# Uradni list L 37/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.037.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 37 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5411. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.037.slv

Uradni list

Evropske unije

L 37

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5411. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacije o datumu podpisa Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 118/2011 z dne 10. februarja 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske | 2 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 119/2011 z dne 10. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 16 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/91/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o odobritvi laboratorija v Republiki Koreji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 656)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o uvedbi vprašalnika za prvo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 657)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk in veterinarskih enot v Traces
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 701)

   (
  1
  ) | 25 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Informacije o datumu podpisa Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 118/2011 z dne 10. februarja 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske

2

Uredba Komisije (EU) št. 119/2011 z dne 10. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

16

SKLEPI

2011/91/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o odobritvi laboratorija v Republiki Koreji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 656)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 656)

1

18

2011/92/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o uvedbi vprašalnika za prvo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 657)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 657)

1

19

2011/93/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk in veterinarskih enot v Traces
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 701)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 701)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/1

---

Informacije o datumu podpisa Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju

Evropska unija in vlada Republike Sejšeli sta Protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, podpisali 18. januarja 2011 v Bruslju.

Protokol se zato na podlagi člena 13 Protokola začasno uporablja od 18. januarja 2011.

---

UREDBE

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 118/2011

z dne 10. februarja 2011

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, (2) („obvestilo o začetku“) napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, (2) („obvestilo o začetku“) napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Protidampinški postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. aprila 2010 vložila družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. aprila 2010 vložila družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka postopka.

1.2   Strani v postopku

| (3) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Tajskem, predstavnike zadevne države, znane uvoznike in znane uporabnike uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Tajskem, predstavnike zadevne države, znane uvoznike in znane uporabnike uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (4) | Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v roku iz obvestila o začetku, in sicer pritožniku, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanemu proizvajalcu izvozniku na Tajskem, predstavnikom zadevne države, znanim uvoznikom in znanim uporabnikom. Vsem stranem, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v roku iz obvestila o začetku, in sicer pritožniku, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanemu proizvajalcu izvozniku na Tajskem, predstavnikom zadevne države, znanim uvoznikom in znanim uporabnikom. Vsem stranem, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Odgovore na vprašalnike in druge pripombe so poslali en proizvajalec izvoznik iz Tajske, proizvajalec Unije, ki se je pritožil, pet nepovezanih uvoznikov in trgovcev (vključno z enim, ki je tudi proizvajalec Unije) ter en uporabnik. |
| --- | --- |

(5)

Odgovore na vprašalnike in druge pripombe so poslali en proizvajalec izvoznik iz Tajske, proizvajalec Unije, ki se je pritožil, pet nepovezanih uvoznikov in trgovcev (vključno z enim, ki je tudi proizvajalec Unije) ter en uporabnik.

| (6) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalca Unije:






  — | družbe Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalca Unije:

—

družbe Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija;

| (b) | proizvajalca izvoznika na Tajskem:






  — | družbe Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tajska („TSI“); |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalca izvoznika na Tajskem:

—

družbe Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tajska („TSI“);

| (c) | družb, povezanih s proizvajalcem izvoznikom na Tajskem:






  — | družbe Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong; |
| --- | --- | --- |

(c)

družb, povezanih s proizvajalcem izvoznikom na Tajskem:

—

družbe Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong;

| (d) | uvoznikov v Uniji:






  — | družbe Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italija, |
| --- | --- | --- |

(d)

uvoznikov v Uniji:

—

družbe Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italija,

| — | družbe Rendol enterprises, Reilingen, Nemčija, |
| --- | --- |

—

družbe Rendol enterprises, Reilingen, Nemčija,

| — | družbe Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija (tudi proizvajalec Unije), |
| --- | --- |

—

družbe Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija (tudi proizvajalec Unije),

| — | družbe Winter Company Spain S.A., Španija. |
| --- | --- |

—

družbe Winter Company Spain S.A., Španija.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (7) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obdobje preiskave škode“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obdobje preiskave škode“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (8) | Zadevni izdelek zajema obročne mehanizme za vezavo, ki sestojijo iz vsaj dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, katere skupaj drži jeklen ovitek; lahko se jih odpira s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo, s poreklom iz Tajske („zadevni izdelek“) in se trenutno uvršča v oznako KN ex 8305 10 00. Področje te preiskave ne zajema vzvodnih mehanizmov za mape, ki spadajo v isto oznako KN. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni izdelek zajema obročne mehanizme za vezavo, ki sestojijo iz vsaj dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, katere skupaj drži jeklen ovitek; lahko se jih odpira s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo, s poreklom iz Tajske („zadevni izdelek“) in se trenutno uvršča v oznako KN ex 8305 10 00. Področje te preiskave ne zajema vzvodnih mehanizmov za mape, ki spadajo v isto oznako KN.

| (9) | Obročni mehanizem za vezavo se uporablja za vlaganje različnih vrst dokumentov ali papirjev. Med drugim ga uporabljajo proizvajalci map z obročnim mehanizmom, tehničnih priročnikov, albumov za fotografije in znamke, katalogov in brošur. |
| --- | --- |

(9)

Obročni mehanizem za vezavo se uporablja za vlaganje različnih vrst dokumentov ali papirjev. Med drugim ga uporabljajo proizvajalci map z obročnim mehanizmom, tehničnih priročnikov, albumov za fotografije in znamke, katalogov in brošur.

| (10) | V Evropski uniji je bilo v OP prodano veliko različnih modelov obročnih mehanizmov za vezavo. Modeli so se razlikovali po velikosti, obliki, številu obročkov, velikosti osnovne plošče in sistemu za odpiranje obročkov (s potegom narazen ali s sprožilom za odpiranje). Ker imajo vsi modeli obročnih mehanizmov za vezavo enake fizikalne in tehnične lastnosti in so znotraj določenih serij medsebojno zamenljivi, je Komisija ugotovila, da za namene sedanjega postopka vsi obročni mehanizmi za vezavo predstavljajo en sam izdelek. |
| --- | --- |

(10)

V Evropski uniji je bilo v OP prodano veliko različnih modelov obročnih mehanizmov za vezavo. Modeli so se razlikovali po velikosti, obliki, številu obročkov, velikosti osnovne plošče in sistemu za odpiranje obročkov (s potegom narazen ali s sprožilom za odpiranje). Ker imajo vsi modeli obročnih mehanizmov za vezavo enake fizikalne in tehnične lastnosti in so znotraj določenih serij medsebojno zamenljivi, je Komisija ugotovila, da za namene sedanjega postopka vsi obročni mehanizmi za vezavo predstavljajo en sam izdelek.

2.2   Podobni izdelek

| (11) | Za izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu na Tajskem, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajo v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu na Tajskem, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajo v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VZORČENJE

3.1   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (12) | Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je pozvala vse nepovezane uvoznike, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je opredeljen v oddelku 2.1) v obdobju od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je pozvala vse nepovezane uvoznike, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je opredeljen v oddelku 2.1) v obdobju od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010.

| (13) | Po preučitvi predloženih informacij in zaradi majhnega števila uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bila sprejeta odločitev, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(13)

Po preučitvi predloženih informacij in zaradi majhnega števila uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bila sprejeta odločitev, da vzorčenje ni potrebno.

4.   DAMPING

| (14) | Ena družba iz Tajske je odgovorila na vprašalnik za proizvajalce izvoznike. Na vprašalnik je odgovorila tudi družba, ki se ukvarja s prodajo zadevnega izdelka, ima sedež v Hongkongu in je povezana s tem proizvajalcem izvoznikom. Na podlagi informacij o uvozu, ki jih je sporočil Eurostat, je proizvajalec izvoznik (skupaj s povezano družbo) opravil ves tajski uvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(14)

Ena družba iz Tajske je odgovorila na vprašalnik za proizvajalce izvoznike. Na vprašalnik je odgovorila tudi družba, ki se ukvarja s prodajo zadevnega izdelka, ima sedež v Hongkongu in je povezana s tem proizvajalcem izvoznikom. Na podlagi informacij o uvozu, ki jih je sporočil Eurostat, je proizvajalec izvoznik (skupaj s povezano družbo) opravil ves tajski uvoz v Unijo.

