods. 1 [v súčasnosti článku 87 ods. 1] pri daňových opatreniach je preto, že opatrenie poskytuje v prospech určitých podnikov v členskom štáte výnimku z uplatňovania daňového systému. Preto by sa mal najprv určiť spoločný uplatniteľný systém. Musí sa preskúmať, či výnimka zo systému alebo odlišnosti v rámci tohto systému sú odôvodniteľné ‚povahou alebo všeobecným usporiadaním daňového systému‘, t. j. či sú priamo odvodené od základných, alebo riadiacich zásad daňového systému v danom členskom štáte.“ |
| --- | --- |

(85)

V oznámení Komisie (47) sa uvádza, že: „Hlavným kritériom pri uplatňovaní článku 92 ods. 1 [v súčasnosti článku 87 ods. 1] pri daňových opatreniach je preto, že opatrenie poskytuje v prospech určitých podnikov v členskom štáte výnimku z uplatňovania daňového systému. Preto by sa mal najprv určiť spoločný uplatniteľný systém. Musí sa preskúmať, či výnimka zo systému alebo odlišnosti v rámci tohto systému sú odôvodniteľné ‚povahou alebo všeobecným usporiadaním daňového systému‘, t. j. či sú priamo odvodené od základných, alebo riadiacich zásad daňového systému v danom členskom štáte.“

| (86) | Podľa judikatúry Súdneho dvora (48)„v súvislosti s posúdením podmienky selektívnosti, ktorá je jednou z náležitostí pojmu štátnej pomoci, z ustálenej judikatúry vyplýva, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyžaduje posúdenie, či v rámci daného právneho režimu je vnútroštátne opatrenie spôsobilé zvýhodniť určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov oproti iným, ktorí by sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto opatrením nachádzali v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (49).“ |
| --- | --- |

(86)

Podľa judikatúry Súdneho dvora (48)„v súvislosti s posúdením podmienky selektívnosti, ktorá je jednou z náležitostí pojmu štátnej pomoci, z ustálenej judikatúry vyplýva, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyžaduje posúdenie, či v rámci daného právneho režimu je vnútroštátne opatrenie spôsobilé zvýhodniť určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov oproti iným, ktorí by sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto opatrením nachádzali v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (49).“

| (87) | Súdny dvor pri mnohých príležitostiach tiež rozhodol, že v článku 87 ods. 1 zmluvy sa nerozlišuje medzi príčinami či cieľmi štátnej pomoci, ale sa definujú v súvislosti so svojimi účinkami (50). Do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy patria najmä daňové opatrenia, ktoré nepredstavujú prispôsobenie všeobecného systému konkrétnym vlastnostiam určitých podnikov, ale boli navrhnuté ako prostriedky zvýšenia ich konkurencieschopnosti (51). |
| --- | --- |

(87)

Súdny dvor pri mnohých príležitostiach tiež rozhodol, že v článku 87 ods. 1 zmluvy sa nerozlišuje medzi príčinami či cieľmi štátnej pomoci, ale sa definujú v súvislosti so svojimi účinkami (50). Do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy patria najmä daňové opatrenia, ktoré nepredstavujú prispôsobenie všeobecného systému konkrétnym vlastnostiam určitých podnikov, ale boli navrhnuté ako prostriedky zvýšenia ich konkurencieschopnosti (51).

| (88) | Pojem štátna pomoc sa však nevzťahuje na opatrenia štátnej podpory, v ktorých sa rozlišuje medzi podnikmi, pričom toto rozlišovanie vychádza z povahy alebo všeobecného usporiadania systému, ktorého súčasť tvoria. Ako už bolo vysvetlené v oznámení Komisie (52), „niektoré podmienky môžu byť odôvodnené objektívnymi rozdielmi medzi daňovníkmi“. |
| --- | --- |

(88)

Pojem štátna pomoc sa však nevzťahuje na opatrenia štátnej podpory, v ktorých sa rozlišuje medzi podnikmi, pričom toto rozlišovanie vychádza z povahy alebo všeobecného usporiadania systému, ktorého súčasť tvoria. Ako už bolo vysvetlené v oznámení Komisie (52), „niektoré podmienky môžu byť odôvodnené objektívnymi rozdielmi medzi daňovníkmi“.

| (89) | Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v nasledujúcom oddiele, Komisia zastáva názor, že predmetné opatrenie je selektívne, keďže uprednostňuje len určité skupiny podnikov, ktoré vykonávajú určité investície v zahraničí, a táto špecifická povaha nie je odôvodnená povahou schémy, bez ohľadu na to, či sa referenčný systém definuje ako pravidlá zdaňovania finančného goodwillu v rámci španielskeho daňového systému (pozri odôvodnenia 92 až 114), alebo ako zdaňovanie goodwillu vyplývajúceho z hospodárskej účasti nadobudnutej v podniku so sídlom v krajine inej ako Španielsko (pozri odôvodnenia 115 až 119). Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie by sa malo posudzovať z hľadiska všeobecných ustanovení systému dane z príjmu právnických osôb, ktoré sa vzťahujú na situácie, v ktorých výskyt goodwillu vedie k daňovej výhode (pozri odôvodnenia 35 až 55), predovšetkým z dôvodu, že Komisia dospela k záveru, že situácie, v ktorých možno odpisovať finančný goodwill, nezahŕňajú celú kategóriu daňovníkov, ktorí sa nachádzajú v podobnej faktickej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(89)

Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v nasledujúcom oddiele, Komisia zastáva názor, že predmetné opatrenie je selektívne, keďže uprednostňuje len určité skupiny podnikov, ktoré vykonávajú určité investície v zahraničí, a táto špecifická povaha nie je odôvodnená povahou schémy, bez ohľadu na to, či sa referenčný systém definuje ako pravidlá zdaňovania finančného goodwillu v rámci španielskeho daňového systému (pozri odôvodnenia 92 až 114), alebo ako zdaňovanie goodwillu vyplývajúceho z hospodárskej účasti nadobudnutej v podniku so sídlom v krajine inej ako Španielsko (pozri odôvodnenia 115 až 119). Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie by sa malo posudzovať z hľadiska všeobecných ustanovení systému dane z príjmu právnických osôb, ktoré sa vzťahujú na situácie, v ktorých výskyt goodwillu vedie k daňovej výhode (pozri odôvodnenia 35 až 55), predovšetkým z dôvodu, že Komisia dospela k záveru, že situácie, v ktorých možno odpisovať finančný goodwill, nezahŕňajú celú kategóriu daňovníkov, ktorí sa nachádzajú v podobnej faktickej a právnej situácii.

| (90) | Okrem toho, aj keby sa zvolil alternatívny referenčný systém, navrhnutý z podnetu španielskych orgánov (pozri odôvodnenia 56 až 58), Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie by stále predstavovalo opatrenie štátnej pomoci, najmä v dôsledku rozdielnych faktických a právnych podmienok vyžadovaných pri rôznych scenároch na to, aby sa využili ustanovenia o goodwille, ktorý vzniká z hospodárskej účasti nadobudnutej v podniku so sídlom v krajine inej ako Španielsko. |
| --- | --- |

(90)

Okrem toho, aj keby sa zvolil alternatívny referenčný systém, navrhnutý z podnetu španielskych orgánov (pozri odôvodnenia 56 až 58), Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie by stále predstavovalo opatrenie štátnej pomoci, najmä v dôsledku rozdielnych faktických a právnych podmienok vyžadovaných pri rôznych scenároch na to, aby sa využili ustanovenia o goodwille, ktorý vzniká z hospodárskej účasti nadobudnutej v podniku so sídlom v krajine inej ako Španielsko.

| (91) | V rámci tohto alternatívneho scenára je predmetné opatrenie príliš nepresné a subjektívne, keďže nestanovuje žiadne podmienky, napríklad existenciu špecifických, právne vymedzených situácií, ktoré by odôvodňovali rozdielne zdaňovanie. Preto situácie, ktoré neboli preukázané ako dostatočne rozdielne na odôvodnenie selektívnej výnimky zo všeobecných pravidiel goodwillu, skončia ako profitujúce z predmetného opatrenia. Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie pozostáva z daňovej úľavy pre konkrétne druhy nákladov a zahŕňa širokú kategóriu transakcií diskriminujúcim spôsobom, ktorý nie je možné odôvodniť rozdielmi medzi daňovníkmi, a preto vedie k narušeniu hospodárskej súťaže (53). |
| --- | --- |

(91)

V rámci tohto alternatívneho scenára je predmetné opatrenie príliš nepresné a subjektívne, keďže nestanovuje žiadne podmienky, napríklad existenciu špecifických, právne vymedzených situácií, ktoré by odôvodňovali rozdielne zdaňovanie. Preto situácie, ktoré neboli preukázané ako dostatočne rozdielne na odôvodnenie selektívnej výnimky zo všeobecných pravidiel goodwillu, skončia ako profitujúce z predmetného opatrenia. Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie pozostáva z daňovej úľavy pre konkrétne druhy nákladov a zahŕňa širokú kategóriu transakcií diskriminujúcim spôsobom, ktorý nie je možné odôvodniť rozdielmi medzi daňovníkmi, a preto vedie k narušeniu hospodárskej súťaže (53).

A.1.   Zdaňovanie finančného goodwillu v rámci španielskeho daňového systému v súvislosti s nadobudnutiami (akvizíciami) vnútri Spoločenstva

A.1.1.   Referenčný systém

| (92) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že primeraným referenčným systémom je španielsky systém dane z príjmu právnických osôb, najmä pravidlá zdaňovania finančného goodwillu obsiahnuté v španielskom daňovom systéme. Tento prístup je v súlade s predchádzajúcou praxou Komisie a judikatúrou európskych súdov, ktoré považujú štandardný systém dane z príjmu právnických osôb za referenčný systém (54). V pripomienkach španielskych orgánov sa zdôrazňuje, že obmedzenia vzťahujúce sa na cezhraničné podnikové kombinácie stavajú daňovníkov, ktorí kupujú podiely vo vnútroštátnych podnikoch, do rozdielnej právnej a faktickej situácie v porovnaní s daňovníkmi, ktorí kupujú podiely v zahraničných spoločnostiach. Podľa španielskych orgánov je dôvodom tejto situácie existencia prekážok, ktoré – po nadobudnutí podielov – neumožňujú španielskym investorom vykonávať cezhraničné kombinácie, kým vo vnútroštátnom kontexte je možné ich vykonávať. |
| --- | --- |

(92)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že primeraným referenčným systémom je španielsky systém dane z príjmu právnických osôb, najmä pravidlá zdaňovania finančného goodwillu obsiahnuté v španielskom daňovom systéme. Tento prístup je v súlade s predchádzajúcou praxou Komisie a judikatúrou európskych súdov, ktoré považujú štandardný systém dane z príjmu právnických osôb za referenčný systém (54). V pripomienkach španielskych orgánov sa zdôrazňuje, že obmedzenia vzťahujúce sa na cezhraničné podnikové kombinácie stavajú daňovníkov, ktorí kupujú podiely vo vnútroštátnych podnikoch, do rozdielnej právnej a faktickej situácie v porovnaní s daňovníkmi, ktorí kupujú podiely v zahraničných spoločnostiach. Podľa španielskych orgánov je dôvodom tejto situácie existencia prekážok, ktoré – po nadobudnutí podielov – neumožňujú španielskym investorom vykonávať cezhraničné kombinácie, kým vo vnútroštátnom kontexte je možné ich vykonávať.

| (93) | Po prvé, pokiaľ ide o existenciu týchto údajných prekážok, treba zdôrazniť, že španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán neposkytli podrobné informácie o existencii takýchto prekážok, a obmedzili sa, dokonca aj vo svojich najnovších predložených pripomienkach, na všeobecné a nepodložené tvrdenia, v ktorých zdôrazňovali všeobecné črty, napríklad rozdiely vyplývajúce z neuplatňovania smernice o práve obchodných spoločností, rozdiely týkajúce sa práv menšinových akcionárov, práv veriteľov, pracovného práva, vnútroštátnej ochrannej známky, a všeobecné politické alebo komerčné úvahy. Ak by sa na určenie rozsahu pôsobnosti článku 87 zmluvy mohli zohľadňovať nepodložené a všeobecné skutočnosti, ako tieto, pojem pomoci by bol vystavený riziku, že by sa stal vo veľkej miere svojvoľný. Tieto subjektívne vyjadrenia navyše nie sú rozvinuté ani odôvodnené. Španielske orgány okrem toho citujú aj správu Komisie o vykonávaní smernice o ponukách na prevzatie (55), ale nevysvetlili súvislosť medzi prekážkami pre prevzatie a údajnými prekážkami pre cezhraničné podnikové kombinácie. |
| --- | --- |

(93)

Po prvé, pokiaľ ide o existenciu týchto údajných prekážok, treba zdôrazniť, že španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán neposkytli podrobné informácie o existencii takýchto prekážok, a obmedzili sa, dokonca aj vo svojich najnovších predložených pripomienkach, na všeobecné a nepodložené tvrdenia, v ktorých zdôrazňovali všeobecné črty, napríklad rozdiely vyplývajúce z neuplatňovania smernice o práve obchodných spoločností, rozdiely týkajúce sa práv menšinových akcionárov, práv veriteľov, pracovného práva, vnútroštátnej ochrannej známky, a všeobecné politické alebo komerčné úvahy. Ak by sa na určenie rozsahu pôsobnosti článku 87 zmluvy mohli zohľadňovať nepodložené a všeobecné skutočnosti, ako tieto, pojem pomoci by bol vystavený riziku, že by sa stal vo veľkej miere svojvoľný. Tieto subjektívne vyjadrenia navyše nie sú rozvinuté ani odôvodnené. Španielske orgány okrem toho citujú aj správu Komisie o vykonávaní smernice o ponukách na prevzatie (55), ale nevysvetlili súvislosť medzi prekážkami pre prevzatie a údajnými prekážkami pre cezhraničné podnikové kombinácie.

| (94) | Po druhé, pokiaľ ide o povahu týchto údajných prekážok, španielske orgány a tridsať strán nestanovili explicitne žiadnu fiškálnu prekážku na spoločnom trhu. Od 1. januára 1992, dátumu, od ktorého mali členské štáty vykonávať smernicu o cezhraničnej dani, boli zrušené daňové prekážky pre cezhraničné podnikové kombinácie. Zdaňovanie podnikových kombinácií v kontexte vnútroštátnych, ako aj cezhraničných transakcií sa preto považuje za harmonizované. Pokiaľ ide o nedaňové prekážky, najmä prekážky vyplývajúce z práva obchodných spoločností, ktoré možno pripísať krajine sídla cieľového podniku, Komisia dospela k záveru, že od 8. októbra 2004, dátumu nadobudnutia účinnosti smernice Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení (56), spolu s nariadením Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (57), alebo najneskoršie od dátumu transpozície (58) smernice o cezhraničných fúziách, boli na spoločnom trhu odstránené prekážky pre podnikové kombinácie. Úprava podnikových kombinácií v práve obchodných spoločností je preto minimálne od 15. decembra 2007 rovnaká pre vnútroštátne aj cezhraničné transakcie. V preambule španielskeho zákona č. 3/2009 z 3. apríla 2009 o štrukturálnych zmenách podnikov (59), ktorým sa vykonáva transpozícia smernice o práve obchodných spoločností, sa táto analýza potvrdzuje, keď sa uvádza, že „... Španielsko je už v praxi dobre oboznámené s cezhraničnými fúziami medzi podnikmi, ktoré podliehajú zákonom rôznych členských štátov...“ Španielske orgány ani tridsať zainteresovaných strán nenotifikovali Komisii žiadnu inú opodstatnenú prekážku, ktorá by mohla oprávňovať rozdielne právne zaobchádzanie, ako v prípade predmetného opatrenia. Hoci španielske orgány predložili 16. júna 2009 zoznam problémov (60) súvisiacich s prekážkami pre cezhraničné podnikové kombinácie, tento dokument neobsahuje podložené informácie ani relevantné faktické skutočnosti, ktoré dokazujú odôvodnenosť diskriminačných aspektov predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(94)

Po druhé, pokiaľ ide o povahu týchto údajných prekážok, španielske orgány a tridsať strán nestanovili explicitne žiadnu fiškálnu prekážku na spoločnom trhu. Od 1. januára 1992, dátumu, od ktorého mali členské štáty vykonávať smernicu o cezhraničnej dani, boli zrušené daňové prekážky pre cezhraničné podnikové kombinácie. Zdaňovanie podnikových kombinácií v kontexte vnútroštátnych, ako aj cezhraničných transakcií sa preto považuje za harmonizované. Pokiaľ ide o nedaňové prekážky, najmä prekážky vyplývajúce z práva obchodných spoločností, ktoré možno pripísať krajine sídla cieľového podniku, Komisia dospela k záveru, že od 8. októbra 2004, dátumu nadobudnutia účinnosti smernice Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení (56), spolu s nariadením Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (57), alebo najneskoršie od dátumu transpozície (58) smernice o cezhraničných fúziách, boli na spoločnom trhu odstránené prekážky pre podnikové kombinácie. Úprava podnikových kombinácií v práve obchodných spoločností je preto minimálne od 15. decembra 2007 rovnaká pre vnútroštátne aj cezhraničné transakcie. V preambule španielskeho zákona č. 3/2009 z 3. apríla 2009 o štrukturálnych zmenách podnikov (59), ktorým sa vykonáva transpozícia smernice o práve obchodných spoločností, sa táto analýza potvrdzuje, keď sa uvádza, že „... Španielsko je už v praxi dobre oboznámené s cezhraničnými fúziami medzi podnikmi, ktoré podliehajú zákonom rôznych členských štátov...“ Španielske orgány ani tridsať zainteresovaných strán nenotifikovali Komisii žiadnu inú opodstatnenú prekážku, ktorá by mohla oprávňovať rozdielne právne zaobchádzanie, ako v prípade predmetného opatrenia. Hoci španielske orgány predložili 16. júna 2009 zoznam problémov (60) súvisiacich s prekážkami pre cezhraničné podnikové kombinácie, tento dokument neobsahuje podložené informácie ani relevantné faktické skutočnosti, ktoré dokazujú odôvodnenosť diskriminačných aspektov predmetného opatrenia.

| (95) | Po tretie, Komisia poznamenáva, že podľa judikatúry Súdneho dvora (61) v prípade, ak členské štáty nezaobchádzajú s cezhraničnými podnikovými kombináciami podobným spôsobom ako s vnútroštátnymi podnikovými kombináciami, môže to predstavovať porušenie povinností vyplývajúcich zo zmluvy. Keď sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch ustanoví rozdiel v zaobchádzaní medzi podnikmi podľa vnútroštátnej alebo cezhraničnej povahy fúzie, je v skutočnosti predpoklad, že by to mohlo odrádzať od uplatňovania slobody usadiť sa, ktorá je ustanovená v zmluve. Presnejšie, „takéto rozdielne zaobchádzanie predstavuje obmedzenie v zmysle článkov 43 a 48 zmluvy, ktoré je v rozpore so slobodou usadiť sa a je prípustné len vtedy, keď sa ním sleduje dosiahnutie legitímneho cieľa v súlade so zmluvou a keď je opodstatnené nevyhnutnými dôvodmi vo všeobecnom záujme“ (62). Treba ďalej pripomenúť, že konanie podľa vlastného uváženia pri uplatňovaní článku 87 ods. 3 zmluvy prenesené na Komisiu jej neumožňuje povoliť členským štátom, aby sa odchýlili od ustanovení práva Spoločenstva iných, ako sú tie, ktoré sa týkajú uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy (63). |
| --- | --- |

(95)

Po tretie, Komisia poznamenáva, že podľa judikatúry Súdneho dvora (61) v prípade, ak členské štáty nezaobchádzajú s cezhraničnými podnikovými kombináciami podobným spôsobom ako s vnútroštátnymi podnikovými kombináciami, môže to predstavovať porušenie povinností vyplývajúcich zo zmluvy. Keď sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch ustanoví rozdiel v zaobchádzaní medzi podnikmi podľa vnútroštátnej alebo cezhraničnej povahy fúzie, je v skutočnosti predpoklad, že by to mohlo odrádzať od uplatňovania slobody usadiť sa, ktorá je ustanovená v zmluve. Presnejšie, „takéto rozdielne zaobchádzanie predstavuje obmedzenie v zmysle článkov 43 a 48 zmluvy, ktoré je v rozpore so slobodou usadiť sa a je prípustné len vtedy, keď sa ním sleduje dosiahnutie legitímneho cieľa v súlade so zmluvou a keď je opodstatnené nevyhnutnými dôvodmi vo všeobecnom záujme“ (62). Treba ďalej pripomenúť, že konanie podľa vlastného uváženia pri uplatňovaní článku 87 ods. 3 zmluvy prenesené na Komisiu jej neumožňuje povoliť členským štátom, aby sa odchýlili od ustanovení práva Spoločenstva iných, ako sú tie, ktoré sa týkajú uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy (63).

| (96) | Z hľadiska uvedeného Komisia dospela k záveru, že nie je dôvod odchýliť sa v rozhodnutí o začatí konania od referenčného systému: primeraným referenčným rámcom pre posudzovanie predmetného opatrenia je všeobecný španielsky systém dane z príjmu právnických osôb, a presnejšie, pravidlá zdaňovania finančného goodwillu zakotvené v tomto daňovom systéme. |
| --- | --- |

(96)

Z hľadiska uvedeného Komisia dospela k záveru, že nie je dôvod odchýliť sa v rozhodnutí o začatí konania od referenčného systému: primeraným referenčným rámcom pre posudzovanie predmetného opatrenia je všeobecný španielsky systém dane z príjmu právnických osôb, a presnejšie, pravidlá zdaňovania finančného goodwillu zakotvené v tomto daňovom systéme.