4.1   Normalna vrednost

| (15) | Preiskava je pokazala, da je proizvajalec izvoznik predložil nepopolne in nepravilne informacije v zvezi s pomembnimi elementi njegovih proizvodnih stroškov, kot sta na primer očitna poraba niklja in očitna poraba drugih surovin. Poleg tega so bile druge sporočene informacije v zvezi s proizvodnimi stroški in proizvodnimi zmogljivostmi nezdružljive in jih ni bilo mogoče uskladiti. Preiskava je še pokazala, da obstaja povezana družba s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je v nasprotju s tem, kar je prvotno trdil proizvajalec izvoznik, bila vključena v prodajo in upravljanje zadevnega izdelka. Sporočeni stroški niso vključevali ustreznih stroškov te povezane družbe, zato so se šteli za nepopolne. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da je proizvajalec izvoznik predložil nepopolne in nepravilne informacije v zvezi s pomembnimi elementi njegovih proizvodnih stroškov, kot sta na primer očitna poraba niklja in očitna poraba drugih surovin. Poleg tega so bile druge sporočene informacije v zvezi s proizvodnimi stroški in proizvodnimi zmogljivostmi nezdružljive in jih ni bilo mogoče uskladiti. Preiskava je še pokazala, da obstaja povezana družba s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je v nasprotju s tem, kar je prvotno trdil proizvajalec izvoznik, bila vključena v prodajo in upravljanje zadevnega izdelka. Sporočeni stroški niso vključevali ustreznih stroškov te povezane družbe, zato so se šteli za nepopolne.

| (16) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da predložene informacije o stroških niso dovolj natančna podlaga za določitev normalne vrednosti. Zaradi tega je bila sprejeta odločitev, da bi morale biti ugotovitve vsaj delno utemeljene na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da predložene informacije o stroških niso dovolj natančna podlaga za določitev normalne vrednosti. Zaradi tega je bila sprejeta odločitev, da bi morale biti ugotovitve vsaj delno utemeljene na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (17) | Družba je bila takoj obveščena in dana ji je bila možnost, da predloži nadaljnja pojasnila v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa pojasnila, ki jih je dala družba, niso bila zadovoljiva, ker z njimi ni pojasnila ugotovljenih neskladnosti. Družba tudi ni mogla ovreči dokazov, ki kažejo, da je predložila nepopolne, nepravilne in zavajajoče informacije. Poleg tega družba ni predložila bistvenih informacij o prej omenjeni povezani družbi s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je vključena v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(17)

Družba je bila takoj obveščena in dana ji je bila možnost, da predloži nadaljnja pojasnila v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa pojasnila, ki jih je dala družba, niso bila zadovoljiva, ker z njimi ni pojasnila ugotovljenih neskladnosti. Družba tudi ni mogla ovreči dokazov, ki kažejo, da je predložila nepopolne, nepravilne in zavajajoče informacije. Poleg tega družba ni predložila bistvenih informacij o prej omenjeni povezani družbi s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je vključena v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.

| (18) | Glede na navedeno je bila sprejeta odločitev, da bi se morala normalna vrednost za proizvajalca izvoznika začasno določiti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Glede na navedeno je bila sprejeta odločitev, da bi se morala normalna vrednost za proizvajalca izvoznika začasno določiti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (19) | Ker ni bilo na voljo drugih bolj zanesljivih informacij, je bila normalna vrednost začasno izračunana na podlagi informacij o proizvodnih stroških na Tajskem iz pritožbe. V skladu s členom 18(5) osnovne uredbe so bile te informacije navzkrižno preverjene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo, vključno z informacijami o stroških osebja in energije na Tajskem. Kadar se je to štelo za ustrezno, so bile informacije, navedene v pritožbi, popravljene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo. |
| --- | --- |

(19)

Ker ni bilo na voljo drugih bolj zanesljivih informacij, je bila normalna vrednost začasno izračunana na podlagi informacij o proizvodnih stroških na Tajskem iz pritožbe. V skladu s členom 18(5) osnovne uredbe so bile te informacije navzkrižno preverjene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo, vključno z informacijami o stroških osebja in energije na Tajskem. Kadar se je to štelo za ustrezno, so bile informacije, navedene v pritožbi, popravljene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo.

| (20) | K tako ugotovljenim proizvodnim stroškom sta bila na podlagi informacij, predloženih v pritožbi, prišteta razumna zneska 16 % za stroške PSA in 8 % za dobiček. |
| --- | --- |

(20)

K tako ugotovljenim proizvodnim stroškom sta bila na podlagi informacij, predloženih v pritožbi, prišteta razumna zneska 16 % za stroške PSA in 8 % za dobiček.

4.2   Izvozna cena

| (21) | Proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo prek svoje povezane trgovske družbe s sedežem zunaj Unije. |
| --- | --- |

(21)

Proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo prek svoje povezane trgovske družbe s sedežem zunaj Unije.

| (22) | Izvozna cena je bila določena na podlagi cen, po katerih je povezana trgovska družba izdelek prodajala v Unijo, to je neodvisnemu kupcu, in sicer v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(22)

Izvozna cena je bila določena na podlagi cen, po katerih je povezana trgovska družba izdelek prodajala v Unijo, to je neodvisnemu kupcu, in sicer v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

4.3   Primerjava

| (23) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(23)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (24) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Opravljene so bile tudi prilagoditve zaradi razlik v stroških prevoza, zavarovanja in posojila, kjer je bilo to primerno in utemeljeno. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Opravljene so bile tudi prilagoditve zaradi razlik v stroških prevoza, zavarovanja in posojila, kjer je bilo to primerno in utemeljeno.

4.4   Stopnja dampinga

| (25) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (26) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:






  Proizvajalec izvoznik | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“), | 17,2 % |

(26)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:

Proizvajalec izvoznik

Stopnja dampinga

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“),

17,2 %

| (27) | Ker je ves tajski izvoz zadevnega izdelka v Unijo opravil sodelujoči proizvajalec izvoznik, je bila sprejeta odločitev, da bi se morala preostala stopnja dampinga določiti v višini stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika, torej na stopnji 17,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Ker je ves tajski izvoz zadevnega izdelka v Unijo opravil sodelujoči proizvajalec izvoznik, je bila sprejeta odločitev, da bi se morala preostala stopnja dampinga določiti v višini stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika, torej na stopnji 17,2 %.

5.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (28) | V obdobju preiskave sta obročne mehanizme za vezavo v EU proizvajala naslednja proizvajalca:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija, |
| --- | --- | --- |

(28)

V obdobju preiskave sta obročne mehanizme za vezavo v EU proizvajala naslednja proizvajalca:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija,

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija.

| (29) | Prvi proizvajalec je vložnik in je sodeloval v preiskavi. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je vložnik v obdobju preiskave predstavljal več kot 50 % celotne proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. |
| --- | --- |

(29)

Prvi proizvajalec je vložnik in je sodeloval v preiskavi. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je vložnik v obdobju preiskave predstavljal več kot 50 % celotne proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji.

| (30) | Drugi (manjši) proizvajalec je tudi uvoznik obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in je postopku nasprotoval. Na podlagi informacij, ki jih je predložila družba, je bilo ugotovljeno, da je bila v celotnem obdobju, obravnavanem za analizo škode, količina kupljenih tajskih izdelkov v povprečju primerljiva s količino, ki jo je družba proizvedla sama. |
| --- | --- |

(30)

Drugi (manjši) proizvajalec je tudi uvoznik obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in je postopku nasprotoval. Na podlagi informacij, ki jih je predložila družba, je bilo ugotovljeno, da je bila v celotnem obdobju, obravnavanem za analizo škode, količina kupljenih tajskih izdelkov v povprečju primerljiva s količino, ki jo je družba proizvedla sama.

| (31) | Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 4(1)(a) drugega proizvajalca izključiti iz opredelitve industrije Unije, zato mora industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljati samo proizvajalec vložnik. Za navedenega proizvajalca se v nadaljevanju uporablja izraz „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 4(1)(a) drugega proizvajalca izključiti iz opredelitve industrije Unije, zato mora industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljati samo proizvajalec vložnik. Za navedenega proizvajalca se v nadaljevanju uporablja izraz „industrija Unije“.

| (32) | Opozoriti je treba, da sta v preteklosti industrijo Unije prvotno sestavljala dva proizvajalca (Koloman Handler – Avstrija in Robert Krause – Nemčija), ki sta šla v stečaj in ju je prevzela avstrijska skupina. V teh družbah je bilo izvedeno intenzivno prestrukturiranje in sedanja družba „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ je bila ustanovljena leta 2003. Sedež je v Avstriji, proizvodnja pa poteka na Madžarskem. |
| --- | --- |

(32)

Opozoriti je treba, da sta v preteklosti industrijo Unije prvotno sestavljala dva proizvajalca (Koloman Handler – Avstrija in Robert Krause – Nemčija), ki sta šla v stečaj in ju je prevzela avstrijska skupina. V teh družbah je bilo izvedeno intenzivno prestrukturiranje in sedanja družba „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ je bila ustanovljena leta 2003. Sedež je v Avstriji, proizvodnja pa poteka na Madžarskem.

6.   ŠKODA

6.1   Potrošnja Unije

| (33) | Potrošnja je bila določena na podlagi naslednjih informacij:






  — | preverjene celotne prodaje na trgu Unije, ki jo je sporočila industrija Unije in drugi proizvajalec EU, |
| --- | --- | --- |

(33)

Potrošnja je bila določena na podlagi naslednjih informacij:

—

preverjene celotne prodaje na trgu Unije, ki jo je sporočila industrija Unije in drugi proizvajalec EU,

| — | preverjenega skupnega obsega izvoza v EU sodelujočega proizvajalca izvoznika na Tajskem za obdobje, zahtevano v vprašalniku (leti 2008 in 2009 ter obdobje preiskave) in Eurostatovi podatki za preostala leta, |
| --- | --- |

—

preverjenega skupnega obsega izvoza v EU sodelujočega proizvajalca izvoznika na Tajskem za obdobje, zahtevano v vprašalniku (leti 2008 in 2009 ter obdobje preiskave) in Eurostatovi podatki za preostala leta,

| — | Eurostatovih podatkov o uvozu iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Eurostatovih podatkov o uvozu iz drugih tretjih držav.

| (34) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno naslednje gibanje potrošnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tisoč kosih) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki in Eurostat. |

(34)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno naslednje gibanje potrošnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji:

2006

2007

2008

2009

OP

Potrošnja (v tisoč kosih)

100

100

111

93

95

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

| (35) | Potrošnja se je v celotnem obdobju preiskave škode zmanjšala za 5 %. (3) Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je po povečanju za približno 10 % med letoma 2006 in 2008 potrošnja v naslednjem obdobju zmanjšala za 15 %. |
| --- | --- |

(35)

Potrošnja se je v celotnem obdobju preiskave škode zmanjšala za 5 %. (3) Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je po povečanju za približno 10 % med letoma 2006 in 2008 potrošnja v naslednjem obdobju zmanjšala za 15 %.

6.2   Uvoz iz Tajske

(a)   Obseg uvoza in tržni delež

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Tržni delež | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Vir: preverjen izpolnjen vprašalnik in Eurostat. |

2006

2007

2008

2009

OP

Obseg uvoza

100

65

153

116

119

Tržni delež

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Vir: preverjen izpolnjen vprašalnik in Eurostat.

| (36) | Informacije o uvozu iz Tajske za obdobje od leta 2008 do obdobja preiskave temeljijo na izpolnjenem vprašalniku sodelujočega proizvajalca izvoznika, edinega znanega tajskega izvoznika, za druga leta pa temeljijo na Eurostatovih podatkih. Tako je bilo ugotovljeno, da se je skupni obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za skoraj 20 %. Vendar pa se je stopnja uvoza v tem obdobju precej spreminjala in najpomembnejše povečanje je nastopilo med letoma 2007 in 2008, ko se je uvoz več kot podvojil. |
| --- | --- |

(36)

Informacije o uvozu iz Tajske za obdobje od leta 2008 do obdobja preiskave temeljijo na izpolnjenem vprašalniku sodelujočega proizvajalca izvoznika, edinega znanega tajskega izvoznika, za druga leta pa temeljijo na Eurostatovih podatkih. Tako je bilo ugotovljeno, da se je skupni obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za skoraj 20 %. Vendar pa se je stopnja uvoza v tem obdobju precej spreminjala in najpomembnejše povečanje je nastopilo med letoma 2007 in 2008, ko se je uvoz več kot podvojil.

| (37) | Tajski tržni delež je na splošno naraščal in se od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za 3 točke. Podobno kot prodaja je bil tudi tržni delež največji leta 2008, ko je dosegel stopnjo 16,5 %. |
| --- | --- |

(37)

Tajski tržni delež je na splošno naraščal in se od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za 3 točke. Podobno kot prodaja je bil tudi tržni delež največji leta 2008, ko je dosegel stopnjo 16,5 %.

(b)   Cena uvoza zadevnega izdelka / nelojalno nižanje cen

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cena | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006

2007

2008

2009

OP

Uvozna cena

100

103

123

113

113

| (38) | Uvozne cene so se najprej za več kot 20 % povečale med letoma 2006 in 2008, potem pa so se zmanjšale. |
| --- | --- |

(38)

Uvozne cene so se najprej za več kot 20 % povečale med letoma 2006 in 2008, potem pa so se zmanjšale.

| (39) | Kljub skupnemu povečanju za 13 % v obdobju preiskave škode so tajske cene nelojalno močno nižale prodajne cene proizvajalcev Unije. Primerjava cen za primerljive modele, ki so bile po potrebi ustrezno prilagojene, je dejansko pokazala, da so bile v obdobju preiskave uvozne cene v povprečju več kot 30 % nižje od prodajnih cen industrije Unije. Primerjava povprečnih cen v preostalih letih kaže, da so bile cene v letih od 2006 do 2009 nižje za podobno stopnjo. |
| --- | --- |

(39)

Kljub skupnemu povečanju za 13 % v obdobju preiskave škode so tajske cene nelojalno močno nižale prodajne cene proizvajalcev Unije. Primerjava cen za primerljive modele, ki so bile po potrebi ustrezno prilagojene, je dejansko pokazala, da so bile v obdobju preiskave uvozne cene v povprečju več kot 30 % nižje od prodajnih cen industrije Unije. Primerjava povprečnih cen v preostalih letih kaže, da so bile cene v letih od 2006 do 2009 nižje za podobno stopnjo.

| (40) | Tudi absolutna stopnja tajskih uvoznih cen je bila ves čas nižja od drugih uvoznih cen in večinoma pa tudi od cene drugega proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(40)

Tudi absolutna stopnja tajskih uvoznih cen je bila ves čas nižja od drugih uvoznih cen in večinoma pa tudi od cene drugega proizvajalca Unije.

6.3   Gospodarski položaj industrije Unije
   (4)

(a)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Proizvodna zmogljivost | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006

2007

2008

2009

OP

Proizvodnja

100

130

131

80

83

Proizvodna zmogljivost

100

110

115

80

75

Izkoriščenost zmogljivosti

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | V celotnem obdobju se je proizvodnja zmanjšala za skoraj 20 %, proizvodna zmogljivost pa za skoraj 25 %. Vse večjo izkoriščenost zmogljivosti je treba razlagati le kot rezultat zmanjšanja proizvodne zmogljivosti za 25 % v istem obdobju. To je predvsem posledica odpuščanj (glej razdelek o zaposlovanju ). |
| --- | --- |

(41)

V celotnem obdobju se je proizvodnja zmanjšala za skoraj 20 %, proizvodna zmogljivost pa za skoraj 25 %. Vse večjo izkoriščenost zmogljivosti je treba razlagati le kot rezultat zmanjšanja proizvodne zmogljivosti za 25 % v istem obdobju. To je predvsem posledica odpuščanj (glej razdelek o zaposlovanju ).

| (42) | Kljub temu pa je treba opozoriti, da sta se obseg proizvodnje in proizvodna zmogljivost do leta 2008 najprej izboljševala, nato pa sta se precej zmanjšala. |
| --- | --- |

(42)

Kljub temu pa je treba opozoriti, da sta se obseg proizvodnje in proizvodna zmogljivost do leta 2008 najprej izboljševala, nato pa sta se precej zmanjšala.

(b)   Zaloge

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006

2007

2008

2009

OP

Končne zaloge

100

137

153

124

126

| (43) | V obdobju preiskave škode so se zaloge industrije Unije povečale za skupno 26 %. Pomemben del proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo zajema standardne izdelke in industrija Unije mora ohranjati določeno raven zalog, da se lahko hitro odzove na povpraševanje svojih strank. Kljub temu pa vsako povečanje končnih zalog nad povprečno stopnjo kaže na težave pri prodaji izdelkov. |
| --- | --- |

(43)

V obdobju preiskave škode so se zaloge industrije Unije povečale za skupno 26 %. Pomemben del proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo zajema standardne izdelke in industrija Unije mora ohranjati določeno raven zalog, da se lahko hitro odzove na povpraševanje svojih strank. Kljub temu pa vsako povečanje končnih zalog nad povprečno stopnjo kaže na težave pri prodaji izdelkov.