A.1.2.   Existencia výnimky z daného referenčného systému

| (97) | V španielskom daňovom systéme sa daňový základ počíta z účtovného výkazu, vo vzťahu ku ktorému sa potom vykonajú úpravy pri uplatnení konkrétnych daňových pravidiel. Ako úvodnú poznámku a len na doplnenie Komisia poznamenáva, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od španielskeho účtovného systému. Výskyt finančného goodwillu možno vypočítať len abstraktne konsolidáciou účtov cieľovej spoločnosti s účtami nadobúdajúcej spoločnosti. V španielskom účtovnom systéme sa však konsolidácia účtov vyžaduje v prípade „kontroly“ (64) a vykonáva sa v prípade vnútroštátnych, ako aj zahraničných zlúčení podnikov s cieľom poskytnúť informácie o globálnej situácii skupiny podnikov, ktoré podliehajú jednotnej kontrole. Predpokladá sa, že takáto situácia existuje (65), ak napríklad materský podnik vlastní väčšinu hlasovacích práv v dcérskom podniku. Predmetné opatrenie však nevyžaduje takýto typ kontroly a uplatňuje sa od 5 % úrovne podielu. Komisia na záver poznamenáva, že od 1. januára 2005 (66) už v súlade s účtovnými pravidlami finančný goodwill nemôže odpisovať žiadny podnik. V tejto súvislosti sa tridsať zainteresovaných strán vlastne odvoláva na ustanovenia (67), ktoré podľa súčasného španielskeho účtovného systému už nie sú účinné. V dôsledku zákona č. 16/2007 zo 4. júla 2007, ktorým sa reformuje a upravuje obchodné právo v oblasti účtovníctva na účely medzinárodnej účtovnej harmonizácie podľa právnych predpisov EÚ, ako aj kráľovského dekrétu č. 1514/2007 zo 16. novembra 2007 o všeobecnom systéme účtovníctva odpisovanie goodwillu ani finančného goodwill už nie je z účtovného hľadiska povolené. Tieto zmeny a doplnenia španielskych právnych predpisov v oblasti účtovníctva sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (68). Z hľadiska týchto úvah preto predmetné opatrenie predstavuje odchýlenie od bežných účtovných pravidiel uplatniteľných v Španielsku. |
| --- | --- |

(97)

V španielskom daňovom systéme sa daňový základ počíta z účtovného výkazu, vo vzťahu ku ktorému sa potom vykonajú úpravy pri uplatnení konkrétnych daňových pravidiel. Ako úvodnú poznámku a len na doplnenie Komisia poznamenáva, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od španielskeho účtovného systému. Výskyt finančného goodwillu možno vypočítať len abstraktne konsolidáciou účtov cieľovej spoločnosti s účtami nadobúdajúcej spoločnosti. V španielskom účtovnom systéme sa však konsolidácia účtov vyžaduje v prípade „kontroly“ (64) a vykonáva sa v prípade vnútroštátnych, ako aj zahraničných zlúčení podnikov s cieľom poskytnúť informácie o globálnej situácii skupiny podnikov, ktoré podliehajú jednotnej kontrole. Predpokladá sa, že takáto situácia existuje (65), ak napríklad materský podnik vlastní väčšinu hlasovacích práv v dcérskom podniku. Predmetné opatrenie však nevyžaduje takýto typ kontroly a uplatňuje sa od 5 % úrovne podielu. Komisia na záver poznamenáva, že od 1. januára 2005 (66) už v súlade s účtovnými pravidlami finančný goodwill nemôže odpisovať žiadny podnik. V tejto súvislosti sa tridsať zainteresovaných strán vlastne odvoláva na ustanovenia (67), ktoré podľa súčasného španielskeho účtovného systému už nie sú účinné. V dôsledku zákona č. 16/2007 zo 4. júla 2007, ktorým sa reformuje a upravuje obchodné právo v oblasti účtovníctva na účely medzinárodnej účtovnej harmonizácie podľa právnych predpisov EÚ, ako aj kráľovského dekrétu č. 1514/2007 zo 16. novembra 2007 o všeobecnom systéme účtovníctva odpisovanie goodwillu ani finančného goodwill už nie je z účtovného hľadiska povolené. Tieto zmeny a doplnenia španielskych právnych predpisov v oblasti účtovníctva sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (68). Z hľadiska týchto úvah preto predmetné opatrenie predstavuje odchýlenie od bežných účtovných pravidiel uplatniteľných v Španielsku.

| (98) | Na základe uvedeného sa existencia výnimky musí z dôvodu fiškálnej povahy predmetného opatrenia posudzovať v porovnaní s referenčným daňovým systémom, a nielen na účtovnom základe. V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že španielsky daňový systém nikdy nepovoľoval odpisovanie finančného goodwillu, s výnimkou článku 12 ods. 5 TRLIS. Najmä pri vnútroštátnych transakciách nie je takéto odpisovanie možné, čo dokazujú nasledujúce faktory: |
| --- | --- |

(98)

Na základe uvedeného sa existencia výnimky musí z dôvodu fiškálnej povahy predmetného opatrenia posudzovať v porovnaní s referenčným daňovým systémom, a nielen na účtovnom základe. V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že španielsky daňový systém nikdy nepovoľoval odpisovanie finančného goodwillu, s výnimkou článku 12 ods. 5 TRLIS. Najmä pri vnútroštátnych transakciách nie je takéto odpisovanie možné, čo dokazujú nasledujúce faktory:

| (99) | Na španielske daňové účely možno goodwill účtovať samostatne len v nadväznosti na podnikovú kombináciu (69), ktorá nastane buď v prípade nadobudnutia alebo prevodu majetku, z ktorého pozostáva nezávislá podnikateľská jednotka, alebo v nadväznosti na podnikovú kombináciu zo zákona. V takýchto prípadoch goodwill vzniká ako účtovný rozdiel medzi nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou majetku, z ktorého pozostáva podnikateľská jednotka nadobudnutá alebo vlastnená zlúčeným podnikom. Ak sa nadobudnutie podnikateľskej jednotky podniku uskutoční formou nadobudnutia jeho akcií, ako v prípade predmetného opatrenia, goodwill môže vzniknúť, len ak sa nadobúdajúci podnik následne zlúči s nadobudnutým podnikom, nad ktorým bude mať potom kontrolu. |
| --- | --- |

(99)

Na španielske daňové účely možno goodwill účtovať samostatne len v nadväznosti na podnikovú kombináciu (69), ktorá nastane buď v prípade nadobudnutia alebo prevodu majetku, z ktorého pozostáva nezávislá podnikateľská jednotka, alebo v nadväznosti na podnikovú kombináciu zo zákona. V takýchto prípadoch goodwill vzniká ako účtovný rozdiel medzi nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou majetku, z ktorého pozostáva podnikateľská jednotka nadobudnutá alebo vlastnená zlúčeným podnikom. Ak sa nadobudnutie podnikateľskej jednotky podniku uskutoční formou nadobudnutia jeho akcií, ako v prípade predmetného opatrenia, goodwill môže vzniknúť, len ak sa nadobúdajúci podnik následne zlúči s nadobudnutým podnikom, nad ktorým bude mať potom kontrolu.

| (100) | V rámci predmetného opatrenia však nie je potrebná kontrola ani kombinácia dvoch podnikov. Stačí nadobudnúť minimálny 5 % podiel v zahraničnom podniku. Umožnenie, aby sa finančný goodwill, ktorý predstavuje goodwill, ktorý by sa zaúčtoval, ak by sa podniky zlúčili, vykazoval samostatne, aj keby nenastala podniková kombinácia, predstavuje odchýlku od referenčného systému. Je potrebné zdôrazniť, že dôvodom tejto odchýlky nie je dĺžka obdobia, počas ktorého sa finančný goodwill odpisuje, v porovnaní s obdobím, ktoré sa vzťahuje na tradičný goodwill (70), ale rozdielneho zaobchádzania pri vnútroštátnych a cezhraničných transakciách. Predmetné opatrenie nie je možné považovať v pravom zmysle za nové všeobecné účtovné pravidlo, keďže odpisovanie finančného goodwillu vyplývajúceho z nadobudnutia vnútroštátnych podielov nie je povolené. Vzhľadom na uvedené okolnosti Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od referenčného systému. Ako sa uvádza v odôvodneniach 128 až 138, Komisia dospela k záveru, že španielske orgány ani tridsať zainteresovaných strán nepredložili dostatočne presvedčivé argumenty, aby zmenila tento záver. |
| --- | --- |

(100)

V rámci predmetného opatrenia však nie je potrebná kontrola ani kombinácia dvoch podnikov. Stačí nadobudnúť minimálny 5 % podiel v zahraničnom podniku. Umožnenie, aby sa finančný goodwill, ktorý predstavuje goodwill, ktorý by sa zaúčtoval, ak by sa podniky zlúčili, vykazoval samostatne, aj keby nenastala podniková kombinácia, predstavuje odchýlku od referenčného systému. Je potrebné zdôrazniť, že dôvodom tejto odchýlky nie je dĺžka obdobia, počas ktorého sa finančný goodwill odpisuje, v porovnaní s obdobím, ktoré sa vzťahuje na tradičný goodwill (70), ale rozdielneho zaobchádzania pri vnútroštátnych a cezhraničných transakciách. Predmetné opatrenie nie je možné považovať v pravom zmysle za nové všeobecné účtovné pravidlo, keďže odpisovanie finančného goodwillu vyplývajúceho z nadobudnutia vnútroštátnych podielov nie je povolené. Vzhľadom na uvedené okolnosti Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie sa odchyľuje od referenčného systému. Ako sa uvádza v odôvodneniach 128 až 138, Komisia dospela k záveru, že španielske orgány ani tridsať zainteresovaných strán nepredložili dostatočne presvedčivé argumenty, aby zmenila tento záver.

A.1.3.   Existencia výhody

| (101) | Podľa článku 12 ods. 5 TRLIS možno časť finančného goodwillu vyplývajúceho z nadobudnutia podielov v zahraničných podnikoch odpísať od daňového základu, čo predstavuje odchýlku od referenčného systému. Článok 12 ods. 5 TRLIS znížením daňového zaťaženia príjemcu mu preto poskytuje hospodársku výhodu. Táto má formu zníženia dane, ktorej by inak príslušné podniky podliehali. Toto zníženie je úmerné rozdielu medzi zaplatenou nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou zaúčtovaného majetku, ktorý je základom kúpených podielov. |
| --- | --- |

(101)

Podľa článku 12 ods. 5 TRLIS možno časť finančného goodwillu vyplývajúceho z nadobudnutia podielov v zahraničných podnikoch odpísať od daňového základu, čo predstavuje odchýlku od referenčného systému. Článok 12 ods. 5 TRLIS znížením daňového zaťaženia príjemcu mu preto poskytuje hospodársku výhodu. Táto má formu zníženia dane, ktorej by inak príslušné podniky podliehali. Toto zníženie je úmerné rozdielu medzi zaplatenou nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou zaúčtovaného majetku, ktorý je základom kúpených podielov.

| (102) | Presná výška výhody v súvislosti so zaplatenou nadobúdacou cenou zodpovedá čistej diskontovanej hodnote zníženia daňového zaťaženia získaného odpísaním, ktoré je odpočítateľné počas celej doby odpisovania po nadobudnutí. Je preto podmienená sadzbou dane z príjmu právnických osôb v príslušných rokoch a uplatniteľnou diskontnou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- |

(102)

Presná výška výhody v súvislosti so zaplatenou nadobúdacou cenou zodpovedá čistej diskontovanej hodnote zníženia daňového zaťaženia získaného odpísaním, ktoré je odpočítateľné počas celej doby odpisovania po nadobudnutí. Je preto podmienená sadzbou dane z príjmu právnických osôb v príslušných rokoch a uplatniteľnou diskontnou úrokovou sadzbou.

| (103) | Ak by sa nadobudnuté podiely ďalej predali, časť tejto výhody by sa vrátila prostredníctvom dane z kapitálových výnosov. Ak by sa umožnilo odpisovanie finančného goodwillu a predmetný zahraničný podiel by sa znovu predal, odpočítaná suma by v skutočnosti viedla k zvýšeniu kapitálových výnosov účtovaných v čase predaja. V prípade týchto neistých okolností by sa však táto výhoda nestratila úplne, keďže zdanenie v neskoršej etape nezohľadňuje náklady na likviditu. Ako správne upozornili dve strany, z ekonomického hľadiska je výška výhody prinajmenšom podobná výhode bezúročnej úverovej linky, ktorá umožňuje maximálne dvadsať ročných výberov dvadsatiny finančného goodwillu počas obdobia, kým sú podiely vedené v účtovníctve daňovníka. |
| --- | --- |

(103)

Ak by sa nadobudnuté podiely ďalej predali, časť tejto výhody by sa vrátila prostredníctvom dane z kapitálových výnosov. Ak by sa umožnilo odpisovanie finančného goodwillu a predmetný zahraničný podiel by sa znovu predal, odpočítaná suma by v skutočnosti viedla k zvýšeniu kapitálových výnosov účtovaných v čase predaja. V prípade týchto neistých okolností by sa však táto výhoda nestratila úplne, keďže zdanenie v neskoršej etape nezohľadňuje náklady na likviditu. Ako správne upozornili dve strany, z ekonomického hľadiska je výška výhody prinajmenšom podobná výhode bezúročnej úverovej linky, ktorá umožňuje maximálne dvadsať ročných výberov dvadsatiny finančného goodwillu počas obdobia, kým sú podiely vedené v účtovníctve daňovníka.

| (104) | Keď vezmeme hypotetický príklad, ktorý Komisia uviedla už v rozhodnutí o začatí konania, podiel nadobudnutý v roku 2002 by priniesol výhodu zodpovedajúcu 20,6 % sumy finančného goodwillu za predpokladu, že diskontná úroková sadzba by bola 5 % (71), a za predpokladu existujúcej štruktúry sadzieb dane z príjmu právnických osôb do roku 2022, v súčasnosti stanovenej zákonom č. 35/2006 (72). Tretie strany nenamietali proti týmto číselným údajom. Ak by sa nadobudnuté podiely ďalej predali, výhoda by zodpovedala úrokom, ktoré by sa naúčtovali daňovníkovi za úverovú linku s vlastnosťami, ktorá sa uvádzajú v predchádzajúcom odôvodnení. |
| --- | --- |

(104)

Keď vezmeme hypotetický príklad, ktorý Komisia uviedla už v rozhodnutí o začatí konania, podiel nadobudnutý v roku 2002 by priniesol výhodu zodpovedajúcu 20,6 % sumy finančného goodwillu za predpokladu, že diskontná úroková sadzba by bola 5 % (71), a za predpokladu existujúcej štruktúry sadzieb dane z príjmu právnických osôb do roku 2022, v súčasnosti stanovenej zákonom č. 35/2006 (72). Tretie strany nenamietali proti týmto číselným údajom. Ak by sa nadobudnuté podiely ďalej predali, výhoda by zodpovedala úrokom, ktoré by sa naúčtovali daňovníkovi za úverovú linku s vlastnosťami, ktorá sa uvádzajú v predchádzajúcom odôvodnení.

| (105) | Na záver, Komisia nemôže prijať názory španielskych orgánov a tridsiatich zainteresovaných strán, že konečným príjemcom predmetného opatrenia by bol predávajúci zahraničného podielu, keďže by dostal vyššiu cenu. Po prvé, neexistuje žiadny mechanizmus, ktorý by zaručil, aby sa výhoda preniesla v plnom rozsahu na predávajúceho. Po druhé, nadobúdacia cena vyplýva zo súboru rôznych činiteľov, nielen z predmetného opatrenia. Po tretie, v hypotetickej situácii, že by sa hospodárska výhoda preniesla na predávajúceho, nadobúdateľ by v dôsledku predmetného opatrenia zvýšil nadobúdaciu cenu, čo je maximálne dôležité v prípade transakcie nadobudnutia na základe verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(105)

Na záver, Komisia nemôže prijať názory španielskych orgánov a tridsiatich zainteresovaných strán, že konečným príjemcom predmetného opatrenia by bol predávajúci zahraničného podielu, keďže by dostal vyššiu cenu. Po prvé, neexistuje žiadny mechanizmus, ktorý by zaručil, aby sa výhoda preniesla v plnom rozsahu na predávajúceho. Po druhé, nadobúdacia cena vyplýva zo súboru rôznych činiteľov, nielen z predmetného opatrenia. Po tretie, v hypotetickej situácii, že by sa hospodárska výhoda preniesla na predávajúceho, nadobúdateľ by v dôsledku predmetného opatrenia zvýšil nadobúdaciu cenu, čo je maximálne dôležité v prípade transakcie nadobudnutia na základe verejnej súťaže.

| (106) | Komisia musí preto dospieť k záveru, že predmetné opatrenie v každom prípade poskytuje výhodu v momente nadobudnutia zahraničného podielu. |
| --- | --- |

(106)

Komisia musí preto dospieť k záveru, že predmetné opatrenie v každom prípade poskytuje výhodu v momente nadobudnutia zahraničného podielu.

A.1.4.   Odôvodnenie opatrenia na základe logiky španielskeho daňového systému

| (107) | Komisia dospela k záveru, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (73) opatrenia zavádzajúce diferenciáciu medzi podnikmi nepredstavujú štátnu pomoc, ak táto diferenciácia vyplýva z povahy alebo celkovej štruktúry systému poplatkov, ktorého sú súčasťou. Toto oprávnenie založené na povahe celkovej štruktúry daňového systému vyjadruje súlad konkrétneho daňového opatrenia s internou logikou daňového systému všeobecne. |
| --- | --- |

(107)

Komisia dospela k záveru, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (73) opatrenia zavádzajúce diferenciáciu medzi podnikmi nepredstavujú štátnu pomoc, ak táto diferenciácia vyplýva z povahy alebo celkovej štruktúry systému poplatkov, ktorého sú súčasťou. Toto oprávnenie založené na povahe celkovej štruktúry daňového systému vyjadruje súlad konkrétneho daňového opatrenia s internou logikou daňového systému všeobecne.

| (108) | V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, po prvé, že španielske orgány nepreukázali, že účinkom predmetného opatrenia bude zamedzenie dvojitého zdanenia. V schéme sa v skutočnosti neustanovujú žiadne podmienky týkajúce sa dokazovania, že predávajúci bol skutočne zdanený v súvislosti s výnosom získaným z prevodu podielu, hoci táto podmienka je uložená pre odpisovanie goodwillu vyplývajúceho z podnikovej kombinácie (74). Je potrebné zdôrazniť, že hoci španielske orgány tvrdia, že nemajú právomoc uplatňovať kontrolu nad zahraničným predávajúcim, ktorý vykonáva transakcie v zahraničí, Komisia poznamenáva, že táto podmienka sa vyžaduje pri uplatňovaní ostatných španielskych daňových opatrení (75), ale nie pri predmetnom opatrení. |
| --- | --- |

(108)

V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, po prvé, že španielske orgány nepreukázali, že účinkom predmetného opatrenia bude zamedzenie dvojitého zdanenia. V schéme sa v skutočnosti neustanovujú žiadne podmienky týkajúce sa dokazovania, že predávajúci bol skutočne zdanený v súvislosti s výnosom získaným z prevodu podielu, hoci táto podmienka je uložená pre odpisovanie goodwillu vyplývajúceho z podnikovej kombinácie (74). Je potrebné zdôrazniť, že hoci španielske orgány tvrdia, že nemajú právomoc uplatňovať kontrolu nad zahraničným predávajúcim, ktorý vykonáva transakcie v zahraničí, Komisia poznamenáva, že táto podmienka sa vyžaduje pri uplatňovaní ostatných španielskych daňových opatrení (75), ale nie pri predmetnom opatrení.

| (109) | Po druhé, sporné opatrenie nepredstavuje mechanizmus na zamedzenie dvojitého zdanenia budúcich dividend, ktoré by boli zdanené pri realizácii budúceho zisku a nemali by byť zdanené dvakrát, keď sa zasielajú podniku, ktorý vlastní podstatný podiel, za ktorého nadobudnutie bol zaplatený finančný goodwill. Sporné opatrenie v skutočnosti nevytvára žiadny vzťah medzi prijatými dividendami a znížením získaným v dôsledku opatrenia. Naopak, dividendy prijaté z podstatného podielu už využívajú výhody plynúce z oslobodenia ustanoveného v článku 21 TRLIS, ako aj z neutrality voči priamym daniam ustanovenej v článku 32 TRLIS s cieľom zamedziť medzinárodné dvojité zdanenie. Odpisovanie finančného goodwillu vedie v súvislosti s tým k dodatočnej výhode spojenej s nadobudnutím podstatných podielov v zahraničných spoločnostiach. |
| --- | --- |

(109)

Po druhé, sporné opatrenie nepredstavuje mechanizmus na zamedzenie dvojitého zdanenia budúcich dividend, ktoré by boli zdanené pri realizácii budúceho zisku a nemali by byť zdanené dvakrát, keď sa zasielajú podniku, ktorý vlastní podstatný podiel, za ktorého nadobudnutie bol zaplatený finančný goodwill. Sporné opatrenie v skutočnosti nevytvára žiadny vzťah medzi prijatými dividendami a znížením získaným v dôsledku opatrenia. Naopak, dividendy prijaté z podstatného podielu už využívajú výhody plynúce z oslobodenia ustanoveného v článku 21 TRLIS, ako aj z neutrality voči priamym daniam ustanovenej v článku 32 TRLIS s cieľom zamedziť medzinárodné dvojité zdanenie. Odpisovanie finančného goodwillu vedie v súvislosti s tým k dodatočnej výhode spojenej s nadobudnutím podstatných podielov v zahraničných spoločnostiach.

| (110) | Po tretie, španielske orgány nepreukázali, že predmetné opatrenie bude predstavovať rozšírenie predpisov upravujúcich zníženie hodnoty, ktoré predpokladajú, že existujú objektívne dôkazy o stratách, ktoré vychádzajú z podrobného a objektívneho výpočtu, ktorý sa pri predmetnom opatrení nevyžaduje. Naopak, článok 12 ods. 3 TRLIS povoľuje čiastočné odpočítanie odpisov z podielov na vlastnom imaní vo vnútroštátnych a zahraničných subjektoch, ktoré nie sú registrované na sekundárnom trhu, za zníženie hodnoty, ktoré nastane medzi začiatkom a koncom daňového roka. Predmetné opatrenie, ktoré je pre príjemcov pomoci zlučiteľné s článkom 12 ods. 3 TRLIS (76), umožňuje ďalšie odpočty presahujúce zníženie teoretickej účtovnej hodnoty, spojené so znížením hodnoty. |
| --- | --- |

(110)

Po tretie, španielske orgány nepreukázali, že predmetné opatrenie bude predstavovať rozšírenie predpisov upravujúcich zníženie hodnoty, ktoré predpokladajú, že existujú objektívne dôkazy o stratách, ktoré vychádzajú z podrobného a objektívneho výpočtu, ktorý sa pri predmetnom opatrení nevyžaduje. Naopak, článok 12 ods. 3 TRLIS povoľuje čiastočné odpočítanie odpisov z podielov na vlastnom imaní vo vnútroštátnych a zahraničných subjektoch, ktoré nie sú registrované na sekundárnom trhu, za zníženie hodnoty, ktoré nastane medzi začiatkom a koncom daňového roka. Predmetné opatrenie, ktoré je pre príjemcov pomoci zlučiteľné s článkom 12 ods. 3 TRLIS (76), umožňuje ďalšie odpočty presahujúce zníženie teoretickej účtovnej hodnoty, spojené so znížením hodnoty.

| (111) | Po štvrté, Komisia poznamenáva, že finančný goodwill vyplývajúci z nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch nie je možné odpisovať, kým finančný goodwill zahraničných podnikov možno odpisovať za určitých podmienok. Rozdielne zdaňovanie finančného goodwillu zahraničných podnikov v porovnaní s vnútroštátnymi podnikmi predstavuje diferenciáciu zavedenú predmetným opatrením, ktorá nie je potrebná ani primeraná z hľadiska logiky daňového systému. Komisia dospela k záveru, že nie je primerané, aby sa v predmetnej schéme ukladali podstatne rozdielne nominálne a skutočné dane pre podniky v porovnateľnej situácii len preto, že niektoré z nich sú zapojené v investičných príležitostiach v zahraničí. |
| --- | --- |

(111)

Po štvrté, Komisia poznamenáva, že finančný goodwill vyplývajúci z nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch nie je možné odpisovať, kým finančný goodwill zahraničných podnikov možno odpisovať za určitých podmienok. Rozdielne zdaňovanie finančného goodwillu zahraničných podnikov v porovnaní s vnútroštátnymi podnikmi predstavuje diferenciáciu zavedenú predmetným opatrením, ktorá nie je potrebná ani primeraná z hľadiska logiky daňového systému. Komisia dospela k záveru, že nie je primerané, aby sa v predmetnej schéme ukladali podstatne rozdielne nominálne a skutočné dane pre podniky v porovnateľnej situácii len preto, že niektoré z nich sú zapojené v investičných príležitostiach v zahraničí.

| (112) | Na záver, španielske orgány tiež tvrdia, že predmetné opatrenie je oprávnené na základe zásady neutrality, ktorá sa musí uplatňovať v kontexte dane z príjmu právnických osôb (77). Dôvodová správa k zákonu o dani z príjmu právnických osôb (78) platnému v čase, keď bolo predmetné opatrenie zavedené, skutočne obsahovala jasný odkaz na túto zásadu. Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že „zásada konkurencieschopnosti“ (79), na ktorú sa odvolávali španielske orgány, ktoré výslovne poukazujú na „rast vývozu“, je tiež hybnou silou tejto reformy. V tomto kontexte treba pripomenúť, že podľa predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (80) nie je primerané ustanoviť rozdielne skutočné dane podnikom v podobnej situácii len preto, že sa angažujú vo vývozne orientovanej činnosti alebo realizujú investičné príležitosti v zahraničí. Komisia ďalej pripomína, ako uviedol Súdny dvor (81), že „...hoci zásada rovnakého zdaňovania a zásada rovnakého daňového zaťaženia určite predstavujú základ španielskeho daňového systému, nevyžadujú, aby daňovníci v rozdielnej situácii boli podrobení rovnakému zdaneniu...“ |
| --- | --- |

(112)

Na záver, španielske orgány tiež tvrdia, že predmetné opatrenie je oprávnené na základe zásady neutrality, ktorá sa musí uplatňovať v kontexte dane z príjmu právnických osôb (77). Dôvodová správa k zákonu o dani z príjmu právnických osôb (78) platnému v čase, keď bolo predmetné opatrenie zavedené, skutočne obsahovala jasný odkaz na túto zásadu. Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že „zásada konkurencieschopnosti“ (79), na ktorú sa odvolávali španielske orgány, ktoré výslovne poukazujú na „rast vývozu“, je tiež hybnou silou tejto reformy. V tomto kontexte treba pripomenúť, že podľa predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (80) nie je primerané ustanoviť rozdielne skutočné dane podnikom v podobnej situácii len preto, že sa angažujú vo vývozne orientovanej činnosti alebo realizujú investičné príležitosti v zahraničí. Komisia ďalej pripomína, ako uviedol Súdny dvor (81), že „...hoci zásada rovnakého zdaňovania a zásada rovnakého daňového zaťaženia určite predstavujú základ španielskeho daňového systému, nevyžadujú, aby daňovníci v rozdielnej situácii boli podrobení rovnakému zdaneniu...“

| (113) | Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že zásadou neutrality nemožno dokázať oprávnenosť predmetného opatrenia. Ako zdôraznili dve strany, skutočnosť, že výhoda z predmetného opatrenia sa získava nadobudnutím 5 % menšinového podielu, dokazuje, že opatrenie bude zahŕňať určité situácie, ktoré nemajú žiadnu skutočnú podobnosť. Týmto spôsobom možno povedať, že situácie, ktoré sú fakticky aj právne rozdielne, sa v rámci referenčného systému berú rovnako. Komisia preto dospela k záveru, že zásadu neutrality nie je možné uplatniť na dokázanie oprávnenosti predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(113)

Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že zásadou neutrality nemožno dokázať oprávnenosť predmetného opatrenia. Ako zdôraznili dve strany, skutočnosť, že výhoda z predmetného opatrenia sa získava nadobudnutím 5 % menšinového podielu, dokazuje, že opatrenie bude zahŕňať určité situácie, ktoré nemajú žiadnu skutočnú podobnosť. Týmto spôsobom možno povedať, že situácie, ktoré sú fakticky aj právne rozdielne, sa v rámci referenčného systému berú rovnako. Komisia preto dospela k záveru, že zásadu neutrality nie je možné uplatniť na dokázanie oprávnenosti predmetného opatrenia.

| (114) | Na základe odôvodnení 107 až 113 dospela Komisia k záveru, že charakter predmetnej schémy znamenajúci selektívnu výhodu nie je odôvodnený povahou daňového systému. Sporné opatrenie sa preto musí považovať za obsahujúce diskriminačný prvok vo forme obmedzenia týkajúceho sa krajiny, v ktorej sa realizuje transakcia využívajúca daňovú výhodu (82) – a táto diskriminácia nie je odôvodnená logikou španielskeho daňového systému. |
| --- | --- |

(114)

Na základe odôvodnení 107 až 113 dospela Komisia k záveru, že charakter predmetnej schémy znamenajúci selektívnu výhodu nie je odôvodnený povahou daňového systému. Sporné opatrenie sa preto musí považovať za obsahujúce diskriminačný prvok vo forme obmedzenia týkajúceho sa krajiny, v ktorej sa realizuje transakcia využívajúca daňovú výhodu (82) – a táto diskriminácia nie je odôvodnená logikou španielskeho daňového systému.

A.2.   Ďalšie zdôvodnenia: analýza predmetného opatrenia v rámci referenčného systému, ktorým je zdaňovanie goodwillu v transakciách s tretími krajinami

| (115) | Španielske orgány vysvetlili, že cieľom predmetného opatrenia je zabrániť rozdielnemu zdaňovaniu medzi, na jednej strane, nadobudnutím, ktoré bezprostredne nasleduje po podnikovej kombinácii, a na strane druhej nadobudnutím podielu bez podnikovej kombinácie. Na základe toho by sa rozsah pôsobnosti spornej schémy obmedzoval na nadobudnutie podstatných podielov v podniku, ktorý nemá daňový domicil v Španielsku, keďže niektoré prekážky by spôsobili, že realizácia cezhraničnej podnikovej kombinácie by bola ťažšia ako realizácia miestnej podnikovej kombinácie (83). V dôsledku týchto prekážok by boli španielski daňovníci investujúci v zahraničí postavení, právne aj fakticky, do rozdielnej situácie ako tí, ktorí investujú v Španielsku. Španielske orgány uvádzajú, že (84): „Celkovo možno konštatovať, že samotná rozdielna povaha určitých daňových opatrení neznamená nutne, že predstavujú štátnu pomoc, keďže tieto opatrenia sa musia tiež preskúmať, aby sa zistilo, či sú potrebné alebo funkčné v súvislosti s efektívnosťou daňového systému, ako sa uvádza v oznámení Komisie. Španielsky daňový systém preto stanovuje rozdielne daňové schémy pre objektívne rozdielne situácie, ako v prípade nadobudnutia podielov v zahraničných spoločnostiach v porovnaní s nadobudnutiami v španielskych podnikoch (nie je možné realizovať fúzie, riadenie rizík atď.), s cieľom dosiahnuť daňovú neutralitu uloženú španielskymi vnútroštátnymi právnymi predpismi a samotným právom Spoločenstva, a zabezpečiť, aby logika španielskeho daňového systému bola súdržná a efektívna.“ |
| --- | --- |

(115)

Španielske orgány vysvetlili, že cieľom predmetného opatrenia je zabrániť rozdielnemu zdaňovaniu medzi, na jednej strane, nadobudnutím, ktoré bezprostredne nasleduje po podnikovej kombinácii, a na strane druhej nadobudnutím podielu bez podnikovej kombinácie. Na základe toho by sa rozsah pôsobnosti spornej schémy obmedzoval na nadobudnutie podstatných podielov v podniku, ktorý nemá daňový domicil v Španielsku, keďže niektoré prekážky by spôsobili, že realizácia cezhraničnej podnikovej kombinácie by bola ťažšia ako realizácia miestnej podnikovej kombinácie (83). V dôsledku týchto prekážok by boli španielski daňovníci investujúci v zahraničí postavení, právne aj fakticky, do rozdielnej situácie ako tí, ktorí investujú v Španielsku. Španielske orgány uvádzajú, že (84): „Celkovo možno konštatovať, že samotná rozdielna povaha určitých daňových opatrení neznamená nutne, že predstavujú štátnu pomoc, keďže tieto opatrenia sa musia tiež preskúmať, aby sa zistilo, či sú potrebné alebo funkčné v súvislosti s efektívnosťou daňového systému, ako sa uvádza v oznámení Komisie. Španielsky daňový systém preto stanovuje rozdielne daňové schémy pre objektívne rozdielne situácie, ako v prípade nadobudnutia podielov v zahraničných spoločnostiach v porovnaní s nadobudnutiami v španielskych podnikoch (nie je možné realizovať fúzie, riadenie rizík atď.), s cieľom dosiahnuť daňovú neutralitu uloženú španielskymi vnútroštátnymi právnymi predpismi a samotným právom Spoločenstva, a zabezpečiť, aby logika španielskeho daňového systému bola súdržná a efektívna.“

| (116) | Ustanovenie osobitného zdaňovania nadobudnutí cezhraničných podielov bude podľa španielskych orgánov potrebné na zabezpečenie neutrality španielskeho daňového systému a na zabránenie tomu, aby boli nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch zdaňované priaznivejšie. Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán preto zastáva názor, že správnym referenčným rámcom pre posudzovanie predmetného opatrenia bude zdaňovanie goodwillu pri zahraničných nadobudnutiach. |
| --- | --- |

(116)

Ustanovenie osobitného zdaňovania nadobudnutí cezhraničných podielov bude podľa španielskych orgánov potrebné na zabezpečenie neutrality španielskeho daňového systému a na zabránenie tomu, aby boli nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch zdaňované priaznivejšie. Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán preto zastáva názor, že správnym referenčným rámcom pre posudzovanie predmetného opatrenia bude zdaňovanie goodwillu pri zahraničných nadobudnutiach.

| (117) | Hoci Komisia dospela k záveru, že v rámci súčasného konania španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán neposkytli dostatočné dôkazy na uznanie oprávnenosti rozdielneho zdaňovania transakcií nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch a transakcií medzi podnikmi usadenými v Spoločenstve (ako sa uvádza v odôvodneniach 92 až 96), Komisia nemôže a
  priori Úplne vylúčiť túto diferenciáciu, pokiaľ ide o transakcie týkajúce sa tretích krajín. Mimo Spoločenstva môžu skutočne pretrvávať právne prekážky pre cezhraničné podnikové kombinácie, ktoré by mali za následok rozdielnu právnu a faktickú situáciu cezhraničných transakcií v porovnaní s transakciami vnútri Spoločenstva. V dôsledku toho nadobudnutia mimo Spoločenstva, ktoré by mohli viesť k odpisovaniu goodwillu na daňové účely – napríklad v prípade väčšinových podielov – môžu byť vylúčené z tejto daňovej výhody, keďže nie je možné realizovať podnikové kombinácie. Odpisovanie finančného goodwillu pri týchto transakciách, ktoré patria mimo faktický a právny rámec Spoločenstva, môže byť potrebné na zabezpečenie daňovej neutrality. |
| --- | --- |

(117)

Hoci Komisia dospela k záveru, že v rámci súčasného konania španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán neposkytli dostatočné dôkazy na uznanie oprávnenosti rozdielneho zdaňovania transakcií nadobudnutia podielov v španielskych podnikoch a transakcií medzi podnikmi usadenými v Spoločenstve (ako sa uvádza v odôvodneniach 92 až 96), Komisia nemôže a
  priori Úplne vylúčiť túto diferenciáciu, pokiaľ ide o transakcie týkajúce sa tretích krajín. Mimo Spoločenstva môžu skutočne pretrvávať právne prekážky pre cezhraničné podnikové kombinácie, ktoré by mali za následok rozdielnu právnu a faktickú situáciu cezhraničných transakcií v porovnaní s transakciami vnútri Spoločenstva. V dôsledku toho nadobudnutia mimo Spoločenstva, ktoré by mohli viesť k odpisovaniu goodwillu na daňové účely – napríklad v prípade väčšinových podielov – môžu byť vylúčené z tejto daňovej výhody, keďže nie je možné realizovať podnikové kombinácie. Odpisovanie finančného goodwillu pri týchto transakciách, ktoré patria mimo faktický a právny rámec Spoločenstva, môže byť potrebné na zabezpečenie daňovej neutrality.

| (118) | Predmetné opatrenie v súčasnej podobe umožňuje, aby sa odpisovanie finančného goodwillu na daňové účely uskutočňovalo samostatne, vrátane v prípadoch, ak príjemca nadobúda 5 % podiel, a preto by predmetné opatrenie mohlo predstavovať výnimku z referenčného systému, aj keby tento bol vymedzený, ako sa uvádza v odôvodnení 117. |
| --- | --- |

(118)

Predmetné opatrenie v súčasnej podobe umožňuje, aby sa odpisovanie finančného goodwillu na daňové účely uskutočňovalo samostatne, vrátane v prípadoch, ak príjemca nadobúda 5 % podiel, a preto by predmetné opatrenie mohlo predstavovať výnimku z referenčného systému, aj keby tento bol vymedzený, ako sa uvádza v odôvodnení 117.

| (119) | V tejto súvislosti Komisia ponecháva konanie začaté rozhodnutím o začatí konania z 10. októbra 2007 otvorené pre nadobudnutia mimo Spoločenstva z hľadiska nových skutočností, ktoré sa španielske orgány zaviazali vykonať, pokiaľ ide o prekážky pre cezhraničné fúzie mimo Spoločenstva. Konanie začaté 10. októbra 2007 preto pre nadobudnutia mimo Spoločenstva naďalej pokračuje. |
| --- | --- |

(119)

V tejto súvislosti Komisia ponecháva konanie začaté rozhodnutím o začatí konania z 10. októbra 2007 otvorené pre nadobudnutia mimo Spoločenstva z hľadiska nových skutočností, ktoré sa španielske orgány zaviazali vykonať, pokiaľ ide o prekážky pre cezhraničné fúzie mimo Spoločenstva. Konanie začaté 10. októbra 2007 preto pre nadobudnutia mimo Spoločenstva naďalej pokračuje.