(c)   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje EU | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Tržni deleži | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006

2007

2008

2009

OP

Obseg prodaje EU

100

105

113

79

77

Tržni deleži

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu EU se je v celotnem obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, kar je ustrezalo zmanjšanju tržnega deleža z 29,6 % na 24,0 %, tj. padcu za več kot 5 točk. V primerjavi z letom 2008 sta se obseg prodaje in tržni delež dejansko poslabšala. |
| --- | --- |

(44)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu EU se je v celotnem obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, kar je ustrezalo zmanjšanju tržnega deleža z 29,6 % na 24,0 %, tj. padcu za več kot 5 točk. V primerjavi z letom 2008 sta se obseg prodaje in tržni delež dejansko poslabšala.

| (45) | Navedeno gibanje na splošno kaže, da v industriji Unije med letom 2006 in obdobjem preiskave ni bilo rasti. |
| --- | --- |

(45)

Navedeno gibanje na splošno kaže, da v industriji Unije med letom 2006 in obdobjem preiskave ni bilo rasti.

(d)   Prodajne cene

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006

2007

2008

2009

OP

Prodajna cena

100

99

99

110

107

| (46) | Tehtano povprečje prodajne cene industrije Unije je bilo razmeroma stabilno do leta 2008. V letu 2009 se je povečalo za 10 %, v obdobju preiskave pa je padlo za 3 odstotne točke. To zvišanje cene je rezultat kombinacije dveh dejavnikov: spremembe ponudbe izdelkov zaradi zmanjševanja obsega prodaje bolj standardiziranih in cenejših izdelkov ter poskusa industrije Unije, da nadomesti izgube iz leta 2008. Ta poskus pa ni bil uspešen, ker je industrija Unije tudi v naslednjem obdobju še naprej poslovala z izgubo (glej nadaljevanje). |
| --- | --- |

(46)

Tehtano povprečje prodajne cene industrije Unije je bilo razmeroma stabilno do leta 2008. V letu 2009 se je povečalo za 10 %, v obdobju preiskave pa je padlo za 3 odstotne točke. To zvišanje cene je rezultat kombinacije dveh dejavnikov: spremembe ponudbe izdelkov zaradi zmanjševanja obsega prodaje bolj standardiziranih in cenejših izdelkov ter poskusa industrije Unije, da nadomesti izgube iz leta 2008. Ta poskus pa ni bil uspešen, ker je industrija Unije tudi v naslednjem obdobju še naprej poslovala z izgubo (glej nadaljevanje).

(e)   Dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobiček in izgube v % prometa | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Denarni tok | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Donosnost neto sredstev | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006

2007

2008

2009

OP

Dobiček in izgube v % prometa

100

9

135

167

146

Denarni tok

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Donosnost neto sredstev

100

87

104

146

176

| (47) | Industrija Unije je ustvarjala izgubo v celotnem obdobju preiskave škode, zgoraj predstavljeno gibanje pa kaže splošno povečanje stopnje izgub. Čeprav se je leta 2007 stanje nekoliko izboljšalo (dobiček in izguba sta se skoraj izravnala), pa se je leta 2008 poslabšalo. Čeprav je bilo zmanjšanje denarnih tokov mogoče nekako omejiti, so od leta 2007 naprej tudi ti ostajali negativni. Tudi donosnost neto sredstev je bila v celotnem obdobju negativna in se je med letom 2006 in obdobjem preiskave nenehno zmanjševala. |
| --- | --- |

(47)

Industrija Unije je ustvarjala izgubo v celotnem obdobju preiskave škode, zgoraj predstavljeno gibanje pa kaže splošno povečanje stopnje izgub. Čeprav se je leta 2007 stanje nekoliko izboljšalo (dobiček in izguba sta se skoraj izravnala), pa se je leta 2008 poslabšalo. Čeprav je bilo zmanjšanje denarnih tokov mogoče nekako omejiti, so od leta 2007 naprej tudi ti ostajali negativni. Tudi donosnost neto sredstev je bila v celotnem obdobju negativna in se je med letom 2006 in obdobjem preiskave nenehno zmanjševala.

(f)   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006

2007

2008

2009

OP

Naložbe

100

45

50

17

26

| (48) | Pri naložbah je v celotnem obdobju preiskave škode mogoče opaziti močan upad, tj. – 75 %. |
| --- | --- |

(48)

Pri naložbah je v celotnem obdobju preiskave škode mogoče opaziti močan upad, tj. – 75 %.

| (49) | Kot je bilo navedeno, se glede na slabo finančno stanje industrije Unije lahko ugotovi, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala iz neodvisnih virov resno prizadeta. |
| --- | --- |

(49)

Kot je bilo navedeno, se glede na slabo finančno stanje industrije Unije lahko ugotovi, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala iz neodvisnih virov resno prizadeta.

(g)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Produktivnost | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Plače | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006

2007

2008

2009

OP

Zaposlenost

100

111

118

99

87

Produktivnost

100

117

111

81

95

Plače

100

106

113

92

71

| (50) | V celotnem obdobju se je zaposlenost (enote polnega delovnega časa) zmanjšala za 13 %, najpomembnejši padec pa je nastopil po letu 2008, ko je zaposlenost dosegla vrhunec. Gibanje plač je bilo večinoma enako. |
| --- | --- |

(50)

V celotnem obdobju se je zaposlenost (enote polnega delovnega časa) zmanjšala za 13 %, najpomembnejši padec pa je nastopil po letu 2008, ko je zaposlenost dosegla vrhunec. Gibanje plač je bilo večinoma enako.

| (51) | Gibanje produktivnosti, merjene v tisoč proizvedenih kosih na zaposlenega v obdobju, je bilo na splošno enako gibanju zaposlenosti, vendar bi bilo zmanjševanje mogoče omejiti v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(51)

Gibanje produktivnosti, merjene v tisoč proizvedenih kosih na zaposlenega v obdobju, je bilo na splošno enako gibanju zaposlenosti, vendar bi bilo zmanjševanje mogoče omejiti v obdobju preiskave.

(h)   Višina dejanske stopnje dampinga

| (52) | Na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev je bil v preiskavi ugotovljen obstoj dampinga v obdobju preiskave v višini 17,2 %, kar je precejšen delež. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev je bil v preiskavi ugotovljen obstoj dampinga v obdobju preiskave v višini 17,2 %, kar je precejšen delež.

(i)   Okrevanje od učinka preteklega dampinga

| (53) | Industrija Unije je več let trpela posledice zaradi učinkov dampinškega uvoza. Do leta 2008 je vseeno lahko pridobivala zaradi razmeroma učinkovitih ukrepov, vendar se je stanje zatem spet poslabšalo. To je natančneje razloženo v oddelku o interesih Unije. |
| --- | --- |

(53)

Industrija Unije je več let trpela posledice zaradi učinkov dampinškega uvoza. Do leta 2008 je vseeno lahko pridobivala zaradi razmeroma učinkovitih ukrepov, vendar se je stanje zatem spet poslabšalo. To je natančneje razloženo v oddelku o interesih Unije.

6.4   Sklepna ugotovitev

| (54) | Gospodarski položaj industrije Unije se je od leta 2006 do obdobja preiskave opazno poslabšal. Za to poslabšanje je bilo značilno precejšnje zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje (– 17 % oziroma – 13 %), kar je privedlo tudi do zmanjšanja tržnega deleža z 29,6 % na 24 %. Prizadet je bil tudi finančni položaj industrije Unije. Stopnja izgub, ki jih je utrpela družba, se je dejansko povečala in tudi gibanje na področju denarnih tokov in donosnosti neto sredstev je bilo negativno. Poskus industrije Unije, da bi omejila stopnjo izgub z zvišanjem cen v letu 2009, ni bil uspešen, stanje se je celo poslabšalo. |
| --- | --- |

(54)

Gospodarski položaj industrije Unije se je od leta 2006 do obdobja preiskave opazno poslabšal. Za to poslabšanje je bilo značilno precejšnje zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje (– 17 % oziroma – 13 %), kar je privedlo tudi do zmanjšanja tržnega deleža z 29,6 % na 24 %. Prizadet je bil tudi finančni položaj industrije Unije. Stopnja izgub, ki jih je utrpela družba, se je dejansko povečala in tudi gibanje na področju denarnih tokov in donosnosti neto sredstev je bilo negativno. Poskus industrije Unije, da bi omejila stopnjo izgub z zvišanjem cen v letu 2009, ni bil uspešen, stanje se je celo poslabšalo.