B.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (120) | Opatrenie sa týka štátnych zdrojov (prostriedkov), keďže znamená stratené daňové príjmy vo výške zodpovedajúcej zníženiu daňovej povinnosti podnikov podliehajúcich dani v Španielsku, ktoré nadobúdajú podstatný podiel v zahraničných spoločnostiach, počas obdobia najmenej 20 rokov po nadobudnutí. |
| --- | --- |

(120)

Opatrenie sa týka štátnych zdrojov (prostriedkov), keďže znamená stratené daňové príjmy vo výške zodpovedajúcej zníženiu daňovej povinnosti podnikov podliehajúcich dani v Španielsku, ktoré nadobúdajú podstatný podiel v zahraničných spoločnostiach, počas obdobia najmenej 20 rokov po nadobudnutí.

| (121) | Stratené daňové príjmy znižujú výdavky, ktoré sa za bežných okolností zahŕňajú do rozpočtu podniku, a ktoré, aj keď nepredstavujú dotácie v priamom zmysle slova, sú preto svojou povahou podobné a majú rovnaký účinok. Podobne opatrenie, ktoré umožňuje určitým podnikom využiť daňovú úľavu alebo odložiť platbu dane, ktorá je za bežných okolností splatná, predstavuje štátnu pomoc. Z rozpočtového hľadiska a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (85) a oznámením Komisie (86) predmetné opatrenie vedie k strate daňových príjmov pre štát v dôsledku zníženia daňového základu, čo je rovnocenné použitiu štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(121)

Stratené daňové príjmy znižujú výdavky, ktoré sa za bežných okolností zahŕňajú do rozpočtu podniku, a ktoré, aj keď nepredstavujú dotácie v priamom zmysle slova, sú preto svojou povahou podobné a majú rovnaký účinok. Podobne opatrenie, ktoré umožňuje určitým podnikom využiť daňovú úľavu alebo odložiť platbu dane, ktorá je za bežných okolností splatná, predstavuje štátnu pomoc. Z rozpočtového hľadiska a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (85) a oznámením Komisie (86) predmetné opatrenie vedie k strate daňových príjmov pre štát v dôsledku zníženia daňového základu, čo je rovnocenné použitiu štátnych zdrojov.

| (122) | Komisia z týchto dôvodov dospela k záveru, že predmetné opatrenie zahŕňa použitie štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(122)

Komisia z týchto dôvodov dospela k záveru, že predmetné opatrenie zahŕňa použitie štátnych zdrojov.

C.   Narušenie hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi

| (123) | Podľa judikatúry Súdneho dvora (87)„...na účely kvalifikovania vnútroštátneho opatrenia ako zakázanej štátnej pomoci sa nemusí zistiť skutočný vplyv pomoci na obchod medzi členskými štátmi a skutočné skreslenie hospodárskej súťaže, ale len preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž. Osobitne, ak pomoc, ktorú členský štát poskytne, posilňuje v rámci obchodu v Spoločenstve postavenie jedného podniku voči iným konkurujúcim podnikom, treba na tieto konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou.... Navyše nie je nevyhnutné, aby sa podnik, príjemca pomoci, sám zúčastnil na obchode v rámci Spoločenstva. Ak totiž členský štát poskytne podniku pomoc, možno činnosť v rámci štátu udržať alebo zvýšiť s takým následkom, že sa šance podnikov so sídlom v iných členských štátoch vstúpiť na trh tohto členského štátu znížia.“ Okrem toho podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (88) opatrenie narúša hospodársku súťaž vtedy, keď príjemca pomoci súťaží s inými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. Komisia dospela k záveru, že podmienky stanovené v judikatúre sú splnené z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(123)

Podľa judikatúry Súdneho dvora (87)„...na účely kvalifikovania vnútroštátneho opatrenia ako zakázanej štátnej pomoci sa nemusí zistiť skutočný vplyv pomoci na obchod medzi členskými štátmi a skutočné skreslenie hospodárskej súťaže, ale len preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž. Osobitne, ak pomoc, ktorú členský štát poskytne, posilňuje v rámci obchodu v Spoločenstve postavenie jedného podniku voči iným konkurujúcim podnikom, treba na tieto konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou.... Navyše nie je nevyhnutné, aby sa podnik, príjemca pomoci, sám zúčastnil na obchode v rámci Spoločenstva. Ak totiž členský štát poskytne podniku pomoc, možno činnosť v rámci štátu udržať alebo zvýšiť s takým následkom, že sa šance podnikov so sídlom v iných členských štátoch vstúpiť na trh tohto členského štátu znížia.“ Okrem toho podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (88) opatrenie narúša hospodársku súťaž vtedy, keď príjemca pomoci súťaží s inými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. Komisia dospela k záveru, že podmienky stanovené v judikatúre sú splnené z týchto dôvodov:

| (124) | Po prvé, predmetné opatrenie poskytuje výhodu z hľadiska financovania, a preto posilňuje postavenie hospodárskej jednotky, ktorú môže tvoriť príjemca a cieľový podnik. V dôsledku toho a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (89) sa samotná skutočnosť vlastníctva kontrolných podielov v cieľovom podniku a uplatňovania tejto kontroly priamou alebo nepriamou účasťou na jeho riadení musí považovať za podieľanie sa na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom. |
| --- | --- |

(124)

Po prvé, predmetné opatrenie poskytuje výhodu z hľadiska financovania, a preto posilňuje postavenie hospodárskej jednotky, ktorú môže tvoriť príjemca a cieľový podnik. V dôsledku toho a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (89) sa samotná skutočnosť vlastníctva kontrolných podielov v cieľovom podniku a uplatňovania tejto kontroly priamou alebo nepriamou účasťou na jeho riadení musí považovať za podieľanie sa na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom.

| (125) | Po druhé, predmetné opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž, a najvýraznejšie medzi európskymi konkurentmi, poskytnutím daňovej úľavy španielskym podnikom, ktoré nadobúdajú podstatný podiel v cieľových podnikoch. Túto analýzu potvrdzuje skutočnosť, že po rozhodnutí o začatí konania viaceré podniky podali sťažnosť alebo vstúpili do konania, pričom uvádzali, že predmetné opatrenie poskytlo podstatnú výhodu a zvýšilo záujem španielskych podnikov o fúzie, najmä v súvislosti s aukciami. Tieto skutočnosti prinajmenšom potvrdzujú, že skupina iných ako španielskych podnikov sa domnieva, že predmetné opatrenie ovplyvňuje ich postavenie na trhu, bez ohľadu na správnosť ich podrobných predložených pripomienok, pokiaľ ide o existenciu pomoci. |
| --- | --- |

(125)

Po druhé, predmetné opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž, a najvýraznejšie medzi európskymi konkurentmi, poskytnutím daňovej úľavy španielskym podnikom, ktoré nadobúdajú podstatný podiel v cieľových podnikoch. Túto analýzu potvrdzuje skutočnosť, že po rozhodnutí o začatí konania viaceré podniky podali sťažnosť alebo vstúpili do konania, pričom uvádzali, že predmetné opatrenie poskytlo podstatnú výhodu a zvýšilo záujem španielskych podnikov o fúzie, najmä v súvislosti s aukciami. Tieto skutočnosti prinajmenšom potvrdzujú, že skupina iných ako španielskych podnikov sa domnieva, že predmetné opatrenie ovplyvňuje ich postavenie na trhu, bez ohľadu na správnosť ich podrobných predložených pripomienok, pokiaľ ide o existenciu pomoci.

| (126) | Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž, najmä na vnútornom trhu, potenciálnym zlepšením podmienok výkonu činností príjemcov, ktorí sa priamo podieľajú na hospodárskych činnostiach, ktoré podliehajú zdaneniu v Španielsku. |
| --- | --- |

(126)

Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž, najmä na vnútornom trhu, potenciálnym zlepšením podmienok výkonu činností príjemcov, ktorí sa priamo podieľajú na hospodárskych činnostiach, ktoré podliehajú zdaneniu v Španielsku.

D.   Reakcia Komisie na prijaté pripomienky

| (127) | Komisia predtým, ako dospela k záveru o kategorizácii opatrenia, považovala za primerané podrobnejšie analyzovať určité argumenty predložené španielskymi orgánmi a tretími stranami, ktorým sa nevenovala explicitne alebo implicitne pozornosť v oddieloch týkajúcich sa hodnotenia schémy (odôvodnenia 83 a nasledujúce). |
| --- | --- |

(127)

Komisia predtým, ako dospela k záveru o kategorizácii opatrenia, považovala za primerané podrobnejšie analyzovať určité argumenty predložené španielskymi orgánmi a tretími stranami, ktorým sa nevenovala explicitne alebo implicitne pozornosť v oddieloch týkajúcich sa hodnotenia schémy (odôvodnenia 83 a nasledujúce).

D.1.   Reakcia na údaje z daňových priznaní za rok 2006 a na pripomienky týkajúce sa rozsudku Súdneho dvora vo veci C-501/00

| (128) | Pokiaľ ide o údaje vyňaté španielskymi orgánmi z daňových priznaní za rok 2006 s cieľom dokázať, že predmetné opatrenie nie je selektívne (90), Komisia zdôrazňuje všeobecný nedostatok presnosti predložených informácií. Po prvé, údaje poskytujú rozdelenie príjemcov podľa kategórie (činnosti, obratu), ale neuvádzajú, či príslušní príjemcovia predstavujú malú alebo veľkú časť každej z príslušných kategórií. Po druhé, hoci štatistika na základe veľkosti tržieb príjemcov by mohla byť zaujímavým ukazovateľom na preukázanie, že predmetné opatrenie sa vzťahuje na všetky podniky v Španielsku, je potrebné zdôrazniť, že predmetné opatrenie sa týka nadobudnutí podielov. Tento druh investície nevytvára nutne značné tržby, čo napríklad znamená, že nadobúdajúce podniky môžu byť v príslušných údajoch zahrnuté ako MSP. Preto na dosiahnutie toho, aby sa údaje považovali za relevantné, by bolo potrebné zohľadniť ďalšie ukazovatele, napríklad bilančné sumy, ako aj skutočnosť, či príjemcovia môžu konsolidovať svoj základ dane s inými španielskymi daňovníkmi. Po tretie, zdá sa tiež, že tieto údaje nie sú reprezentatívne, keďže neobsahujú žiadnu informáciu o úrovni podielov (väčšinové alebo len menšinové podiely) nadobudnutých príjemcami. Na záver, doručené údaje neobsahujú žiadne známky, ktoré by umožňovali určiť, či boli splnené podmienky odporúčania Komisie o MSP z roku 2003 (91). Komisia preto dospela k tomu, že jej záver, že sporné opatrenie pomoci je selektívne na základe samotnej charakteristiky predmetných právnych predpisov, nebol spochybnený čiastočnými a nereprezentatívnymi údajmi predloženými španielskymi orgánmi. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o údaje vyňaté španielskymi orgánmi z daňových priznaní za rok 2006 s cieľom dokázať, že predmetné opatrenie nie je selektívne (90), Komisia zdôrazňuje všeobecný nedostatok presnosti predložených informácií. Po prvé, údaje poskytujú rozdelenie príjemcov podľa kategórie (činnosti, obratu), ale neuvádzajú, či príslušní príjemcovia predstavujú malú alebo veľkú časť každej z príslušných kategórií. Po druhé, hoci štatistika na základe veľkosti tržieb príjemcov by mohla byť zaujímavým ukazovateľom na preukázanie, že predmetné opatrenie sa vzťahuje na všetky podniky v Španielsku, je potrebné zdôrazniť, že predmetné opatrenie sa týka nadobudnutí podielov. Tento druh investície nevytvára nutne značné tržby, čo napríklad znamená, že nadobúdajúce podniky môžu byť v príslušných údajoch zahrnuté ako MSP. Preto na dosiahnutie toho, aby sa údaje považovali za relevantné, by bolo potrebné zohľadniť ďalšie ukazovatele, napríklad bilančné sumy, ako aj skutočnosť, či príjemcovia môžu konsolidovať svoj základ dane s inými španielskymi daňovníkmi. Po tretie, zdá sa tiež, že tieto údaje nie sú reprezentatívne, keďže neobsahujú žiadnu informáciu o úrovni podielov (väčšinové alebo len menšinové podiely) nadobudnutých príjemcami. Na záver, doručené údaje neobsahujú žiadne známky, ktoré by umožňovali určiť, či boli splnené podmienky odporúčania Komisie o MSP z roku 2003 (91). Komisia preto dospela k tomu, že jej záver, že sporné opatrenie pomoci je selektívne na základe samotnej charakteristiky predmetných právnych predpisov, nebol spochybnený čiastočnými a nereprezentatívnymi údajmi predloženými španielskymi orgánmi.

| (129) | Aj keby však boli argumenty predložené španielskymi orgánmi doplnené ďalšími dôkazmi, neodstránilo by to selektívnu povahu predmetného opatrenia, keďže toto opatrenie využívajú len určité podniky, tiež v súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-501/00, Španielsko/Komisia
   (92). Pokiaľ ide o kategorizáciu opatrenia španielskymi orgánmi ako všeobecné opatrenie (93), keďže je prístupné každému podniku s daňovým domicilom v Španielsku, je dôležité pripomenúť tento rozsudok Súdneho dvora. Uvedená vec sa tiež týkala výnimky zo španielskej dane z príjmu právnických osôb, konkrétne opatrenia s názvom „odpočet za vývozné činnosti“. Španielske orgány tvrdili pred Súdnym dvorom, že táto schéma je prístupná každému podniku s daňovým domicilom v Španielsku. Súdny dvor však dospel k záveru, že daňový odpočet mohla „využiť len jedna kategória podnikov, a to podniky, ktoré majú vývozné činnosti a uskutočňujú určité investície, na ktoré sa vzťahuje predmetné opatrenie“ (94). Komisia dospela k záveru, že aj v predmetnom prípade má sporné opatrenie za cieľ zvýhodniť vývoz kapitálu zo Španielska s cieľom posilniť postavenie španielskych podnikov v zahraničí, a tým zlepšiť konkurencieschopnosť príjemcov schémy. |
| --- | --- |

(129)

Aj keby však boli argumenty predložené španielskymi orgánmi doplnené ďalšími dôkazmi, neodstránilo by to selektívnu povahu predmetného opatrenia, keďže toto opatrenie využívajú len určité podniky, tiež v súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-501/00, Španielsko/Komisia
   (92). Pokiaľ ide o kategorizáciu opatrenia španielskymi orgánmi ako všeobecné opatrenie (93), keďže je prístupné každému podniku s daňovým domicilom v Španielsku, je dôležité pripomenúť tento rozsudok Súdneho dvora. Uvedená vec sa tiež týkala výnimky zo španielskej dane z príjmu právnických osôb, konkrétne opatrenia s názvom „odpočet za vývozné činnosti“. Španielske orgány tvrdili pred Súdnym dvorom, že táto schéma je prístupná každému podniku s daňovým domicilom v Španielsku. Súdny dvor však dospel k záveru, že daňový odpočet mohla „využiť len jedna kategória podnikov, a to podniky, ktoré majú vývozné činnosti a uskutočňujú určité investície, na ktoré sa vzťahuje predmetné opatrenie“ (94). Komisia dospela k záveru, že aj v predmetnom prípade má sporné opatrenie za cieľ zvýhodniť vývoz kapitálu zo Španielska s cieľom posilniť postavenie španielskych podnikov v zahraničí, a tým zlepšiť konkurencieschopnosť príjemcov schémy.

| (130) | V súvislosti s tým je dôležité uviesť, že podľa Súdneho dvora, „na odôvodnenie sporných opatrení v súvislosti s ich povahou alebo systematikou daňovej úpravy, ku ktorej patria, nestačí tvrdiť, že slúžia na pomoc medzinárodného obchodného styku. Takýto cieľ síce predstavuje hospodársky účel, ale nie je preukázané, že tento účel zodpovedá celkovej logike daňovej sústavy. Preto okolnosť, že sporné opatrenia sledujú ciele obchodnej alebo priemyselnej politiky, akým je aj zvýšenie objemu medzinárodného obchodného styku podporou investícií v zahraničí, nepostačuje na to, aby boli automaticky vyňaté zo zaradenia medzi ‚pomoc‘ v zmysle článku 4 písm. c) UO (95).“ V aktuálnej veci španielske orgány jednoducho vyhlásili, že predmetné opatrenie je určené na podporu medzinárodného obchodu a konsolidáciu podnikov, bez dôkazu, že takéto opatrenie je odôvodnené logikou systému. Z hľadiska uvedeného Komisia potvrdzuje svoju analýzu, že predmetné opatrenie je selektívne. |
| --- | --- |

(130)

V súvislosti s tým je dôležité uviesť, že podľa Súdneho dvora, „na odôvodnenie sporných opatrení v súvislosti s ich povahou alebo systematikou daňovej úpravy, ku ktorej patria, nestačí tvrdiť, že slúžia na pomoc medzinárodného obchodného styku. Takýto cieľ síce predstavuje hospodársky účel, ale nie je preukázané, že tento účel zodpovedá celkovej logike daňovej sústavy. Preto okolnosť, že sporné opatrenia sledujú ciele obchodnej alebo priemyselnej politiky, akým je aj zvýšenie objemu medzinárodného obchodného styku podporou investícií v zahraničí, nepostačuje na to, aby boli automaticky vyňaté zo zaradenia medzi ‚pomoc‘ v zmysle článku 4 písm. c) UO (95).“ V aktuálnej veci španielske orgány jednoducho vyhlásili, že predmetné opatrenie je určené na podporu medzinárodného obchodu a konsolidáciu podnikov, bez dôkazu, že takéto opatrenie je odôvodnené logikou systému. Z hľadiska uvedeného Komisia potvrdzuje svoju analýzu, že predmetné opatrenie je selektívne.

D.2.   Reakcia na pripomienky k praxi Komisie

| (131) | Pokiaľ ide o odkaz na údajný inovačný výklad pojmu selektívnosť v predmetnom prípade, treba najprv zdôrazniť, že tento prístup je úplne v súlade s rozhodovacou praxou Komisie a judikatúrou Súdneho dvora, ako je uvedené v odôvodnení 92. Prístup v tejto konkrétnej veci sa neodchyľuje ani od rozhodnutia Komisie N 480/2007 (96), na ktoré sa odvolávajú španielske orgány. V uvedenom rozhodnutí sa v skutočnosti zohľadnila osobitná povaha sledovaného cieľa poukázaním (97) na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV (98). Sporné opatrenie v predmetnej veci nesleduje podobný cieľ. Okrem toho a na rozdiel od predmetnej veci sa v španielskom opatrení, ktoré sa riešilo v tomto predchádzajúcom rozhodnutí, nerozlišovalo medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými transakciami. |
| --- | --- |

(131)

Pokiaľ ide o odkaz na údajný inovačný výklad pojmu selektívnosť v predmetnom prípade, treba najprv zdôrazniť, že tento prístup je úplne v súlade s rozhodovacou praxou Komisie a judikatúrou Súdneho dvora, ako je uvedené v odôvodnení 92. Prístup v tejto konkrétnej veci sa neodchyľuje ani od rozhodnutia Komisie N 480/2007 (96), na ktoré sa odvolávajú španielske orgány. V uvedenom rozhodnutí sa v skutočnosti zohľadnila osobitná povaha sledovaného cieľa poukázaním (97) na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV (98). Sporné opatrenie v predmetnej veci nesleduje podobný cieľ. Okrem toho a na rozdiel od predmetnej veci sa v španielskom opatrení, ktoré sa riešilo v tomto predchádzajúcom rozhodnutí, nerozlišovalo medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými transakciami.

| (132) | Na záver, pokiaľ ide o výnimku zo systému dane z príjmu právnických osôb vyplývajúcu z vykonávania smerníc (99), napríklad smernice o materských a dcérskych spoločnostiach alebo smernice o cezhraničných výplatách úrokov a licenčných poplatkov, Komisia dospela k záveru, že situácia vyplývajúca z vykonávania týchto smerníc je úplne zlučiteľná s odôvodnením vypracovaným v tomto rozhodnutí. V nadväznosti na harmonizáciu v Spoločenstve by sa cezhraničné transakcie v Spoločenstve a v každom členskom štáte mali považovať za nachádzajúce sa v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. Komisia by chcela ďalej zdôrazniť, že Súd prvého stupňa uviedol, že (100): „za súčasného stavu práva Spoločenstva patria priame dane do pôsobnosti členských štátov, aj keď podľa ustálenej judikatúry musia pri tom členské štáty vykonávať svoje právomoci v súlade s týmto právom (pozri najmä rozsudok zo 14. septembra 1999, Gschwind, C-391/97, Zb. 1999, s. I-5451, bod 20) a nesmú teda v tejto súvislosti prijať žiadne opatrenie, ktoré môže byť štátnou pomocou nezlučiteľnou so spoločným trhom.“ |
| --- | --- |

(132)

Na záver, pokiaľ ide o výnimku zo systému dane z príjmu právnických osôb vyplývajúcu z vykonávania smerníc (99), napríklad smernice o materských a dcérskych spoločnostiach alebo smernice o cezhraničných výplatách úrokov a licenčných poplatkov, Komisia dospela k záveru, že situácia vyplývajúca z vykonávania týchto smerníc je úplne zlučiteľná s odôvodnením vypracovaným v tomto rozhodnutí. V nadväznosti na harmonizáciu v Spoločenstve by sa cezhraničné transakcie v Spoločenstve a v každom členskom štáte mali považovať za nachádzajúce sa v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. Komisia by chcela ďalej zdôrazniť, že Súd prvého stupňa uviedol, že (100): „za súčasného stavu práva Spoločenstva patria priame dane do pôsobnosti členských štátov, aj keď podľa ustálenej judikatúry musia pri tom členské štáty vykonávať svoje právomoci v súlade s týmto právom (pozri najmä rozsudok zo 14. septembra 1999, Gschwind, C-391/97, Zb. 1999, s. I-5451, bod 20) a nesmú teda v tejto súvislosti prijať žiadne opatrenie, ktoré môže byť štátnou pomocou nezlučiteľnou so spoločným trhom.“

D.3.   Reakcia na pripomienky k článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy

| (133) | Po prvé, ako sa už upozornilo, je potrebné pamätať, že hoci priame zdaňovanie patrí do pôsobnosti členských štátov, tieto musia vykonávať túto pôsobnosť v súlade s právom Spoločenstva (101) vrátane ustanovení zmluvy o štátnej pomoci. Inými slovami, článok 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by sa mal vykladať spôsobom zlučiteľným s pravidlami štátnej pomoci ustanovenými v zmluve vrátane pravidiel, ktorými sa Komisii udeľuje spôsobilosť kontroly v uvedenej oblasti. |
| --- | --- |

(133)

Po prvé, ako sa už upozornilo, je potrebné pamätať, že hoci priame zdaňovanie patrí do pôsobnosti členských štátov, tieto musia vykonávať túto pôsobnosť v súlade s právom Spoločenstva (101) vrátane ustanovení zmluvy o štátnej pomoci. Inými slovami, článok 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by sa mal vykladať spôsobom zlučiteľným s pravidlami štátnej pomoci ustanovenými v zmluve vrátane pravidiel, ktorými sa Komisii udeľuje spôsobilosť kontroly v uvedenej oblasti.

| (134) | Okrem toho, článok 58 zmluvy, na ktorý sa odvolávajú španielske orgány, je potrebné vnímať v spojitosti s článkom 56 Zmluvy o ES, ktorý zakazuje obmedzenia pohybu kapitálu medzi členskými štátmi. V článku 58 ods. 1 zmluvy sa v skutočnosti ustanovuje, že „ustanovenia článku 56 majú bez toho, aby boli dotknuté práva členských štátov: a) uplatňovať príslušné ustanovenia ich daňových zákonov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo podľa miesta, kde investovali kapitál“. |
| --- | --- |

(134)

Okrem toho, článok 58 zmluvy, na ktorý sa odvolávajú španielske orgány, je potrebné vnímať v spojitosti s článkom 56 Zmluvy o ES, ktorý zakazuje obmedzenia pohybu kapitálu medzi členskými štátmi. V článku 58 ods. 1 zmluvy sa v skutočnosti ustanovuje, že „ustanovenia článku 56 majú bez toho, aby boli dotknuté práva členských štátov: a) uplatňovať príslušné ustanovenia ich daňových zákonov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo podľa miesta, kde investovali kapitál“.

| (135) | Možnosť udelenú členským štátom v článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, a to uplatňovať príslušné ustanovenia svojich daňových právnych predpisov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo miesta, kde investovali kapitál, už potvrdil Súdny dvor. Podľa judikatúry pred nadobudnutím účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by vnútroštátne daňové predpisy, ktoré ustanovujú určité rozdiely založené najmä na bydlisku daňovníkov, mohli byť zlučiteľné s právom Spoločenstva za predpokladu, že by sa vzťahovali na situácie, ktoré nie sú objektívne porovnateľné (102), alebo by mohli byť odôvodnené primárnymi dôvodmi všeobecného záujmu, najmä pokiaľ ide o súdržnosť daňového systému (103). Ciele čisto hospodárskej povahy nemôžu v žiadnom prípade predstavovať primárny dôvod všeobecného záujmu odôvodňujúci obmedzenie základnej slobody zaručenej zmluvou (104). |
| --- | --- |

(135)

Možnosť udelenú členským štátom v článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, a to uplatňovať príslušné ustanovenia svojich daňových právnych predpisov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo miesta, kde investovali kapitál, už potvrdil Súdny dvor. Podľa judikatúry pred nadobudnutím účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by vnútroštátne daňové predpisy, ktoré ustanovujú určité rozdiely založené najmä na bydlisku daňovníkov, mohli byť zlučiteľné s právom Spoločenstva za predpokladu, že by sa vzťahovali na situácie, ktoré nie sú objektívne porovnateľné (102), alebo by mohli byť odôvodnené primárnymi dôvodmi všeobecného záujmu, najmä pokiaľ ide o súdržnosť daňového systému (103). Ciele čisto hospodárskej povahy nemôžu v žiadnom prípade predstavovať primárny dôvod všeobecného záujmu odôvodňujúci obmedzenie základnej slobody zaručenej zmluvou (104).

| (136) | Takisto pokiaľ ide o obdobie po nadobudnutí účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, Súdny dvor preskúmal možnú prítomnosť objektívne porovnateľných situácií, ktoré by mohli odôvodniť právnu úpravu obmedzujúcu voľný pohyb kapitálu. Pokiaľ ide o určitú daňovú právnu úpravu, ktorá má účinok odrádzania daňovníkov žijúcich v danom členskom štáte od investovania svojho kapitálu do podnikov usadených v inom členskom štáte a ktorá vytvorila obmedzujúci vplyv aj vo vzťahu k podnikom usadeným v iných členských štátoch v tom, že predstavuje prekážku pre ich získavanie kapitálu v predmetnom členskom štáte, Súdny dvor jednotne vynášal rozhodnutia, že takáto právna úprava nemôže byť odôvodnená odlišnosťou objektívneho stavu, ktorý potom pripúšťa rozdielne daňové zaobchádzanie v zmysle článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy (105). |
| --- | --- |

(136)

Takisto pokiaľ ide o obdobie po nadobudnutí účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, Súdny dvor preskúmal možnú prítomnosť objektívne porovnateľných situácií, ktoré by mohli odôvodniť právnu úpravu obmedzujúcu voľný pohyb kapitálu. Pokiaľ ide o určitú daňovú právnu úpravu, ktorá má účinok odrádzania daňovníkov žijúcich v danom členskom štáte od investovania svojho kapitálu do podnikov usadených v inom členskom štáte a ktorá vytvorila obmedzujúci vplyv aj vo vzťahu k podnikom usadeným v iných členských štátoch v tom, že predstavuje prekážku pre ich získavanie kapitálu v predmetnom členskom štáte, Súdny dvor jednotne vynášal rozhodnutia, že takáto právna úprava nemôže byť odôvodnená odlišnosťou objektívneho stavu, ktorý potom pripúšťa rozdielne daňové zaobchádzanie v zmysle článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy (105).

| (137) | V každom prípade treba pripomenúť, že v článku 58 ods. 3 zmluvy sa osobitne ustanovuje, že vnútroštátne ustanovenia, na ktoré poukazuje článok 58 ods. 1 písm. a), nesmú byť prostriedkom pre svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzovanie voľného pohybu kapitálu a platieb (106). |
| --- | --- |

(137)

V každom prípade treba pripomenúť, že v článku 58 ods. 3 zmluvy sa osobitne ustanovuje, že vnútroštátne ustanovenia, na ktoré poukazuje článok 58 ods. 1 písm. a), nesmú byť prostriedkom pre svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzovanie voľného pohybu kapitálu a platieb (106).

| (138) | Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že vnútroštátne nadobudnutia podielov a nadobudnutia podielov v podnikoch usadených v inom členskom štáte sú v tomto prípade z už poukázaných dôvodov v objektívne porovnateľnej situácii a že neexistujú primárne dôvody všeobecného záujmu, ktoré by mohli odôvodňovať rozdielne zdaňovanie daňovníkov vo vzťahu k miestu, kde je investovaný ich kapitál. |
| --- | --- |

(138)

Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že vnútroštátne nadobudnutia podielov a nadobudnutia podielov v podnikoch usadených v inom členskom štáte sú v tomto prípade z už poukázaných dôvodov v objektívne porovnateľnej situácii a že neexistujú primárne dôvody všeobecného záujmu, ktoré by mohli odôvodňovať rozdielne zdaňovanie daňovníkov vo vzťahu k miestu, kde je investovaný ich kapitál.

E.   Záver o posúdení sporného opatrenia

| (139) | Komisia dospela na základe všetkých uvedených dôvodov k záveru, že predmetné opatrenie, pokiaľ sa vzťahuje na nadobudnutia vnútri Spoločenstva, spĺňa všetky podmienky ustanovené v článku 87 ods. 1 zmluvy, a malo by sa preto považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(139)

Komisia dospela na základe všetkých uvedených dôvodov k záveru, že predmetné opatrenie, pokiaľ sa vzťahuje na nadobudnutia vnútri Spoločenstva, spĺňa všetky podmienky ustanovené v článku 87 ods. 1 zmluvy, a malo by sa preto považovať za štátnu pomoc.

F.   Zlučiteľnosť

| (140) | Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia dospela k záveru, že predmetná schéma pomoci nespĺňa požiadavky na žiadnu z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(140)

Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia dospela k záveru, že predmetná schéma pomoci nespĺňa požiadavky na žiadnu z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy.

| (141) | Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán predkladali počas konania argumenty na preukázanie toho, že výnimky ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy budú v predmetnom prípade uplatniteľné (107). Dve strany dospeli k záveru, že v predmetnom prípade nie je uplatniteľné žiadne z ustanovení článku 87 ods. 2 ani 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(141)

Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán predkladali počas konania argumenty na preukázanie toho, že výnimky ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy budú v predmetnom prípade uplatniteľné (107). Dve strany dospeli k záveru, že v predmetnom prípade nie je uplatniteľné žiadne z ustanovení článku 87 ods. 2 ani 3 zmluvy.

| (142) | Výnimky ustanovené v článku 87 ods. 2 zmluvy, týkajúce sa pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko, nie sú v tomto prípade uplatniteľné. |
| --- | --- |

(142)

Výnimky ustanovené v článku 87 ods. 2 zmluvy, týkajúce sa pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko, nie sú v tomto prípade uplatniteľné.

| (143) | Uplatniteľná nie je ani výnimka ustanovená v článku 87 ods. 3 písm. a), ktorou sa oprávňuje pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, keďže opatrenie nie je podmienené realizáciou žiadneho druhu činnosti v konkrétnych regiónoch (108). |
| --- | --- |

(143)

Uplatniteľná nie je ani výnimka ustanovená v článku 87 ods. 3 písm. a), ktorou sa oprávňuje pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, keďže opatrenie nie je podmienené realizáciou žiadneho druhu činnosti v konkrétnych regiónoch (108).

| (144) | Sporné opatrenie prijaté v roku 2001 nemožno považovať ani za opatrenie na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážnej poruchy fungovania hospodárstva Španielska, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. b). Jeho účelom nie je ani podpora kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. d). |
| --- | --- |

(144)

Sporné opatrenie prijaté v roku 2001 nemožno považovať ani za opatrenie na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážnej poruchy fungovania hospodárstva Španielska, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. b). Jeho účelom nie je ani podpora kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. d).

| (145) | Na záver, predmetné opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska článku 87 ods. 3 písm. c), v ktorom sa oprávňuje pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. V tejto súvislosti treba predovšetkým poznamenať, že predmetné opatrenie nespadá do žiadneho z rámcov alebo usmernení, ktoré vymedzujú podmienky pre považovanie určitých druhov pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(145)

Na záver, predmetné opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska článku 87 ods. 3 písm. c), v ktorom sa oprávňuje pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. V tejto súvislosti treba predovšetkým poznamenať, že predmetné opatrenie nespadá do žiadneho z rámcov alebo usmernení, ktoré vymedzujú podmienky pre považovanie určitých druhov pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom.

| (146) | Pokiaľ ide o argumenty uplatnené španielskymi orgánmi a tridsiatimi zainteresovanými stranami na základe Akčného plánu štátnej pomoci z roku 2005 (109), kde zastávajú názor, že určité opatrenia môžu byť zlučiteľné, ak primárne reagujú na zlyhanie trhu, Komisia uvádza, že údajné všeobecné ťažkosti pri realizácii cezhraničných fúzií nie je možné považovať za zlyhanie trhu. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o argumenty uplatnené španielskymi orgánmi a tridsiatimi zainteresovanými stranami na základe Akčného plánu štátnej pomoci z roku 2005 (109), kde zastávajú názor, že určité opatrenia môžu byť zlučiteľné, ak primárne reagujú na zlyhanie trhu, Komisia uvádza, že údajné všeobecné ťažkosti pri realizácii cezhraničných fúzií nie je možné považovať za zlyhanie trhu.

| (147) | Skutočnosť, že konkrétny podnik nemusí byť schopný vykonať určitý projekt alebo transakciu bez pomoci, neznamená nutne, že existuje zlyhanie trhu. Len ak by trhové sily samotné neboli schopné dosiahnuť účinný výsledok – t. j. ak sa nerealizuje všetok potenciálny zisk z transakcie – možno sa domnievať, že existuje zlyhanie trhu. |
| --- | --- |

(147)

Skutočnosť, že konkrétny podnik nemusí byť schopný vykonať určitý projekt alebo transakciu bez pomoci, neznamená nutne, že existuje zlyhanie trhu. Len ak by trhové sily samotné neboli schopné dosiahnuť účinný výsledok – t. j. ak sa nerealizuje všetok potenciálny zisk z transakcie – možno sa domnievať, že existuje zlyhanie trhu.

| (148) | Komisia nenamieta, že pri niektorých transakciách môžu byť náklady oveľa vyššie ako pri iných transakciách. Keďže však tieto náklady sú reálne náklady, ktoré presne odrážajú povahu posudzovaných projektov – t. j. náklady súvisiace s ich rozdielnou geografickou polohou alebo rozdielnym právnym prostredím, v ktorom sa majú realizovať – pre podniky je efektívne úplne zohľadňovať tieto náklady pri prijímaní rozhodnutí. Naopak, ak by sa tieto reálne náklady ignorovali alebo by sa kompenzovali štátnou pomocou, dosiahli by sa neefektívne výsledky. Rovnaký druh rozdielov v reálnych nákladoch vznikne aj pri porovnávaní rôznych transakcií v tej istej krajine, ako aj pri porovnávaní cezhraničných transakcií, a existencia týchto rozdielov neznamená, že by sa dosiahli neefektívne výsledky trhu. |
| --- | --- |

(148)

Komisia nenamieta, že pri niektorých transakciách môžu byť náklady oveľa vyššie ako pri iných transakciách. Keďže však tieto náklady sú reálne náklady, ktoré presne odrážajú povahu posudzovaných projektov – t. j. náklady súvisiace s ich rozdielnou geografickou polohou alebo rozdielnym právnym prostredím, v ktorom sa majú realizovať – pre podniky je efektívne úplne zohľadňovať tieto náklady pri prijímaní rozhodnutí. Naopak, ak by sa tieto reálne náklady ignorovali alebo by sa kompenzovali štátnou pomocou, dosiahli by sa neefektívne výsledky. Rovnaký druh rozdielov v reálnych nákladoch vznikne aj pri porovnávaní rôznych transakcií v tej istej krajine, ako aj pri porovnávaní cezhraničných transakcií, a existencia týchto rozdielov neznamená, že by sa dosiahli neefektívne výsledky trhu.

| (149) | Príklady poskytnuté španielskymi orgánmi o údajných zvýšených nákladoch na výkon medzinárodných transakcií v porovnaní s vnútroštátnymi transakciami úplne súvisia s reálnymi nákladmi na realizáciu transakcií, ktoré by mali účastníci trhu v plnej miere zohľadňovať, aby dosiahli efektívne výsledky. |
| --- | --- |

(149)

Príklady poskytnuté španielskymi orgánmi o údajných zvýšených nákladoch na výkon medzinárodných transakcií v porovnaní s vnútroštátnymi transakciami úplne súvisia s reálnymi nákladmi na realizáciu transakcií, ktoré by mali účastníci trhu v plnej miere zohľadňovať, aby dosiahli efektívne výsledky.

| (150) | Pre existenciu zlyhania trhu je predovšetkým potrebné, aby existovali externality (pozitívne vedľajšie vplyvy) vytvárané transakciami, alebo podstatné neúplné alebo asymetrické informácie vedúce k tomu, že sa neuskutočnia inak efektívne transakcie. Hoci tieto môžu byť teoreticky prítomné pri určitých transakciách, medzinárodných aj vnútroštátnych (napr. v rámci spoločných programov VaV), nie je možné považovať ich za prirodzenú súčasť všetkých medzinárodných transakcií, nie to ešte transakcií predmetného druhu. V tomto zmysle Komisia dospela k záveru, že nárok týkajúci sa zlyhania trhu nie je možné uznať. |
| --- | --- |

(150)

Pre existenciu zlyhania trhu je predovšetkým potrebné, aby existovali externality (pozitívne vedľajšie vplyvy) vytvárané transakciami, alebo podstatné neúplné alebo asymetrické informácie vedúce k tomu, že sa neuskutočnia inak efektívne transakcie. Hoci tieto môžu byť teoreticky prítomné pri určitých transakciách, medzinárodných aj vnútroštátnych (napr. v rámci spoločných programov VaV), nie je možné považovať ich za prirodzenú súčasť všetkých medzinárodných transakcií, nie to ešte transakcií predmetného druhu. V tomto zmysle Komisia dospela k záveru, že nárok týkajúci sa zlyhania trhu nie je možné uznať.

| (151) | Treba ďalej pripomenúť, že pri posudzovaní, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, Komisia porovnáva pozitívny vplyv opatrenia pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu s potenciálne negatívnymi vedľajšími účinkami, napríklad narušením obchodu a hospodárskej súťaže. Akčný plán štátnej pomoci, vychádzajúci z existujúcej praxe, oficiálne potvrdil trojkrokové „preverenie vyváženosti“. Prvé dva kroky sú zamerané na pozitívne vplyvy štátnej pomoci a tretí je zameraný na negatívne vplyvy a výslednú rovnováhu pozitívnych a negatívnych vplyvov. Štruktúra preverenia vyváženosti je nasledujúca:






  a) | posúdenie, či je pomoc zameraná na konkrétny cieľ spoločného záujmu (napr. rast, zamestnanosť, súdržnosť, životné prostredie alebo energetická bezpečnosť); |
| --- | --- | --- |

(151)

Treba ďalej pripomenúť, že pri posudzovaní, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, Komisia porovnáva pozitívny vplyv opatrenia pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu s potenciálne negatívnymi vedľajšími účinkami, napríklad narušením obchodu a hospodárskej súťaže. Akčný plán štátnej pomoci, vychádzajúci z existujúcej praxe, oficiálne potvrdil trojkrokové „preverenie vyváženosti“. Prvé dva kroky sú zamerané na pozitívne vplyvy štátnej pomoci a tretí je zameraný na negatívne vplyvy a výslednú rovnováhu pozitívnych a negatívnych vplyvov. Štruktúra preverenia vyváženosti je nasledujúca:

a)

posúdenie, či je pomoc zameraná na konkrétny cieľ spoločného záujmu (napr. rast, zamestnanosť, súdržnosť, životné prostredie alebo energetická bezpečnosť);

| b) | posúdenie, či je pomoc dobre navrhnutá na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, t. j. či navrhovaná pomoc je zameraná na zlyhanie trhu alebo iný cieľ. Na posúdenie tohto sa musí zistiť, či:






  i) | štátna pomoc predstavuje vhodný nástroj politiky; |
| --- | --- | --- |

b)

posúdenie, či je pomoc dobre navrhnutá na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, t. j. či navrhovaná pomoc je zameraná na zlyhanie trhu alebo iný cieľ. Na posúdenie tohto sa musí zistiť, či:

i)