| (55) | Zaradi tega so bile naložbe zmanjšane na najnižjo stopnjo in družba se je z nastalim položajem morala spoprijeti tako, da je odpustila precej ljudi. |
| --- | --- |

(55)

Zaradi tega so bile naložbe zmanjšane na najnižjo stopnjo in družba se je z nastalim položajem morala spoprijeti tako, da je odpustila precej ljudi.

| (56) | Kljub temu je treba opozoriti, da se je v celotnem obdobju preiskave škode položaj industrije Unije med letoma 2006 in 2008 nekoliko izboljšal. V tem obdobju so proizvodnja, prodaja in zaposlenost naraščali. Vendar pa so se ti kazalci po letu 2009 naprej precej zmanjšali. Po drugi strani pa so kazalci dobičkonosnosti ostajali negativni v celotnem obdobju, čeprav se je leta 2007 dobičkonosnost močno približala ničli. |
| --- | --- |

(56)

Kljub temu je treba opozoriti, da se je v celotnem obdobju preiskave škode položaj industrije Unije med letoma 2006 in 2008 nekoliko izboljšal. V tem obdobju so proizvodnja, prodaja in zaposlenost naraščali. Vendar pa so se ti kazalci po letu 2009 naprej precej zmanjšali. Po drugi strani pa so kazalci dobičkonosnosti ostajali negativni v celotnem obdobju, čeprav se je leta 2007 dobičkonosnost močno približala ničli.

| (57) | Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

7.   VZROČNOST

7.1   Uvod

| (58) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza preučeni znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza preučeni znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

7.2   Učinek dampinškega uvoza

| (59) | Opozoriti je treba, da je za trg Unije značilno razmeroma malo virov dobave (dva v Uniji, en v Indiji, en na Tajskem in še vedno nekaj dobave iz Kitajske) in da je zaradi navajanja cen trg cenovno precej pregleden. Poleg tega velik del povpraševanja v EU zadeva standardne tipe obročnih mehanizmov za vezavo, pri katerih je cena daleč najbolj odločilen dejavnik za nakup izdelka. |
| --- | --- |

(59)

Opozoriti je treba, da je za trg Unije značilno razmeroma malo virov dobave (dva v Uniji, en v Indiji, en na Tajskem in še vedno nekaj dobave iz Kitajske) in da je zaradi navajanja cen trg cenovno precej pregleden. Poleg tega velik del povpraševanja v EU zadeva standardne tipe obročnih mehanizmov za vezavo, pri katerih je cena daleč najbolj odločilen dejavnik za nakup izdelka.

| (60) | V tem smislu je preiskava pokazala, da se je obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske povečal za skoraj 20 % v obdobju preiskave škode in je v obdobju preiskave dosegel 15-odstotni tržni delež. Industrija Unije je v istem obdobju imela znaten padec obsega prodaje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile v obdobju preiskave cene obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za več kot 30 %, kar je za tovrsten izdelek veliko. |
| --- | --- |

(60)

V tem smislu je preiskava pokazala, da se je obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske povečal za skoraj 20 % v obdobju preiskave škode in je v obdobju preiskave dosegel 15-odstotni tržni delež. Industrija Unije je v istem obdobju imela znaten padec obsega prodaje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile v obdobju preiskave cene obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za več kot 30 %, kar je za tovrsten izdelek veliko.

| (61) | Kombinacija pomembnega obsega uvoza in nizke ravni cen je privedla do znatnih cenovnih pritiskov na trgu Unije. Brez dampinga bi bile tajske cene, vsaj v obdobju preiskave, skoraj 20 % višje, kot so dejansko bile, in to bi lahko pomenilo na splošno višjo ceno na trgu Unije. |
| --- | --- |

(61)

Kombinacija pomembnega obsega uvoza in nizke ravni cen je privedla do znatnih cenovnih pritiskov na trgu Unije. Brez dampinga bi bile tajske cene, vsaj v obdobju preiskave, skoraj 20 % višje, kot so dejansko bile, in to bi lahko pomenilo na splošno višjo ceno na trgu Unije.

| (62) | Glede na obseg dampinškega uvoza in raven cen se tako šteje, da je dampinški uvoz oviral poskus industrije Unije, da bi znova začela ustvarjati dobiček ali vsaj zmanjšala izgubo tako, da bi v obdobju od 2009 do obdobja preiskave povečala obseg prodaje in/ali cene na primernejšo raven. Stalen pritisk zaradi dampinškega uvoza z nizkimi cenami iz Tajske na trg Unije je tako privedel do zmanjšanja obsega prodaje, tržnega deleža, cen in s tem do izgube dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(62)

Glede na obseg dampinškega uvoza in raven cen se tako šteje, da je dampinški uvoz oviral poskus industrije Unije, da bi znova začela ustvarjati dobiček ali vsaj zmanjšala izgubo tako, da bi v obdobju od 2009 do obdobja preiskave povečala obseg prodaje in/ali cene na primernejšo raven. Stalen pritisk zaradi dampinškega uvoza z nizkimi cenami iz Tajske na trg Unije je tako privedel do zmanjšanja obsega prodaje, tržnega deleža, cen in s tem do izgube dobičkonosnosti industrije Unije.

| (63) | Opozoriti je treba, da je bilo v nedavni preiskavi zaradi izteka ukrepa (5) ugotovljeno, da je bila industrija leta 2008 še vedno v zelo negotovem položaju in še izjemno občutljiva za morebitno nadaljevanje dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(63)

Opozoriti je treba, da je bilo v nedavni preiskavi zaradi izteka ukrepa (5) ugotovljeno, da je bila industrija leta 2008 še vedno v zelo negotovem položaju in še izjemno občutljiva za morebitno nadaljevanje dampinškega uvoza.

| (64) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz Tajske negativno vplival na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(64)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz Tajske negativno vplival na gospodarski položaj industrije Unije.

7.3   Učinek drugih dejavnikov

7.3.1   Zmanjšanje povpraševanja na trgu Unije

| (65) | Povpraševanje na trgu Unije se je leta 2008 povečalo za 10 %, vendar je v naslednjem letu močno upadlo, in sicer za približno 15 %. Pri tem je treba upoštevati tudi finančno krizo in odločitev številnih podjetij, da bodo zmanjšala splošne stroške, vključno s stroški za pisarniški material. Negativne posledice je občutil celotni sektor proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo. Absolutni obseg uvoza iz Indije in Tajske se je zmanjšal, prav tako pa tudi prodaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(65)

Povpraševanje na trgu Unije se je leta 2008 povečalo za 10 %, vendar je v naslednjem letu močno upadlo, in sicer za približno 15 %. Pri tem je treba upoštevati tudi finančno krizo in odločitev številnih podjetij, da bodo zmanjšala splošne stroške, vključno s stroški za pisarniški material. Negativne posledice je občutil celotni sektor proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo. Absolutni obseg uvoza iz Indije in Tajske se je zmanjšal, prav tako pa tudi prodaja industrije Unije.

| (66) | Kljub temu je treba opozoriti, da je industrija Unije utrpela razmeroma več škode kot drugi akterji, saj se je njen tržni delež od leta 2008 do 2009 zmanjšal s 30,2 % na 25,2 %. Ker so fiksni stroški v industriji obročnih mehanizmov za vezavo pomembni, je zmanjšani obseg prodaje negativno vplival na finančno stanje vložnika. Vendar pa je zmanjšanje potrošnje treba obravnavati skupaj z razvojem dampinškega uvoza iz Tajske. Tajski uvoz je tako zajemal pomemben tržni delež; predstavljal je količino, ki je skoraj trikrat večja od zmanjšanja potrošnje. |
| --- | --- |

(66)

Kljub temu je treba opozoriti, da je industrija Unije utrpela razmeroma več škode kot drugi akterji, saj se je njen tržni delež od leta 2008 do 2009 zmanjšal s 30,2 % na 25,2 %. Ker so fiksni stroški v industriji obročnih mehanizmov za vezavo pomembni, je zmanjšani obseg prodaje negativno vplival na finančno stanje vložnika. Vendar pa je zmanjšanje potrošnje treba obravnavati skupaj z razvojem dampinškega uvoza iz Tajske. Tajski uvoz je tako zajemal pomemben tržni delež; predstavljal je količino, ki je skoraj trikrat večja od zmanjšanja potrošnje.

| (67) | Tako je mogoče ugotoviti, da je zmanjšanje potrošnje, ki ga je povzročila gospodarska kriza, lahko prispevalo k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Če je ta vpliv obstajal, se je zagotovo močno okrepil zaradi uvoza, ki se preiskuje. |
| --- | --- |

(67)

Tako je mogoče ugotoviti, da je zmanjšanje potrošnje, ki ga je povzročila gospodarska kriza, lahko prispevalo k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Če je ta vpliv obstajal, se je zagotovo močno okrepil zaradi uvoza, ki se preiskuje.