štátna pomoc predstavuje vhodný nástroj politiky;

| ii) | pomoc má stimulačný vplyv, najmä ak mení správanie podnikov; |
| --- | --- |

ii)

pomoc má stimulačný vplyv, najmä ak mení správanie podnikov;

| iii) | opatrenie je úmerné, t. j. či rovnaká zmena správania by sa mohla dosiahnuť s menšou pomocou; |
| --- | --- |

iii)

opatrenie je úmerné, t. j. či rovnaká zmena správania by sa mohla dosiahnuť s menšou pomocou;

| c) | posúdenie, či narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod sú obmedzené, aby celková bilancia bola pozitívna. |
| --- | --- |

c)

posúdenie, či narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod sú obmedzené, aby celková bilancia bola pozitívna.

| (152) | Najprv je potrebné posúdiť, či cieľ pomoci možno skutočne považovať za cieľ v spoločnom záujme. V danom prípade, napriek údajnému cieľu podpory integrácie jednotného trhu, cieľ sledovaný touto pomocou nie je jasne definovaný, keďže ide nad rámec integrácie trhu prostredníctvom podpory expanzie španielskych podnikov, najmä na európskom trhu. |
| --- | --- |

(152)

Najprv je potrebné posúdiť, či cieľ pomoci možno skutočne považovať za cieľ v spoločnom záujme. V danom prípade, napriek údajnému cieľu podpory integrácie jednotného trhu, cieľ sledovaný touto pomocou nie je jasne definovaný, keďže ide nad rámec integrácie trhu prostredníctvom podpory expanzie španielskych podnikov, najmä na európskom trhu.

| (153) | Druhý krok vyžaduje posúdenie, či pomoc je správne navrhnutá na dosiahnutie konkrétneho cieľa spoločného záujmu. Presnejšie, štátna pomoc musí zmeniť správanie podniku, ktorý je príjemcom pomoci, tak, že sa podieľa na činnostiach, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktorý by nerealizoval bez pomoci alebo by ho realizoval obmedzene alebo iným spôsobom. Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán nepredložili konkrétne argumenty preukazujúce pravdepodobnosť, že by sa dosiahol takýto stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(153)

Druhý krok vyžaduje posúdenie, či pomoc je správne navrhnutá na dosiahnutie konkrétneho cieľa spoločného záujmu. Presnejšie, štátna pomoc musí zmeniť správanie podniku, ktorý je príjemcom pomoci, tak, že sa podieľa na činnostiach, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktorý by nerealizoval bez pomoci alebo by ho realizoval obmedzene alebo iným spôsobom. Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán nepredložili konkrétne argumenty preukazujúce pravdepodobnosť, že by sa dosiahol takýto stimulačný účinok.

| (154) | Tretia otázka sa zameriava na negatívne účinky štátnej pomoci. Pomoc poskytnutá konkrétnemu podniku alebo hospodárskemu odvetviu, aj keby bola dobre navrhnutá na riešenie cieľa spoločného záujmu, môže viesť k vážnym narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi. V tomto zmysle tridsať zainteresovaných strán zastáva názor, že schéma pomoci nemá vplyv na podmienky hospodárskej súťaže podnikov podliehajúcich dani z príjmu právnických osôb v Španielsku, keďže finančný vplyv článku 12 ods. 5 bude zanedbateľný. Ako sa však už uviedlo v odôvodneniach 101 a nasl., existujú vážne náznaky, že vplyv článku 12 ods. 5 vôbec nie je zanedbateľný. Okrem toho, keďže sa schéma pomoci vzťahuje len na zahraničné transakcie, zjavne má vplyv na účinok sústredenia narušenia hospodárskej súťaže na zahraničných trhoch. |
| --- | --- |

(154)

Tretia otázka sa zameriava na negatívne účinky štátnej pomoci. Pomoc poskytnutá konkrétnemu podniku alebo hospodárskemu odvetviu, aj keby bola dobre navrhnutá na riešenie cieľa spoločného záujmu, môže viesť k vážnym narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi. V tomto zmysle tridsať zainteresovaných strán zastáva názor, že schéma pomoci nemá vplyv na podmienky hospodárskej súťaže podnikov podliehajúcich dani z príjmu právnických osôb v Španielsku, keďže finančný vplyv článku 12 ods. 5 bude zanedbateľný. Ako sa však už uviedlo v odôvodneniach 101 a nasl., existujú vážne náznaky, že vplyv článku 12 ods. 5 vôbec nie je zanedbateľný. Okrem toho, keďže sa schéma pomoci vzťahuje len na zahraničné transakcie, zjavne má vplyv na účinok sústredenia narušenia hospodárskej súťaže na zahraničných trhoch.

| (155) | Posledným krokom analýzy zlučiteľnosti je vyhodnotiť, či prípadné pozitívne účinky prevažujú nad negatívnymi účinkami. Ako sa už uviedlo, v tomto prípade španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán nepreukázali existenciu konkrétneho cieľa vedúceho k zjavným pozitívnym účinkom. Vo všeobecnosti zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS spĺňa cieľ Spoločenstva podporovať cezhraničné transakcie, bez toho, aby vykonali hodnotenie potenciálnych a skutočných negatívnych vplyvov predmetného opatrenia. V každom prípade aj pri predpoklade, že pozitívnym účinkom opatrenia je podporovať cezhraničné transakcie odstránením prekážok pre takéto transakcie, Komisia dospela k záveru, že pozitívne účinky opatrenia neprevažujú nad jeho negatívnymi účinkami, najmä z toho dôvodu, že rozsah pôsobnosti opatrenia je nepresný a nediferencovaný. |
| --- | --- |

(155)

Posledným krokom analýzy zlučiteľnosti je vyhodnotiť, či prípadné pozitívne účinky prevažujú nad negatívnymi účinkami. Ako sa už uviedlo, v tomto prípade španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán nepreukázali existenciu konkrétneho cieľa vedúceho k zjavným pozitívnym účinkom. Vo všeobecnosti zastávajú názor, že článok 12 ods. 5 TRLIS spĺňa cieľ Spoločenstva podporovať cezhraničné transakcie, bez toho, aby vykonali hodnotenie potenciálnych a skutočných negatívnych vplyvov predmetného opatrenia. V každom prípade aj pri predpoklade, že pozitívnym účinkom opatrenia je podporovať cezhraničné transakcie odstránením prekážok pre takéto transakcie, Komisia dospela k záveru, že pozitívne účinky opatrenia neprevažujú nad jeho negatívnymi účinkami, najmä z toho dôvodu, že rozsah pôsobnosti opatrenia je nepresný a nediferencovaný.

| (156) | Na záver, Komisia dospela k záveru, najmä pokiaľ ide o analýzu v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c), že daňové výhody poskytnuté na základe predmetného opatrenia nesúvisia s investíciami, tvorbou pracovných miest ani konkrétnymi projektmi. Tieto výhody jednoducho oslobodzujú príslušné podniky od poplatkov, ktoré tieto podniky za bežných okolností znášajú, a musia sa preto považovať za prevádzkovú pomoc. Prevádzková pomoc vo všeobecnosti nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 3 písm. c), pretože narúša podmienky hospodárskej súťaže v oblastiach, v ktorých je poskytovaná, pričom už na základe svojej podstaty je nespôsobilá na dosiahnutie ktoréhokoľvek z cieľov stanovených v danom ustanovení (110). V súlade so štandardnou praxou Komisie nie je takúto pomoc možné považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, keďže neuľahčuje rozvoj žiadnych činností alebo hospodárskych oblastí, ani nie je časovo obmedzená, degresívna alebo úmerná k tomu, čo je nutné na nápravu konkrétneho hospodárskeho znevýhodnenia príslušných oblastí. Výsledok „preverenia vyváženosti“ potvrdzuje túto analýzu. |
| --- | --- |

(156)

Na záver, Komisia dospela k záveru, najmä pokiaľ ide o analýzu v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c), že daňové výhody poskytnuté na základe predmetného opatrenia nesúvisia s investíciami, tvorbou pracovných miest ani konkrétnymi projektmi. Tieto výhody jednoducho oslobodzujú príslušné podniky od poplatkov, ktoré tieto podniky za bežných okolností znášajú, a musia sa preto považovať za prevádzkovú pomoc. Prevádzková pomoc vo všeobecnosti nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 3 písm. c), pretože narúša podmienky hospodárskej súťaže v oblastiach, v ktorých je poskytovaná, pričom už na základe svojej podstaty je nespôsobilá na dosiahnutie ktoréhokoľvek z cieľov stanovených v danom ustanovení (110). V súlade so štandardnou praxou Komisie nie je takúto pomoc možné považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, keďže neuľahčuje rozvoj žiadnych činností alebo hospodárskych oblastí, ani nie je časovo obmedzená, degresívna alebo úmerná k tomu, čo je nutné na nápravu konkrétneho hospodárskeho znevýhodnenia príslušných oblastí. Výsledok „preverenia vyváženosti“ potvrdzuje túto analýzu.

| (157) | Z hľadiska uvedeného sa musí dospieť k záveru, že predmetná schéma pomoci v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva, nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(157)

Z hľadiska uvedeného sa musí dospieť k záveru, že predmetná schéma pomoci v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva, nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

G.   Vrátenie pomoci

| (158) | Predmetné opatrenie bolo zavedené bez toho, aby bolo vopred notifikované Komisii v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Toto opatrenie preto v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva, predstavuje neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(158)

Predmetné opatrenie bolo zavedené bez toho, aby bolo vopred notifikované Komisii v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Toto opatrenie preto v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva, predstavuje neoprávnenú pomoc.

| (159) | Ak sa zistí, že protiprávne poskytnutá štátna pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom, dôsledkom takéhoto zistenia je, že treba od prijímateľov žiadať jej vrátenie v zmysle článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (111). Vrátením tejto pomoci by sa mala obnoviť v čo najrozsiahlejšej miere konkurenčné postavenie, ktoré existovalo pred jej poskytnutím. Argumenty uplatnené španielskymi orgánmi alebo tridsiatimi zainteresovanými stranami nedokázali oprávnenosť všeobecného odchýlenia sa od tejto základnej zásady. |
| --- | --- |

(159)

Ak sa zistí, že protiprávne poskytnutá štátna pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom, dôsledkom takéhoto zistenia je, že treba od prijímateľov žiadať jej vrátenie v zmysle článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (111). Vrátením tejto pomoci by sa mala obnoviť v čo najrozsiahlejšej miere konkurenčné postavenie, ktoré existovalo pred jej poskytnutím. Argumenty uplatnené španielskymi orgánmi alebo tridsiatimi zainteresovanými stranami nedokázali oprávnenosť všeobecného odchýlenia sa od tejto základnej zásady.

| (160) | V článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa však ustanovuje, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva“. Podľa jurisdikcie Európskeho súdneho dvora a rozhodovacej praxe Komisie je rozhodnutie o požiadavke na vrátenie porušením všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ak v dôsledku opatrení Komisie mal prijímateľ pomoci oprávnené očakávania, že pomoc bola poskytnutá v súlade s právom Spoločenstva (112). |
| --- | --- |

(160)

V článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa však ustanovuje, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva“. Podľa jurisdikcie Európskeho súdneho dvora a rozhodovacej praxe Komisie je rozhodnutie o požiadavke na vrátenie porušením všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ak v dôsledku opatrení Komisie mal prijímateľ pomoci oprávnené očakávania, že pomoc bola poskytnutá v súlade s právom Spoločenstva (112).

| (161) | Súdny dvor v rozsudku vo veci Forum 187
   (113) uviedol, že „právo odvolávať sa na princíp oprávneného očakávania sa vzťahuje na každú dotknutú osobu v situácii, keď inštitúcia Spoločenstva spôsobila vznik dôvodných očakávaní. Nikto však nemôže poukazovať na porušenie tejto zásady, pokiaľ neexistujú presné uistenia, ktoré mal poskytnúť správny orgán. Podobne, ak je obozretný a uvážlivý hospodársky subjekt schopný predvídať, že Spoločenstvo prijme opatrenie, ktoré vzhľadom na svoju povahu môže poškodiť jeho záujmy, nemôže sa domáhať uplatňovania uvedeného princípu, keď sa uvedené opatrenie prijme.“ |
| --- | --- |

(161)

Súdny dvor v rozsudku vo veci Forum 187
   (113) uviedol, že „právo odvolávať sa na princíp oprávneného očakávania sa vzťahuje na každú dotknutú osobu v situácii, keď inštitúcia Spoločenstva spôsobila vznik dôvodných očakávaní. Nikto však nemôže poukazovať na porušenie tejto zásady, pokiaľ neexistujú presné uistenia, ktoré mal poskytnúť správny orgán. Podobne, ak je obozretný a uvážlivý hospodársky subjekt schopný predvídať, že Spoločenstvo prijme opatrenie, ktoré vzhľadom na svoju povahu môže poškodiť jeho záujmy, nemôže sa domáhať uplatňovania uvedeného princípu, keď sa uvedené opatrenie prijme.“

| (162) | Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán sa primárne odvolávali na existenciu oprávneného očakávania vychádzajúcej, po prvé, z určitých odpovedí Komisie na písomné parlamentné otázky a, po druhé, z údajnej podobnosti schémy pomoci s predchádzajúcimi opatreniami, ktoré boli Komisiou vyhlásené za zlučiteľné. Po tretie, španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán zastávajú názor, že princíp oprávneného očakávania znamená, že Komisia nemôže žiadať vrátenie už realizovaných odpočtov ani žiadnych zostávajúcich odpočtov počas obdobia maximálne 20 rokov ustanoveného v TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán sa primárne odvolávali na existenciu oprávneného očakávania vychádzajúcej, po prvé, z určitých odpovedí Komisie na písomné parlamentné otázky a, po druhé, z údajnej podobnosti schémy pomoci s predchádzajúcimi opatreniami, ktoré boli Komisiou vyhlásené za zlučiteľné. Po tretie, španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán zastávajú názor, že princíp oprávneného očakávania znamená, že Komisia nemôže žiadať vrátenie už realizovaných odpočtov ani žiadnych zostávajúcich odpočtov počas obdobia maximálne 20 rokov ustanoveného v TRLIS.

| (163) | Pokiaľ ide o údajnú podobnosť schémy pomoci s ostatnými opatreniami, pri ktorých sa dospelo k záveru, že nepredstavujú štátnu pomoc, Komisia dospela k záveru, že schéma pomoci je podstatne rozdielna v porovnaní s opatreniami posudzovanými Komisiou v jej rozhodnutí z roku 1984, týkajúcom sa belgických koordinačných centier (114). Predmetné opatrenie má rozdielny rozsah pôsobnosti, keďže sa netýka činností vnútri skupiny, ako vo veci belgických koordinačných centier. Predmetné opatrenie má ďalej rozdielnu štruktúru, ktorá je príčinou jeho selektívnosti, najmä z dôvodu, že sa vzťahuje len na transakcie týkajúce sa cudzích krajín. |
| --- | --- |

(163)

Pokiaľ ide o údajnú podobnosť schémy pomoci s ostatnými opatreniami, pri ktorých sa dospelo k záveru, že nepredstavujú štátnu pomoc, Komisia dospela k záveru, že schéma pomoci je podstatne rozdielna v porovnaní s opatreniami posudzovanými Komisiou v jej rozhodnutí z roku 1984, týkajúcom sa belgických koordinačných centier (114). Predmetné opatrenie má rozdielny rozsah pôsobnosti, keďže sa netýka činností vnútri skupiny, ako vo veci belgických koordinačných centier. Predmetné opatrenie má ďalej rozdielnu štruktúru, ktorá je príčinou jeho selektívnosti, najmä z dôvodu, že sa vzťahuje len na transakcie týkajúce sa cudzích krajín.

| (164) | Pokiaľ ide o vplyv vyhlásení Komisie na oprávnené očakávania príjemcov, Komisia dospela k záveru, že by sa malo rozlišovať medzi dvoma obdobiami: a) obdobie od nadobudnutia účinnosti opatrenia 1. januára 2002 do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku 21. decembra 2007; a b) obdobie po uverejnení rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku. |
| --- | --- |

(164)

Pokiaľ ide o vplyv vyhlásení Komisie na oprávnené očakávania príjemcov, Komisia dospela k záveru, že by sa malo rozlišovať medzi dvoma obdobiami: a) obdobie od nadobudnutia účinnosti opatrenia 1. januára 2002 do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku 21. decembra 2007; a b) obdobie po uverejnení rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku.

| (165) | Pokiaľ ide o prvé obdobie, Komisia potvrdzuje svoje odpovede na parlamentné otázky pána Erika Mejiera a pani Sharon Bowles, týkajúce sa možnej povahy predmetného opatrenia ako štátnej pomoci. Presnejšie, v odpovedi na parlamentnú otázku poslanca Európskeho parlamentu pána Erika Meijera dňa 19. januára 2006 člen Komisie odpovedal v mene Komisie takto: „Komisia nemôže potvrdiť, že vysoké ponuky španielskych podnikov sú spôsobené daňovými zákonmi Španielska, ktoré umožňujú podnikom odpisovať goodwill rýchlejšie ako ich francúzskym alebo talianskym protistranám. Komisia však môže potvrdiť, že takéto vnútroštátne právne predpisy nespadajú do rozsahu pôsobnosti uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, keďže predstavujú skôr všeobecné pravidlá odpisovania vzťahujúce sa na všetky podniky v Španielsku“ (115). Dňa 17. februára 2006 v odpovedi na parlamentnú otázku pani Sharon Bowles, poslankyne Európskeho parlamentu, člen Komisie odpovedal v mene Komisie takto: „Podľa informácií, ktoré máme v súčasnosti, sa však Komisii zdá, že španielske pravidlá (zdaňovania) týkajúce sa odpisovania ‚goodwillu‘ sa vzťahujú na všetky podniky v Španielsku nezávisle od ich veľkosti, odvetvia, právnej formy, alebo či sú v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, keďže predstavujú všeobecné pravidlá odpisovania. Preto sa zdá, že nepatria do rozsahu pôsobnosti uplatňovania pravidiel štátnej pomoci“ (116). |
| --- | --- |

(165)

Pokiaľ ide o prvé obdobie, Komisia potvrdzuje svoje odpovede na parlamentné otázky pána Erika Mejiera a pani Sharon Bowles, týkajúce sa možnej povahy predmetného opatrenia ako štátnej pomoci. Presnejšie, v odpovedi na parlamentnú otázku poslanca Európskeho parlamentu pána Erika Meijera dňa 19. januára 2006 člen Komisie odpovedal v mene Komisie takto: „Komisia nemôže potvrdiť, že vysoké ponuky španielskych podnikov sú spôsobené daňovými zákonmi Španielska, ktoré umožňujú podnikom odpisovať goodwill rýchlejšie ako ich francúzskym alebo talianskym protistranám. Komisia však môže potvrdiť, že takéto vnútroštátne právne predpisy nespadajú do rozsahu pôsobnosti uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, keďže predstavujú skôr všeobecné pravidlá odpisovania vzťahujúce sa na všetky podniky v Španielsku“ (115). Dňa 17. februára 2006 v odpovedi na parlamentnú otázku pani Sharon Bowles, poslankyne Európskeho parlamentu, člen Komisie odpovedal v mene Komisie takto: „Podľa informácií, ktoré máme v súčasnosti, sa však Komisii zdá, že španielske pravidlá (zdaňovania) týkajúce sa odpisovania ‚goodwillu‘ sa vzťahujú na všetky podniky v Španielsku nezávisle od ich veľkosti, odvetvia, právnej formy, alebo či sú v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, keďže predstavujú všeobecné pravidlá odpisovania. Preto sa zdá, že nepatria do rozsahu pôsobnosti uplatňovania pravidiel štátnej pomoci“ (116).