7.3.2   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (68) | Obročni mehanizmi za vezavo se proizvajajo in uvažajo tudi iz Indije in Kitajske. Njihov uvoz se je spreminjal, kakor je prikazano v naslednji razpredelnici: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija |
| Obseg uvoza | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Tržni deleži | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Povprečna cena | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| Kitajska |
| Obseg uvoza | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Tržni deleži | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Povprečna cena | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Vir: Eurostat. |

(68)

Obročni mehanizmi za vezavo se proizvajajo in uvažajo tudi iz Indije in Kitajske. Njihov uvoz se je spreminjal, kakor je prikazano v naslednji razpredelnici:

2006

2007

2008

2009

OP

Indija

Obseg uvoza

100

93

102

88

91

Tržni deleži

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Povprečna cena

100

99

118

116

113

Kitajska

Obseg uvoza

100

91

153

150

151

Tržni deleži

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Povprečna cena

100

98

90

85

86

Vir: Eurostat.

| (69) | V Indiji obstaja samo en proizvajalec izvoznik obročnih mehanizmov za vezavo in njegov obseg uvoza se je v obdobju preiskave škode zmanjšal za skoraj 10 %. Indija kljub temu pomeni precejšen delež trga Unije, saj je v obdobju preiskave škode v povprečju obvladovala 45-odstotni tržni delež. Poleg tega so se indijske uvozne cene skupno povečale za 13 %, kar je nekoliko več od tajskih cen. Glede na prevladujoči položaj na trgu Unije in konkurenčno uvozno ceno je Indija močna konkurentka industrije Unije. Vendar pa, če upoštevamo navedeno gibanje, tj. zmanjševanje obsega in rast cen, ne kaže, da bi Indija prispevala k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave. Nazadnje je treba opozoriti, da je določen delež uvoza iz Indije, približno tretjino, na trgu Unije neposredno kupil in prodal distributer, povezan z industrijo Unije. |
| --- | --- |

(69)

V Indiji obstaja samo en proizvajalec izvoznik obročnih mehanizmov za vezavo in njegov obseg uvoza se je v obdobju preiskave škode zmanjšal za skoraj 10 %. Indija kljub temu pomeni precejšen delež trga Unije, saj je v obdobju preiskave škode v povprečju obvladovala 45-odstotni tržni delež. Poleg tega so se indijske uvozne cene skupno povečale za 13 %, kar je nekoliko več od tajskih cen. Glede na prevladujoči položaj na trgu Unije in konkurenčno uvozno ceno je Indija močna konkurentka industrije Unije. Vendar pa, če upoštevamo navedeno gibanje, tj. zmanjševanje obsega in rast cen, ne kaže, da bi Indija prispevala k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave. Nazadnje je treba opozoriti, da je določen delež uvoza iz Indije, približno tretjino, na trgu Unije neposredno kupil in prodal distributer, povezan z industrijo Unije.

| (70) | Za uvoz iz Kitajske so se od leta 2004 naprej uporabljale protidampinške dajatve v višini od 51,2 % do 78,8 %. Obseg uvoza iz Kitajske se je med letom 2006 in obdobjem preiskave povečal za približno 50 %, kar pomeni povečanje tržnega deleža za 2 točki (s 3,5 % na 5,5 %). Čeprav so se kitajske uvozne cene zniževale v celotnem obdobju preiskave škode, je njihova splošna raven ostajala visoko nad ravnjo tajskih cen. Pri tem pa niti ni bila upoštevana uporaba protidampinških dajatev. Tako je bilo ugotovljeno, da ta uvoz ni prispeval k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(70)

Za uvoz iz Kitajske so se od leta 2004 naprej uporabljale protidampinške dajatve v višini od 51,2 % do 78,8 %. Obseg uvoza iz Kitajske se je med letom 2006 in obdobjem preiskave povečal za približno 50 %, kar pomeni povečanje tržnega deleža za 2 točki (s 3,5 % na 5,5 %). Čeprav so se kitajske uvozne cene zniževale v celotnem obdobju preiskave škode, je njihova splošna raven ostajala visoko nad ravnjo tajskih cen. Pri tem pa niti ni bila upoštevana uporaba protidampinških dajatev. Tako je bilo ugotovljeno, da ta uvoz ni prispeval k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave.

| (71) | Na podlagi navedenega se začasno sklene, da uvoz iz teh tretjih držav ni prispeval, vsaj ne občutneje, k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi navedenega se začasno sklene, da uvoz iz teh tretjih držav ni prispeval, vsaj ne občutneje, k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

7.3.3   Izvoz industrije Unije

| (72) | Poleg dampinškega uvoza je bil kot eden znanih dejavnikov, ki bi lahko hkrati škodoval industriji Unije, preučen tudi izvoz industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Poleg dampinškega uvoza je bil kot eden znanih dejavnikov, ki bi lahko hkrati škodoval industriji Unije, preučen tudi izvoz industrije Unije.

| (73) | Izvoz industrije Unije je v obdobju preiskave škode v povprečju predstavljal okoli 5 % skupne prodaje obročnih mehanizmov za vezavo in je ostajal razmeroma stabilen. Zaradi tega se začasno ugotovi, da to ni moglo povzročiti škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(73)

Izvoz industrije Unije je v obdobju preiskave škode v povprečju predstavljal okoli 5 % skupne prodaje obročnih mehanizmov za vezavo in je ostajal razmeroma stabilen. Zaradi tega se začasno ugotovi, da to ni moglo povzročiti škode industriji Unije.

7.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (74) | Navedena analiza je pokazala, da je uvoz iz Tajske zaradi obsega in ravni cen v obdobju preiskave povzročil znatno škodo industriji Unije. Uvoz se je v absolutnem smislu povečal, ugotovljeno je bilo, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah in da so bile te precej nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelkov. Na tem cenovno občutljivem trgu, na katerem je število dobaviteljev razmeroma omejeno in ki je precej pregleden, je nelojalno nižanje prodajnih cen za več kot 30 % vsekakor precej vplivalo na cene na trgu. |
| --- | --- |

(74)

Navedena analiza je pokazala, da je uvoz iz Tajske zaradi obsega in ravni cen v obdobju preiskave povzročil znatno škodo industriji Unije. Uvoz se je v absolutnem smislu povečal, ugotovljeno je bilo, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah in da so bile te precej nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelkov. Na tem cenovno občutljivem trgu, na katerem je število dobaviteljev razmeroma omejeno in ki je precej pregleden, je nelojalno nižanje prodajnih cen za več kot 30 % vsekakor precej vplivalo na cene na trgu.

| (75) | Preučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da bi tudi zmanjšanje povpraševanja lahko imelo vpliv. Vendar pa se kljub negativnemu učinku zmanjševanja povpraševanja na trgu Unije začasno ugotovi, da ta dejavnik ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Tajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Zmanjševanje povpraševanja je treba obravnavati ob upoštevanju učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerih se je dejansko povečal negativni učinek finančne krize. |
| --- | --- |

(75)

Preučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da bi tudi zmanjšanje povpraševanja lahko imelo vpliv. Vendar pa se kljub negativnemu učinku zmanjševanja povpraševanja na trgu Unije začasno ugotovi, da ta dejavnik ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Tajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Zmanjševanje povpraševanja je treba obravnavati ob upoštevanju učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerih se je dejansko povečal negativni učinek finančne krize.

| (76) | Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno ugotovi, da je dampinški uvoz iz Tajske povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno ugotovi, da je dampinški uvoz iz Tajske povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

8.   INTERES UNIJE

8.1   Uvodna opomba

| (77) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe se je na podlagi vseh predloženih dokazov obravnaval verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe se je na podlagi vseh predloženih dokazov obravnaval verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

| (78) | Da bi ocenili verjeten vpliv ukrepov, so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Na vprašalnik so odgovorili vložnik, ki je proizvajalec Unije, in štirje nepovezani uvozniki. Drugi proizvajalec Unije, ki je tudi uvoznik, je predložil nekaj informacij, en uporabnik pa je odgovoril na vprašalnik. |
| --- | --- |

(78)

Da bi ocenili verjeten vpliv ukrepov, so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Na vprašalnik so odgovorili vložnik, ki je proizvajalec Unije, in štirje nepovezani uvozniki. Drugi proizvajalec Unije, ki je tudi uvoznik, je predložil nekaj informacij, en uporabnik pa je odgovoril na vprašalnik.

8.2   Opis trga Unije

| (79) | Da bi bolje razumeli vse različne zadevne interese, je treba najprej opisati glavne značilnosti trga. |
| --- | --- |

(79)

Da bi bolje razumeli vse različne zadevne interese, je treba najprej opisati glavne značilnosti trga.

| (80) | Protidampinški ukrepi so bili prvič uvedeni leta 1997 na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Kitajske (6). Prvotna stopnja dajatve je bila povečana tri leta pozneje po vmesnem pregledu. Navedeni ukrepi so bili pred nedavnim drugič podaljšani po pregledu zaradi izteka ukrepa, pri katerem je bilo ugotovljeno, da bi se v nasprotnem primeru dampinški in škodljiv uvoz nadaljeval (7). |
| --- | --- |

(80)

Protidampinški ukrepi so bili prvič uvedeni leta 1997 na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Kitajske (6). Prvotna stopnja dajatve je bila povečana tri leta pozneje po vmesnem pregledu. Navedeni ukrepi so bili pred nedavnim drugič podaljšani po pregledu zaradi izteka ukrepa, pri katerem je bilo ugotovljeno, da bi se v nasprotnem primeru dampinški in škodljiv uvoz nadaljeval (7).

| (81) | V več preiskavah je bilo ugotovljeno izogibanje ukrepom proti Kitajski, zato so se ukrepi leta 2004 razširili na Vietnam, leta 2006 pa še na Laoško ljudsko demokratično republiko, treba pa je bilo tudi razširiti obseg ukrepov, da vključujejo rahlo spremenjene obročne mehanizme za vezavo (8). Nazadnje je treba navesti, da sta bili v zvezi z uvozom obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v letih 2004 in 2008 opravljeni dve različni preiskavi proti izogibanju, leta 2008 pa nova protidampinška preiskava. Čeprav te preiskave niso privedle do novih ukrepov, je bilo v sedanji preiskavi jasno ugotovljeno, da je tajski izvoznik v izpolnjenem vprašalniku navedel netočne informacije. |
| --- | --- |

(81)

V več preiskavah je bilo ugotovljeno izogibanje ukrepom proti Kitajski, zato so se ukrepi leta 2004 razširili na Vietnam, leta 2006 pa še na Laoško ljudsko demokratično republiko, treba pa je bilo tudi razširiti obseg ukrepov, da vključujejo rahlo spremenjene obročne mehanizme za vezavo (8). Nazadnje je treba navesti, da sta bili v zvezi z uvozom obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v letih 2004 in 2008 opravljeni dve različni preiskavi proti izogibanju, leta 2008 pa nova protidampinška preiskava. Čeprav te preiskave niso privedle do novih ukrepov, je bilo v sedanji preiskavi jasno ugotovljeno, da je tajski izvoznik v izpolnjenem vprašalniku navedel netočne informacije.

| (82) | Opozoriti je treba, da obročne mehanizme za vezavo na trg uvažajo distributerji, zastopniki ali neposredno uporabniki, tj. družbe, ki izdelujejo mape. |
| --- | --- |

(82)

Opozoriti je treba, da obročne mehanizme za vezavo na trg uvažajo distributerji, zastopniki ali neposredno uporabniki, tj. družbe, ki izdelujejo mape.

| (83) | Končno je treba opozoriti, da je število proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo, ki oskrbujejo trg Unije, razmeroma omejeno. Poleg dveh proizvajalcev iz EU tako obstajajo samo še en znan proizvajalec iz Tajske, eden iz Indije in nekaj proizvajalcev iz Kitajske, pri čemer se za slednje uporabljajo protidampinški ukrepi, kot je bilo navedeno. Proizvajalca izvoznika iz Tajske in Indije sta v lasti družb s sedežem v Hongkongu; prvi je v lasti družbe Wah Hing Stationary, trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo s proizvodnim obratom na Kitajskem, drugi pa v lasti družbe World Wide Stationary, ki ima sklenjeno pogodbo o dobavi z družbo Bensons, distributerjem v lasti industrije Unije. |
| --- | --- |

(83)

Končno je treba opozoriti, da je število proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo, ki oskrbujejo trg Unije, razmeroma omejeno. Poleg dveh proizvajalcev iz EU tako obstajajo samo še en znan proizvajalec iz Tajske, eden iz Indije in nekaj proizvajalcev iz Kitajske, pri čemer se za slednje uporabljajo protidampinški ukrepi, kot je bilo navedeno. Proizvajalca izvoznika iz Tajske in Indije sta v lasti družb s sedežem v Hongkongu; prvi je v lasti družbe Wah Hing Stationary, trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo s proizvodnim obratom na Kitajskem, drugi pa v lasti družbe World Wide Stationary, ki ima sklenjeno pogodbo o dobavi z družbo Bensons, distributerjem v lasti industrije Unije.

8.3   Industrija Unije

| (84) | Opozoriti je treba, da se je industrija Unije pred nekaj leti že spoprijemala z resnimi gospodarskimi težavami, med drugim zaradi nelojalnega uvoza, in se je morala prestrukturirati, da si je zagotovila nadaljnji obstoj, kakor je razloženo v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(84)

Opozoriti je treba, da se je industrija Unije pred nekaj leti že spoprijemala z resnimi gospodarskimi težavami, med drugim zaradi nelojalnega uvoza, in se je morala prestrukturirati, da si je zagotovila nadaljnji obstoj, kakor je razloženo v nadaljevanju.

| (85) | Ko je bila leta 1995 vložena prva protidampinška pritožba, je industrija Unije zajemala dva proizvajalca: avstrijsko družbo Koloman Handler GmbH in nemško družbo Robert Krause GmbH & Co. Ti družbi sta bili že dolgo na trgu EU z obročnimi mehanizmi za vezavo, vendar se je njun gospodarski položaj tako poslabšal, da sta obe prijavili stečaj. Družba Robert Krause GmbH je prijavila stečaj leta 1998 in njena družba naslednica je morala leta 2002 storiti enako, družba Koloman Hander pa je postala plačilno nesposobna leta 2001. Obe družbi je prevzela družba SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, ki jo je nato prevzela družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, ki je v tem primeru vložnik. |
| --- | --- |

(85)

Ko je bila leta 1995 vložena prva protidampinška pritožba, je industrija Unije zajemala dva proizvajalca: avstrijsko družbo Koloman Handler GmbH in nemško družbo Robert Krause GmbH & Co. Ti družbi sta bili že dolgo na trgu EU z obročnimi mehanizmi za vezavo, vendar se je njun gospodarski položaj tako poslabšal, da sta obe prijavili stečaj. Družba Robert Krause GmbH je prijavila stečaj leta 1998 in njena družba naslednica je morala leta 2002 storiti enako, družba Koloman Hander pa je postala plačilno nesposobna leta 2001. Obe družbi je prevzela družba SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, ki jo je nato prevzela družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, ki je v tem primeru vložnik.

| (86) | Od takrat je bila dejavnost prestrukturirana, da bi se izboljšala konkurenčnost na svetovni ravni, vendar zlasti na osrednjem trgu vložnika, tj. trgu EU. To prestrukturiranje je vključevalo prevzem družbe Bensons, dobro uveljavljenega trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo, ki je imel hčerinske družbe s sedeži na Nizozemskem, v Singapurju, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

(86)

Od takrat je bila dejavnost prestrukturirana, da bi se izboljšala konkurenčnost na svetovni ravni, vendar zlasti na osrednjem trgu vložnika, tj. trgu EU. To prestrukturiranje je vključevalo prevzem družbe Bensons, dobro uveljavljenega trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo, ki je imel hčerinske družbe s sedeži na Nizozemskem, v Singapurju, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike.

| (87) | Vendar pa je bilo prizadevanje industrije za izboljšanje lastnega položaja ovirano, ker so se pozitivni učinki ukrepov proti nelojalnemu uvozu zmanjšali zaradi navedenih praks absorpcije in izogibanja. Zaradi tega je kljub znatnemu izboljšanju, še posebej do leta 2008, položaj industrije ostajal krhek, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, na podlagi katere so bili podaljšani protidampinški ukrep proti Kitajski. |
| --- | --- |

(87)