| (166) | Komisia týmito vyjadreniami pre Parlament poskytla konkrétne, bezpodmienečné a jednotné uistenia takej povahy, že príjemcovia predmetného opatrenia mali dôvodnú nádej, že schéma odpisovania goodwillu je oprávnená v tom zmysle, že nespadá do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci (117) a že akékoľvek výhody vyplývajúce z nej preto nemôžu byť podrobené následnému konaniu týkajúcemu sa vrátenia pomoci. Hoci tieto vyhlásenia neviedli k formálnemu rozhodnutiu Komisie, v ktorom by sa stanovilo, že schéma odpisovania nepredstavuje štátnu pomoc, ich účinok bol rovnocenný z hľadiska vzniku oprávneného očakávania, najmä vzhľadom na skutočnosť, že v tomto prípade sa dodržiavali uplatniteľné postupy zabezpečujúce dodržiavanie zásady kolegiálnosti. Keďže pojem štátnej pomoci je objektívny (118) a Komisia nemá žiadnu právomoc konať podľa vlastného uváženia, pokiaľ ide o jeho výklad – na rozdiel od posudzovania zlučiteľnosti – každé presné a bezpodmienečné vyjadrenie v mene Komisie v tom zmysle, že vnútroštátne opatrenie sa nepovažuje za štátnu pomoc, sa bude prirodzene chápať ako znak toho, že opatrenie sa od začiatku (t. j. aj pred predmetným vyjadrením) netýka pomoci. Každý podnik, ktorý v minulosti nemal istotu, či bude v budúcnosti podliehať podľa pravidiel štátnej pomoci vráteniu výhod, ktoré získal na základe schémy odpisovania goodwillu, vyplývajúcich z transakcií realizovaných pred týmito výrokmi Komisie, mohol potom dospieť k záveru, že takáto neistota je nedôvodná, keďže nebolo možné očakávať, že prejaví v tomto ohľade väčšiu starostlivosť ako Komisia. Za týchto konkrétnych okolností a berúc do úvahy, že právo Spoločenstva nevyžaduje preukázanie príčinnej súvislosti medzi uisteniami inštitúcie Spoločenstva a správaním občanov alebo podnikov, ktorých sa takéto uistenie týka (119), každý starostlivý podnikateľ mohol primerane očakávať, že Komisia následne neuloží spätné vymáhanie pomoci (120), pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sama predtým kategorizovala vo vyjadrení pre inú inštitúciu Spoločenstva ako nepredstavujúce pomoc, bez ohľadu na to, kedy bola uzatvorená transakcia, pre ktorú plynie prospech z opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(166)

Komisia týmito vyjadreniami pre Parlament poskytla konkrétne, bezpodmienečné a jednotné uistenia takej povahy, že príjemcovia predmetného opatrenia mali dôvodnú nádej, že schéma odpisovania goodwillu je oprávnená v tom zmysle, že nespadá do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci (117) a že akékoľvek výhody vyplývajúce z nej preto nemôžu byť podrobené následnému konaniu týkajúcemu sa vrátenia pomoci. Hoci tieto vyhlásenia neviedli k formálnemu rozhodnutiu Komisie, v ktorom by sa stanovilo, že schéma odpisovania nepredstavuje štátnu pomoc, ich účinok bol rovnocenný z hľadiska vzniku oprávneného očakávania, najmä vzhľadom na skutočnosť, že v tomto prípade sa dodržiavali uplatniteľné postupy zabezpečujúce dodržiavanie zásady kolegiálnosti. Keďže pojem štátnej pomoci je objektívny (118) a Komisia nemá žiadnu právomoc konať podľa vlastného uváženia, pokiaľ ide o jeho výklad – na rozdiel od posudzovania zlučiteľnosti – každé presné a bezpodmienečné vyjadrenie v mene Komisie v tom zmysle, že vnútroštátne opatrenie sa nepovažuje za štátnu pomoc, sa bude prirodzene chápať ako znak toho, že opatrenie sa od začiatku (t. j. aj pred predmetným vyjadrením) netýka pomoci. Každý podnik, ktorý v minulosti nemal istotu, či bude v budúcnosti podliehať podľa pravidiel štátnej pomoci vráteniu výhod, ktoré získal na základe schémy odpisovania goodwillu, vyplývajúcich z transakcií realizovaných pred týmito výrokmi Komisie, mohol potom dospieť k záveru, že takáto neistota je nedôvodná, keďže nebolo možné očakávať, že prejaví v tomto ohľade väčšiu starostlivosť ako Komisia. Za týchto konkrétnych okolností a berúc do úvahy, že právo Spoločenstva nevyžaduje preukázanie príčinnej súvislosti medzi uisteniami inštitúcie Spoločenstva a správaním občanov alebo podnikov, ktorých sa takéto uistenie týka (119), každý starostlivý podnikateľ mohol primerane očakávať, že Komisia následne neuloží spätné vymáhanie pomoci (120), pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sama predtým kategorizovala vo vyjadrení pre inú inštitúciu Spoločenstva ako nepredstavujúce pomoc, bez ohľadu na to, kedy bola uzatvorená transakcia, pre ktorú plynie prospech z opatrenia pomoci.

| (167) | Komisia preto dospela k záveru, že príjemcovia sporného opatrenia mali oprávnené očakávanie, že sa nebude vyžadovať vrátenie pomoci, a preto sa nevyžaduje ani vrátenie fiškálnej pomoci poskytnutej v súvislosti s podielmi priamo alebo nepriamo vlastnenými španielskou nadobúdajúcou spoločnosťou v zahraničnom podniku pred dátumom uverejnenia (121) rozhodnutia Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v Úradnom vestníku Európskej únie tým príjemcom, ktorí mohli potom požívať výhody predmetného opatrenia. Od dátumu začatia formálneho zisťovania a v súlade so svojou praxou (122) Komisia dospela k záveru, že každý obozretný obchodník mal prihliadať na pochybnosti, ktoré vyjadrila, pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(167)

Komisia preto dospela k záveru, že príjemcovia sporného opatrenia mali oprávnené očakávanie, že sa nebude vyžadovať vrátenie pomoci, a preto sa nevyžaduje ani vrátenie fiškálnej pomoci poskytnutej v súvislosti s podielmi priamo alebo nepriamo vlastnenými španielskou nadobúdajúcou spoločnosťou v zahraničnom podniku pred dátumom uverejnenia (121) rozhodnutia Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v Úradnom vestníku Európskej únie tým príjemcom, ktorí mohli potom požívať výhody predmetného opatrenia. Od dátumu začatia formálneho zisťovania a v súlade so svojou praxou (122) Komisia dospela k záveru, že každý obozretný obchodník mal prihliadať na pochybnosti, ktoré vyjadrila, pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetného opatrenia.

| (168) | Komisia dospela tiež k záveru, že títo príjemcovia by mali naďalej využívať výhody predmetného opatrenia až do konca doby odpisovania ustanovenej opatrením. Komisia uznáva, že transakcie sa plánovali a investície realizovali v primeranom a oprávnenom očakávaní určitého stupňa kontinuity hospodárskych podmienok vrátane predmetného opatrenia. Preto v súlade s predchádzajúcou judikatúrou Súdneho dvora a praxou Komisie (123) a pri absencii primárneho všeobecného záujmu (124) Komisia dospela k záveru, že príjemcom by malo byť povolené naďalej využívať výhody predmetného opatrenia počas celej doby odpisovania ustanovenej v článku 12 ods. 5 TRLIS. |
| --- | --- |

(168)

Komisia dospela tiež k záveru, že títo príjemcovia by mali naďalej využívať výhody predmetného opatrenia až do konca doby odpisovania ustanovenej opatrením. Komisia uznáva, že transakcie sa plánovali a investície realizovali v primeranom a oprávnenom očakávaní určitého stupňa kontinuity hospodárskych podmienok vrátane predmetného opatrenia. Preto v súlade s predchádzajúcou judikatúrou Súdneho dvora a praxou Komisie (123) a pri absencii primárneho všeobecného záujmu (124) Komisia dospela k záveru, že príjemcom by malo byť povolené naďalej využívať výhody predmetného opatrenia počas celej doby odpisovania ustanovenej v článku 12 ods. 5 TRLIS.

| (169) | Komisia ďalej dospela k záveru, že pre podniky, ktoré už nadobudli v dlhodobejšej perspektíve práva v zahraničných spoločnostiach a ktoré nevlastnili tieto práva počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka k dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania, by sa malo stanoviť primerané prechodné obdobie. Komisia preto dospela k záveru, že aj pre podniky, ktoré splnili všetky ostatné príslušné podmienky ustanovené v článku 12 ods. 5 TRLIS (pozri odôvodnenie 21) do 21. decembra 2007, okrem podmienky, aby vlastnili svoje podiely počas neprerušeného obdobia aspoň jedného roka, by mal tiež plynúť prospech z oprávneného očakávania, ak vlastnili tieto práva počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka do 21. decembra 2008. |
| --- | --- |

(169)

Komisia ďalej dospela k záveru, že pre podniky, ktoré už nadobudli v dlhodobejšej perspektíve práva v zahraničných spoločnostiach a ktoré nevlastnili tieto práva počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka k dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania, by sa malo stanoviť primerané prechodné obdobie. Komisia preto dospela k záveru, že aj pre podniky, ktoré splnili všetky ostatné príslušné podmienky ustanovené v článku 12 ods. 5 TRLIS (pozri odôvodnenie 21) do 21. decembra 2007, okrem podmienky, aby vlastnili svoje podiely počas neprerušeného obdobia aspoň jedného roka, by mal tiež plynúť prospech z oprávneného očakávania, ak vlastnili tieto práva počas neprerušeného obdobia najmenej jedného roka do 21. decembra 2008.

| (170) | Na druhej strane v prípadoch, ak španielska nadobúdajúca spoločnosťou nevlastnila práva priamo alebo nepriamo do obdobia po 21. decembri 2007, od tohto príjemcu sa bude vyžadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci, s výnimkou prípadu, keď, po prvé, španielska nadobúdajúca spoločnosť sa pred 21. decembrom 2007 neodvolateľne zaviazala vlastniť takéto práva; po druhé, zmluva obsahovala odkladaciu podmienku súvisiacu so skutočnosťou, že predmetná transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom; a po tretie, transakcia bola notifikovaná pred 21. decembrom 2007. Po uverejnení rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku fakticky nie je možné tvrdiť, že by obozretný obchodník mohol nepredpokladať prijatie opatrenia Spoločenstva, ktoré by mohlo mať vplyv na jeho záujmy, akým je predmetné rozhodnutie. Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že vrátenie sa bude požadovať vo vzťahu ku všetkým prípadom, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti odôvodnení 167 a 169 tohto rozhodnutia. Komisia dospela tiež k záveru, že predmetné opatrenie nepredstavuje pomoc, ak v čase, keď príjemcovia využívali výhody, boli splnené všetky podmienky ustanovené v právnych predpisoch prijatých v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 994/1998 a uplatniteľné v čase, keď sa uplatňoval daňový odpočet. |
| --- | --- |

(170)

Na druhej strane v prípadoch, ak španielska nadobúdajúca spoločnosťou nevlastnila práva priamo alebo nepriamo do obdobia po 21. decembri 2007, od tohto príjemcu sa bude vyžadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci, s výnimkou prípadu, keď, po prvé, španielska nadobúdajúca spoločnosť sa pred 21. decembrom 2007 neodvolateľne zaviazala vlastniť takéto práva; po druhé, zmluva obsahovala odkladaciu podmienku súvisiacu so skutočnosťou, že predmetná transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom; a po tretie, transakcia bola notifikovaná pred 21. decembrom 2007. Po uverejnení rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku fakticky nie je možné tvrdiť, že by obozretný obchodník mohol nepredpokladať prijatie opatrenia Spoločenstva, ktoré by mohlo mať vplyv na jeho záujmy, akým je predmetné rozhodnutie. Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že vrátenie sa bude požadovať vo vzťahu ku všetkým prípadom, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti odôvodnení 167 a 169 tohto rozhodnutia. Komisia dospela tiež k záveru, že predmetné opatrenie nepredstavuje pomoc, ak v čase, keď príjemcovia využívali výhody, boli splnené všetky podmienky ustanovené v právnych predpisoch prijatých v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 994/1998 a uplatniteľné v čase, keď sa uplatňoval daňový odpočet.

| (171) | Na základe uvedených úvah presná výška pomoci pre daného príjemcu v danom roku zodpovedá čistej diskontovanej hodnote zníženia daňového zaťaženia poskytnutého odpísaním podľa článku 12 ods. 5 TRLIS. Preto je podmienená sadzbou dane z príjmu právnických osôb v príslušných rokoch a uplatniteľnou diskontnou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- |

(171)

Na základe uvedených úvah presná výška pomoci pre daného príjemcu v danom roku zodpovedá čistej diskontovanej hodnote zníženia daňového zaťaženia poskytnutého odpísaním podľa článku 12 ods. 5 TRLIS. Preto je podmienená sadzbou dane z príjmu právnických osôb v príslušných rokoch a uplatniteľnou diskontnou úrokovou sadzbou.

| (172) | Pre práva v zahraničných spoločnostiach, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v odôvodneniach 167 a 169, nominálna hodnota pomoci za daný rok a daného príjemcu zodpovedá daňovej úľave poskytnutej na základe uplatnenia článku 12 ods. 5 TRLIS. |
| --- | --- |

(172)

Pre práva v zahraničných spoločnostiach, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v odôvodneniach 167 a 169, nominálna hodnota pomoci za daný rok a daného príjemcu zodpovedá daňovej úľave poskytnutej na základe uplatnenia článku 12 ods. 5 TRLIS.

| (173) | Diskontovaná hodnota sa počíta uplatnením úrokovej sadzby na nominálnu hodnotu v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004, zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 271/2008. |
| --- | --- |

(173)

Diskontovaná hodnota sa počíta uplatnením úrokovej sadzby na nominálnu hodnotu v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004, zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 271/2008.

| (174) | Pri výpočte daňového zaťaženia príjemcov v prípade bez neoprávneného opatrenia pomoci musia španielske orgány vychádzať z transakcií, ktoré boli vykonané v období pred uverejnením rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku, ako sa už uviedlo. Nie je možné tvrdiť, že v prípade, ak by tieto protiprávne výhody neexistovali, príjemcovia by štruktúrovali svoje transakcie inak, aby znížili daňové zaťaženie. Ako sa jednoznačne uvádza v rozsudku Súdneho dvora vo veci Unicredito
   (125), tieto hypotetické úvahy nie je možné zohľadniť na účel výpočtu pomoci. |
| --- | --- |

(174)

Pri výpočte daňového zaťaženia príjemcov v prípade bez neoprávneného opatrenia pomoci musia španielske orgány vychádzať z transakcií, ktoré boli vykonané v období pred uverejnením rozhodnutia o začatí konania v úradnom vestníku, ako sa už uviedlo. Nie je možné tvrdiť, že v prípade, ak by tieto protiprávne výhody neexistovali, príjemcovia by štruktúrovali svoje transakcie inak, aby znížili daňové zaťaženie. Ako sa jednoznačne uvádza v rozsudku Súdneho dvora vo veci Unicredito
   (125), tieto hypotetické úvahy nie je možné zohľadniť na účel výpočtu pomoci.

VII.   ZÁVER

| (175) | Komisia dospela k záveru, že z hľadiska uvedenej judikatúry a osobitostí danej veci predstavuje článok 12 ods. 5 TRLIS schému štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva. Komisia tiež rozhodla, že predmetné opatrenie, ktoré bolo uplatnené v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy, predstavuje neoprávnenú schému pomoci v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva. Vzhľadom na prítomnosť oprávnených očakávaní až do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania Komisia výnimočne upúšťa od požadovania vrátenia daňových úľav vyplývajúcich z uplatňovania schémy pomoci pre pomoc súvisiacu s podielmi priamo alebo nepriamo vlastnenými španielskou nadobúdajúcou spoločnosťou v zahraničnom podniku pred dátumom uverejnenia rozhodnutia Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 v Úradnom vestníku Európskej únie, okrem prípadov, ak, po prvé, nadobúdajúca španielska spoločnosť sa pred 21. decembrom 2007 neodvolateľne zaviazala vlastniť takéto práva; po druhé, zmluva obsahovala odkladaciu podmienku súvisiacu so skutočnosťou, že predmetná transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom, a po tretie, transakcia bola notifikovaná pred 21. decembrom 2007. |
| --- | --- |

(175)

Komisia dospela k záveru, že z hľadiska uvedenej judikatúry a osobitostí danej veci predstavuje článok 12 ods. 5 TRLIS schému štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva. Komisia tiež rozhodla, že predmetné opatrenie, ktoré bolo uplatnené v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy, predstavuje neoprávnenú schému pomoci v rozsahu, v akom sa týka nadobudnutí vnútri Spoločenstva. Vzhľadom na prítomnosť oprávnených očakávaní až do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania Komisia výnimočne upúšťa od požadovania vrátenia daňových úľav vyplývajúcich z uplatňovania schémy pomoci pre pomoc súvisiacu s podielmi priamo alebo nepriamo vlastnenými španielskou nadobúdajúcou spoločnosťou v zahraničnom podniku pred dátumom uverejnenia rozhodnutia Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 v Úradnom vestníku Európskej únie, okrem prípadov, ak, po prvé, nadobúdajúca španielska spoločnosť sa pred 21. decembrom 2007 neodvolateľne zaviazala vlastniť takéto práva; po druhé, zmluva obsahovala odkladaciu podmienku súvisiacu so skutočnosťou, že predmetná transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom, a po tretie, transakcia bola notifikovaná pred 21. decembrom 2007.

| (176) | Komisia ponecháva konanie, ktoré začalo 10. októbra 2007, otvorené vo vzťahu k transakciám mimo Spoločenstva s ohľadom na nové skutočnosti, ktoré sa španielske orgány zaviazali predložiť, |
| --- | --- |

(176)

Komisia ponecháva konanie, ktoré začalo 10. októbra 2007, otvorené vo vzťahu k transakciám mimo Spoločenstva s ohľadom na nové skutočnosti, ktoré sa španielske orgány zaviazali predložiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Schéma pomoci vykonávaná Španielskom podľa článku 12 ods. 5 kráľovského dekrétu č. 4/2004 z 5. marca 2004, ktorým sa konsolidujú zmeny a doplnenia španielskeho zákona o dani z príjmu právnických osôb, ktorú Španielske kráľovstvo neoprávnene zaviedlo v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy, nie je zlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ide o pomoc poskytnutú príjemcom v súvislosti s nadobudnutiami vnútri Spoločenstva.

2.   Daňové úľavy využívané príjemcami v súvislosti s nadobudnutiami vnútri Spoločenstva na základe článku 12 ods. 5 TRLIS, ktoré súvisia s právami priamo alebo nepriamo vlastnenými v zahraničných spoločnostiach spĺňajúcich príslušné podmienky schémy pomoci do 21. decembra 2007, s výnimkou podmienky, aby svoje podiely vlastnili počas neprerušeného obdobia aspoň jedného roka, sa však môžu naďalej uplatňovať počas celej doby odpisovania ustanovenej schémou pomoci.

3.   Daňové úľavy využívané príjemcami v súvislosti s nadobudnutiami vnútri Spoločenstva na základe článku 12 ods. 5 TRLIS, ktoré súvisia s nezrušiteľným záväzkom vlastniť takéto práva prevzatým pred 21. decembrom 2007, pričom zmluva obsahuje odkladaciu podmienku spojenú so skutočnosťou, že predmetná transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom, a rozhodnutie a transakcia boli notifikované pred 21. decembrom 2007, sa môžu naďalej uplatňovať počas celej doby odpisovania ustanovenej schémou pomoci za časť práv vlastnenú k dátumu zrušenia odkladacej podmienky.

Článok 2

Daňová úľava poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc za predpokladu, že v čase poskytnutia spĺňala podmienky ustanovené v právnych predpisoch prijatých v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 994/98 a uplatniteľných v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

Článok 3

Daňová úľava poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 1, ktorá v čase poskytnutia spĺňala podmienky ustanovené v právnych predpisoch prijatých v súlade s článkom 1 nariadenia (ES) č. 994/98, alebo na základe akejkoľvek inej schémy pomoci, ktorá bola v tom čase účinná, je zlučiteľná so spoločným trhom do výšky maximálnej intenzity pomoci uplatniteľnej pre daný druh pomoci.

Článok 4

1.   Španielsko bude požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci zodpovedajúcej daňovej úľave podľa schémy uvedenej v článku 1 ods. 1 od príjemcov, ktorých práva v zahraničných spoločnostiach nadobudnuté v súvislosti s nadobudnutiami vnútri Spoločenstva, nespĺňajú podmienky uvedené v článku 1 ods. 2.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky za obdobie od dátumu, ku ktorému boli sprístupnené príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú ako zložený úrok v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004, zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 271/2008.

4.   Španielsko s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia zruší všetky zostávajúce daňové úľavy poskytnuté na základe schémy uvedenej v článku 1 ods. 1, s výnimkou úľavy prislúchajúcej právam v zahraničných spoločnostiach, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 1 ods. 2.

Článok 5

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1 sa požaduje bezodkladne a účinne.

2.   Španielsko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 6

1.   Španielsko predloží Komisii do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia nasledujúce informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe schémy; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe schémy;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má vrátiť každý príjemca; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má vrátiť každý príjemca;

| c) | podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení s cieľom dodržať ustanovenia tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení s cieľom dodržať ustanovenia tohto rozhodnutia;

| d) | dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Španielsko informuje Komisiu o pokroku vnútroštátnych opatrení prijatých s cieľom vykonať toto rozhodnutie až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne predloží informácie týkajúce sa už prijatých a plánovaných opatrení s cieľom dodržať ustanovenia tohto rozhodnutia. Okrem toho poskytne podrobné informácie o sume pomoci a úrokoch, ktoré príjemcovia už vrátili.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 28. októbra 2009

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 311, 21.12.2007, s. 21.

1

(2)  Uverejnené v španielskom úradnom vestníku z 11. 3. 2004.

2

úradnom vestníku

(3)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

3

(4)  Pozri: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

5

(6)  Zákon č. 4/2008 z 23. decembra 2008, ktorým sa zaviedli zmeny a doplnenia viacerých ustanovení daňových zákonov.

6

(7)  Pozri články 46 a 39 Obchodného zákonníka z roku 1885.

7

(8)  Výsledok uplatňovania zákona č. 16/2007 zo 4. júla 2007 o reforme a prispôsobovaní práva obchodných spoločností v oblasti účtovníctva na účely jeho medzinárodnej harmonizácie v súlade s právnymi predpismi Európskej únie.

8

(9)  Pozri článok 21 ods. 1 písm. a) TRLIS.

9

(10)  Pozri článok 21 ods. 1 písm. b) TRLIS.

10

(11)  Pozri článok 21 ods. 1 písm. c) bod 1) TRLIS.

11

(12)  Pozri článok 21 ods. 1 písm. c) bod 2 TRLIS.

12

(13)  Na základe súčasných právnych predpisov je toto ustanovenie číslované ako článok 12 ods. 6 TRLIS.

13

(14)  Ako sa výslovne uvádza v druhom odseku článku 12 ods. 5: „Odpočet tohto rozdielu je podľa možnosti zlučiteľný s ustanoveniami uvedenými v odseku 3 tohto článku.“

14

(15)  Pozri rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach 6/69 a 11/69 Komisia/Francúzsko, Zb. 1969, s. 523. Pozri aj bod 18 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3).

15

Komisia

Francúzsko

(16)  Pozri odôvodnenie 7.

16

(17)  Pozri odôvodnenie 8.

17

(18)  Španielske orgány poukázali na článok 194 kráľovského dekrétu č. 1564/1989 z 22.12.1989.

18

(19)  Španielske orgány poukázali na uznesenie ICAC (Institute of Accounting and Auditing) č. 3, BOICAC, 27.11.1996.

19

(20)  Pozri rozhodnutie Komisie z 22. septembra 2004, N 354/04, Írsko, režim pre účasť podniku (Ú. v. EÚ C 131, 28.5.2005, s. 10).

20

(21)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3.

21

(22)  Pozri odôvodnenie 12.

22

(23)  Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-233/04, Holandsko/Komisia, Zb. 2008, s. II-591.

23

Holandsko/Komisia

(24)  Pozri rozhodnutie Komisie zo 14. februára 2008, N 480/07, zníženie príjmov z určitého nehmotného majetku (Ú. v. EÚ C 80, 1.4.2008, s. 1).

24

(25)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Zb. 2001, s. I-8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 49.

26

(27)  Ú. v. EÚ L 7, 13.1.2004, s. 41.

27

(28)  V súlade s článkom 89 ods. 3 TRLIS.

28

(29)  Pozri list španielskych orgánov z 5. decembra 2007 Komisii, s. 35, uvedený v odôvodnení 7.

29

(30)  Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 1.

30

(31)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1.

31

(32)  Pripomienky španielskych orgánov boli doručené 5. decembra 2007, pričom členské štáty museli uplatniť smernicu 2005/56/ES do 15. decembra 2007.

32

(33)  Pozri odôvodnenia v nariadení Rady (ES) č. 1435/2003 z 22. júla 2003 o stanovách európskeho družstva (SCE) (Ú. v. EÚ L 207, 18.8.2003, s. 1) a v stanovisku Hospodárskeho a sociálneho výboru z 28. apríla 2004, KOM(2003) 703 v konečnom znení – 2003/2077(COD).

33

(34)  Ako sa uvádza na strane 8 listu španielskych orgánov z 30. júna 2008 – pozri odôvodnenie 9.

34

(35)  S odvolaním sa na hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 12).

35

(36)  Pozri rozhodnutia Komisie z 10. júna 2005, Český Telecom; z 10. januára 2005, O2; z 23. mája 2006, Quebec, GIC, BAA; z 15. septembra 2004, Abbey National; a z 26. marca 2007, ScottishPower, dostupné na webovej stráne http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

2

(37)  Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009, KOM(2005) 107 v konečnom znení (Ú. v. EÚ L 1, 4.1.2003, s. 1).

37

(38)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-348/03, Koninklijke Friesland Foods/Komisia, Zb. 2007, s. II-101.

38

Koninklijke Friesland Foods

Komisia

(39)  Písomné otázky E-4431/05 a E-4772/05.

39

(40)  Napríklad rozhodnutie Komisie z 30. júla 2004 vo veci N 354/04, Írsko, režim pre účasť podniku (Ú. v. EÚ C 131, 28.5.2005, s. 11) a rozhodnutie Komisie z 13. júla 2006 vo veci C4/07 (ex N 465/06), Groepsrentebox (Ú. v. EÚ C 66, 22.3.2007, s. 30).

40

(41)  Pozri rozhodnutie Komisie č. 2001/168/ESUO z 31. októbra 2000 o zákonoch o dani z príjmu právnických osôb v Španielsku (Ú. v. ES L 60, 1.3.2001, s. 57).

41

(42)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C 501/00, Španielsko/Komisia, Zb. 2004, s. I-6717.

42

Španielsko

Komisia

(43)  Pozri oddiel II.1. písm. b) odsek ff) správy Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov, ktorá je k dispozícii na webovej stránke http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.

43

(44)  Pozri rozhodnutie Komisie 82/364/EHS zo 17. mája 1982 o subvencovaní úrokových sadzieb pre úvery za vývoz z Francúzska do Grécka po pristúpení tejto krajiny do Európskeho hospodárskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 159, 10.6.1982, s. 44), najmä časť IV, ktorá sa týka vecí 6/69 a 11/69, Komisia/Francúzsko.

44

Komisia

Francúzsko

(45)  Pozri uznesenie ICAC č. 3 z novembra 1996, BOICAC 27.

45

(46)  Pozri poznámku pod čiarou č. 42.

46

(47)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21.

47

(48)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-143/99, Adria-Wien, pozri poznámku pod čiarou č. 25, odsek 41; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-308/01, GIL Insurance, Zb. 2004, s. I-4777, odsek 68; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-172/03, Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, odsek 40; a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-88/03, Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, odsek 54

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugalsko

Komisia

(49)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-88/03, Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, odsek 54

49

Portugalsko

Komisia

(50)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora vo veci C-56/93, Belgicko/Komisia, Zb. 1996, s. I-723, odsek 79; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-241/94, Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, odsek 20; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, odsek 25; a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-409/00, Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-10901, odsek 46

50

Belgicko

Francúzsko

Komisia

Belgicko

Komisia

Španielsko

Komisia

(51)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora vo veci C-66/02, Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-10901, odsek 101 Pozri aj rozhodnutie Komisie z 8. júla 2009 o schéme Groepsrentebox (C 4/07 – ex N 465/06), zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, najmä odôvodnenie 75 a nasledujúce.

51

Taliansko

Komisia

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21.

52

(53)  Pozri poznámku pod čiarou č. 52, rozhodnutie o schéme Groepsrentebox, najmä odôvodnenia 83 a nasledujúce.

53

(54)  Pozri okrem iného rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-308/00, Salzgitter/Komisia, Zb. 2004, s. II-1933, odsek 82

54

Salzgitter

Komisia

(55)  Pozri dokument SEK(2007) 268, 21.2.2007.

55

(56)  Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 22, smernica, ktorá nadobudla účinnosť 10. novembra 2001.

56

(57)  Ú. v. ES L 294, 10.11.2001 s 1, nariadenie, ktoré nadobudlo účinnosť 8. októbra 2004.

57

(58)  Pätnásteho decembra 2007, v súlade s článkom 19 smernice o práve obchodných spoločností.

58

(59)  Dostupné na webovej stránke http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html.

59

(60)  Neuplatňovanie smernice o cezhraničných fúziách, práva menšinových akcionárov, práva veriteľov, pracovné právo, vnútroštátna ochranná známka, miestni partneri, systém regulácie, hospodárske spolupôsobenie, politické, strategické a komerčné faktory.

60

(61)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-411/03, SEVIC Systems, Zb. 2005, s. I-10805, odseky 23 – 31.

61

SEVIC Systems

(62)  Rozsudok vo veci C-411/03, SEVIC Systems, už citovaný, odsek 23

62

SEVIC Systems

(63)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-184/97, BP Chemicals Ltd/Komisia, Zb. 2000, s. II-3145, odsek 55; pozri aj rozsudok Súdneho dvora vo veciach C-134/91 a C-135/91, Kerafina, odsek 20 a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-225/91, Matra SA/Komisia, odsek 41

63

BP Chemicals Ltd

Komisia

Kerafina

Matra SA

Komisia

(64)  V súlade s článkom 42 Obchodného zákonníka z roku 1885.

64

(65)  Pozri článok 42 ods. 1 Obchodného zákonníka z roku 1885.

65

(66)  Podniky, ktoré emitovali cenné papiere povolené na obchodovanie na regulovanom trhu ktoréhokoľvek členského štátu v zmysle článku 1 ods. 13 smernice Rady 93/22/EHS, v súlade s článkom 4 smernice.

66

(67)  Článok 194 kráľovského dekrétu č. 1564/1989 z 22. decembra 1989, ktorým sa schvaľuje revidovaný zákon o verejných spoločnostiach s ručením obmedzeným.

67

(68)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

68

(69)  V súlade s článkom 89 ods. 3 TRLIS.

69

(70)  V súlade s článkom 11 ods. 4 TRLIS.

70

(71)  V súlade s TRLIS, zmeneným a doplneným zákonom č. 35/2006, sadzba dane z príjmu právnických osôb použitá na výpočet bola 35 % od roku 2002 do roku 2006, 32,5 % v roku 2007 a po tomto termíne 30 %.

71

(72)  Ôsme dodatočné ustanovenie, zákon č. 35/2006 z 28. novembra o dani z príjmu fyzických osôb a čiastočná zmena a doplnenie zákonov o dani z príjmu právnických osôb, dani z príjmu nerezidentov a dani z čistého majetku fyzických osôb, úradný vestník č. 285, 29. 11. 2006.

72

(73)  Pozri vec C-88/03, Portugalsko/Komisia, odsek 81, citovanú v poznámke pod čiarou č. 49; pozri rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-227/01, Territorio foral de Álava a i., zatiaľ neuverejnený, odsek 179, a rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-230/01, Territorio foral de Álava a i., zatiaľ neuverejnený, odsek 190

73

Portugalsko

Komisia

Territorio foral de Álava a i.

Territorio foral de Álava a i.

(74)  V súlade s článkom 89 ods. 3 písm. a) bodom 1) TRLIS.

74

(75)  Pozri články 89, 21 a 22 TRLIS.

75

(76)  Ako sa výslovne uvádza v článku 12 ods. 5 druhom pododseku: „odpočítanie tohto rozdielu (t. j. článok 12 ods. 5 TRLIS) bude podľa potreby zlučiteľné so stratami zo zníženia hodnoty majetku uvedenými v odseku 3 tohto článku.“

76

(77)  Pozri najmä odôvodnenie 48.

77

(78)  Zákon o dani z príjmu právnických osôb č. 43/1995, ktorý bol zrušený kráľovským dekrétom č. 4/2004.

78

(79)  Vymedzená španielskymi orgánmi v dôvodovej správe k zákonu č. 43/1995 takto: „Zásada konkurencieschopnosti vyžaduje, aby systém dane z príjmu právnických osôb podporoval opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti a bol s nimi v súlade..., a vyžaduje aj stimuly, aby sa stal viac medzinárodný, a tým dal podnet na rast vývozu v záujme dosiahnutia súladu s touto zásadou.“

79

(80)  Pozri okrem iného rozhodnutie Komisie z 22. marca 2006 o priamych daňových stimuloch v prospech vývozne orientovaných investícií (Ú. v. EÚ C 302, 14.12.2007, s. 3), odôvodnenie 51.

80

(81)  Pozri odsek 127 rozsudku citovaného v poznámke pod čiarou č. 42.

81

(82)  Pozri rozhodnutie Komisie z 8. júla 2009 vo veci C-2/07, Groepsrentebox, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, najmä odôvodnenie 107.

82

(83)  Pozri e-mail: španielskych orgánov zo 16. júna 2009, citovaný v odôvodnení 13.

83

(84)  Pozri najmä stranu 6 listu španielskych orgánov z 22. apríla 2009 (A- 9531), citovaného v odôvodnení 9.

84

(85)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a i., Zb. 2006, s. I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze a i.

(86)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21. Pozri osobitne body 9 a 10 oznámenia Komisie.

86

(87)  Pozri poznámku pod čiarou č. 42, odseky 139 – 143.

87

(88)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-214/95, Vlaams Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

88

Vlaams Gewest

Komisia

(89)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-222/04, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 85.

89

(90)  Pozri odôvodnenie 12.

90

(91)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

91

(92)  Pozri poznámku pod čiarou č. 42.

92

(93)  Pozri, najmä, odôvodnenia 31 a 44.

93

(94)  Pozri, najmä, odsek 120 rozsudku.

94

(95)  Pozri poznámku pod čiarou č. 42, odsek 124

95

(96)  Pozri poznámku pod čiarou č. 24 a odôvodnenie 44.

96

(97)  Pozri rozhodnutie Komisie zo 14. februára 2008, vec N 480/07, už citované v poznámke pod čiarou č. 24.

97

(98)  SEK(2006) 1515, KOM/2006/0728 v konečnom znení, oddiel 1.2.

98

(99)  Pozri odôvodnenie 47.

99

(100)  Pozri odsek 123 rozsudku Súdneho dvora vo veci C-501/00, citovaného v poznámke pod čiarou č. 42.

100

(101)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-80/94, Wielockx, Zb. 1995, s. I-2493, odsek 16; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-264/96, ICI/Colmer (HMIT), Zb. 1998, s. I-4695, odsek 19, a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-311/97, Royal Bank of Scotland, Zb. 1999, s. I-2651, odsek 19

101

Wielockx

ICI

Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora vo veci C-279/93, Schumacker, Zb. 1995, s. I-225.

102

Schumacker

(103)  Pozri rozsudky Súdneho dvora vo veci C-204/90, Bachmann/Belgický štát, Zb. 1992, s. I-249 a vec C-300/90, Komisia/Belgicko, Zb. 1992, s. I-305.

103

Bachmann/Belgický štát,

Komisia

Belgicko

(104)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-120/95, Decker/Caisse de Maladie des Employés Privés, Zb. 1998, s. I-1831, odsek 39; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-158/96, Kohll/Union des Caisses de Maladie, Zb. 1998, s. I-1931, odsek 41, a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-35/98, Verkooijen, už citovaný; odsek 48.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés,

Kohll

Union des Caisses de Maladie,

Verkooijen

(105)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-315/02, Lenz, Zb. 2004, s. I-7063; rozsudok Súdneho dvora vo veci C-319/02, Manninen, Zb. 2004, s. I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-35/98, Verkooijen, už citovaný, odsek 44

106

Verkooijen

(107)  Pozri odôvodnenie 56 a nasledujúce.

107

(108)  Pozri iné príklady z predchádzajúcej praxe Komisie, napríklad rozhodnutie 2004/76/ES z 13. mája 2003 o schéme pomoci poskytnutej Francúzskom hlavným sídlam a logistickým centrám (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 1), odôvodnenie 73, pozri aj pre podobné úvahy rozhodnutie Komisie 2003/515/ES zo 17. februára 2003 o štátnej pomoci realizovanej Holandskom v oblasti medzinárodných finančných činností (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52), odôvodnenie 105, rozhodnutie Komisie 2004/77/ES z 24. júna 2003 o schéme pomoci uplatnenej Belgickom – režim zdaňovania zahraničných vývozných spoločností zo Spojených štátov (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 14), odôvodnenie 70.

108

(109)  Pozri poznámku pod čiarou č. 37.

109

(110)  Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-211/05, Taliansko/Komisia, zatiaľ neuverejnený, odsek 173; pozri aj rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-459/93, Siemens/Komisia, Zb. 1995, s. II-1675, odsek 48

110

Taliansko

Komisia

Siemens

Komisia

(111)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

111

(112)  Pozri rozhodnutia uvedené v poznámke pod čiarou č. 108.

112

(113)  Rozsudok Súdneho dvora vo veciach C-182/03 a C-217/03, Forum 187 ASBL, Zb. 2006, s. I-5479, odsek 147 Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-506/03, Nemecko/Komisia, zatiaľ neuverejnený, odsek 58, a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-265/85, Van den Bergh en Jurgens BV/Komisia, Zb. 1987, s. 1155, odsek 44.

113

Forum 187 ASBL

Nemecko

Komisia

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisia

(114)  Rozhodnutie Komisie SG(84) D/6421 zo 16. mája 1984.

114

(115)  Písomná otázka E-4431/05.

115

(116)  Písomná otázka E-4772/05.

116

(117)  Pokiaľ ide o princíp oprávneného očakávania, pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci Van den Bergh en Jurgens BV/Komisia, už citovaný, odsek 44; rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach C-182/03 a C-217/03 Forum 187 ASBL/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479, odsek 147, a rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-290/97 Mehibas Dordtselaan/Komisia, Zb. 2000, s. II-15, odsek 59

117

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisia

Forum 187 ASBL

Komisia

Mehibas Dordtselaan

Komisia

(118)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-487/06 P, British Aggregates/Komisia, odseky 111 – 114 a 185 a 186; rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-98/00, Linde/Komisia, odsek 33

118

British Aggregates/Komisia,

Linde

Komisia

(119)  T. j. nie je potrebné dokazovať, že sa fyzická alebo právnická osoba podieľala na činnostiach, ktoré by inak asi nevykonávala, spoliehajúc sa na predmetné uistenie.

119

(120)  Pozri obdobne rozhodnutie Komisie zo 17. februára 2003 o belgických koordinačných centrách (2003/757/ES) a rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006, GIE Fiscaux (C46/2004).

120

(121)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

121

(122)  Pozri okrem iného rozhodnutie Komisie 2007/375/ES zo 7. februára 2007 o oslobodení od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo pri výrobe oxidu hlinitého v Gardanne, v regióne Shannon a na Sardínii, ktoré uplatňujú Francúzsko, Írsko a Taliansko v uvedenom poradí (Ú. v. EÚ L 147, 8.6.2007, s. 29), a rozhodnutie Komisie z 24. júna 2003 o schéme pomoci uplatňovanej Belgickom, už citované, odôvodnenie 79.

122

(123)  Pozri rozhodnutie Komisie 2003/755/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci uplatňovanej Belgickom pre koordinačné centrá usadené v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25) a rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Forum 187 ASBL, odseky 162 a 163.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Pozri rozsudok vo veci Forum 187, už citovaný, odsek 149; pozri aj rozsudok Súdneho dvora vo veci 74/74, CNTA/Komisia, Zb. 1975, s. 533, odsek 44

124

Forum 187

CNTA

Komisia

(125)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-148/04, Unicredito Italiano Spa/Agenzia delle Entrate, Zb. 2005, s. I-11137, odseky 117 – 119.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

PRÍLOHA

Zoznam zainteresovaných strán, ktoré predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a nepožiadali o anonymitu

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---