Vendar pa je bilo prizadevanje industrije za izboljšanje lastnega položaja ovirano, ker so se pozitivni učinki ukrepov proti nelojalnemu uvozu zmanjšali zaradi navedenih praks absorpcije in izogibanja. Zaradi tega je kljub znatnemu izboljšanju, še posebej do leta 2008, položaj industrije ostajal krhek, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, na podlagi katere so bili podaljšani protidampinški ukrep proti Kitajski.

| (88) | V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da industrija Unije v zadnjih letih spet trpi znatno škodo in da je to posledica dampinškega uvoza iz Tajske. |
| --- | --- |

(88)

V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da industrija Unije v zadnjih letih spet trpi znatno škodo in da je to posledica dampinškega uvoza iz Tajske.

| (89) | S prizadevanji za prestrukturiranje je industrija Unije dokazala, da je uspešna in še vedno lahko zagotovi pomemben delež dobave na trgu Unije. Vendar pa potrebuje dodatno in učinkovito zaščito pred dampinškim uvozom iz vseh virov, da bi si lahko zagotovila trdno in zdravo stanje. Med letom 2008 in obdobjem preiskave je bilo izgubljenih skoraj 60 delovnih mest in industrija Unije je v zadnjih letih doživela pomembne izgube. Brez ukrepov proti tajskemu nelojalnemu uvozu ni mogoče izključiti, da ne bo vlagatelj prisiljen prekiniti dejavnosti, zaradi česar je ogroženih dodatnih 160 delovnih mest. |
| --- | --- |

(89)

S prizadevanji za prestrukturiranje je industrija Unije dokazala, da je uspešna in še vedno lahko zagotovi pomemben delež dobave na trgu Unije. Vendar pa potrebuje dodatno in učinkovito zaščito pred dampinškim uvozom iz vseh virov, da bi si lahko zagotovila trdno in zdravo stanje. Med letom 2008 in obdobjem preiskave je bilo izgubljenih skoraj 60 delovnih mest in industrija Unije je v zadnjih letih doživela pomembne izgube. Brez ukrepov proti tajskemu nelojalnemu uvozu ni mogoče izključiti, da ne bo vlagatelj prisiljen prekiniti dejavnosti, zaradi česar je ogroženih dodatnih 160 delovnih mest.

| (90) | Ker je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Tajske povzroča znatno škodo industriji Unije, da je industrija Unije vložila ves potrebni trud v prestrukturiranje in lahko konkurira na trgu, na katerem se pošteno trguje z uvozom, se sklene, da bi bilo v interesu industrije Unije, da se uvedejo začasni ukrepi na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske. |
| --- | --- |

(90)

Ker je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Tajske povzroča znatno škodo industriji Unije, da je industrija Unije vložila ves potrebni trud v prestrukturiranje in lahko konkurira na trgu, na katerem se pošteno trguje z uvozom, se sklene, da bi bilo v interesu industrije Unije, da se uvedejo začasni ukrepi na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske.

8.4   Uvozniki in trgovci

| (91) | Po začetku preiskave se je javilo pet uvoznikov, vključno z drugim proizvajalcem Unije, in predložilo izpolnjene vprašalnike ali druge informacije. Te družbe so v obdobju preiskave predstavljale 75 % uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske. |
| --- | --- |

(91)

Po začetku preiskave se je javilo pet uvoznikov, vključno z drugim proizvajalcem Unije, in predložilo izpolnjene vprašalnike ali druge informacije. Te družbe so v obdobju preiskave predstavljale 75 % uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske.

| (92) | Eden od navedenih uvoznikov, ki predstavlja okoli 20 % skupnega uvoza iz Tajske, se je odločil, da bo po obdobju preiskave prenehal opravljati dejavnost v zvezi z obročnimi mehanizmi za vezavo. Pri drugem uvozniku je prodaja obročnih mehanizmov za vezavo med celotnim obdobjem preiskave škode padla na tretjino in je predstavljala samo majhen del njegovega skupnega prometa v obdobju preiskave (približno 1 %). Poleg tega je ta družba leta 2008 prenehala uvažati iz Tajske in je začela naročati pri distributerju EU. Zaradi tega se sklene, da uvedba ukrepov ne bi vplivala na položaj teh dveh uvoznikov. |
| --- | --- |

(92)

Eden od navedenih uvoznikov, ki predstavlja okoli 20 % skupnega uvoza iz Tajske, se je odločil, da bo po obdobju preiskave prenehal opravljati dejavnost v zvezi z obročnimi mehanizmi za vezavo. Pri drugem uvozniku je prodaja obročnih mehanizmov za vezavo med celotnim obdobjem preiskave škode padla na tretjino in je predstavljala samo majhen del njegovega skupnega prometa v obdobju preiskave (približno 1 %). Poleg tega je ta družba leta 2008 prenehala uvažati iz Tajske in je začela naročati pri distributerju EU. Zaradi tega se sklene, da uvedba ukrepov ne bi vplivala na položaj teh dveh uvoznikov.

| (93) | Še en uvoznik, ki uvozi manj kot 10 % skupnega tajskega uvoza, je trdil, da bo ob morebitni uvedbi ukrepov proti Tajski ostal brez alternativnih virov dobave in bo prisiljen opustiti dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da cilj protidampinških ukrepov ni izključiti uvoza na trg Unije, ampak omogočiti, da se uvoz nadaljuje, vendar po nedampinških cenah. Ta uvoznik bi tako lahko še naprej uvažal obročne mehanizme za vezavo iz Tajske, vendar bi pri tem moral plačati protidampinške dajatve, te povečane stroške pa bi lahko delno ali v celoti prenesel na svoje stranke. |
| --- | --- |

(93)

Še en uvoznik, ki uvozi manj kot 10 % skupnega tajskega uvoza, je trdil, da bo ob morebitni uvedbi ukrepov proti Tajski ostal brez alternativnih virov dobave in bo prisiljen opustiti dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da cilj protidampinških ukrepov ni izključiti uvoza na trg Unije, ampak omogočiti, da se uvoz nadaljuje, vendar po nedampinških cenah. Ta uvoznik bi tako lahko še naprej uvažal obročne mehanizme za vezavo iz Tajske, vendar bi pri tem moral plačati protidampinške dajatve, te povečane stroške pa bi lahko delno ali v celoti prenesel na svoje stranke.

| (94) | Treba pa je priznati, da tega ne bi bilo preprosto doseči zaradi cenovne občutljivosti izdelka in konkurence zaradi uvoza iz drugih držav, kot je na primer Indija. Poleg tega je glede na strukturo trga Unije in omejeno število proizvajalcev v svetu verjetno, da se bo ta uvoznik srečeval s težavami pri iskanju drugih dobaviteljev. Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je delež prodaje obročnih mehanizmov za vezavo glede na celotni promet družbe v obdobju preiskave zmanjšal s približno 40 % na 25 % in, kar je še pomembnejše, preiskava je pokazala, da je dejavnost, povezana z obročnimi mehanizmi za vezavo, v zadnjih letih ustvarjala precejšnje izgube. Z drugimi besedami, že sedaj se porajajo dvomi glede sposobnosti preživetja dejavnosti obročnih mehanizmov za vezavo pri tem uvozniku. |
| --- | --- |

(94)

Treba pa je priznati, da tega ne bi bilo preprosto doseči zaradi cenovne občutljivosti izdelka in konkurence zaradi uvoza iz drugih držav, kot je na primer Indija. Poleg tega je glede na strukturo trga Unije in omejeno število proizvajalcev v svetu verjetno, da se bo ta uvoznik srečeval s težavami pri iskanju drugih dobaviteljev. Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je delež prodaje obročnih mehanizmov za vezavo glede na celotni promet družbe v obdobju preiskave zmanjšal s približno 40 % na 25 % in, kar je še pomembnejše, preiskava je pokazala, da je dejavnost, povezana z obročnimi mehanizmi za vezavo, v zadnjih letih ustvarjala precejšnje izgube. Z drugimi besedami, že sedaj se porajajo dvomi glede sposobnosti preživetja dejavnosti obročnih mehanizmov za vezavo pri tem uvozniku.

| (95) | Tudi četrti uvoznik je trdil, da bi ob morebitni uvedbi ukrepov moral nehati trgovati z obročnimi mehanizmi za vezavo zaradi pomanjkanja alternativnih virov dobave. Vendar pa je v tem primeru prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomenila zelo majhen delež skupnega prometa družbe v obdobju preiskave, z zadevnim izdelkom se je ukvarjala samo 1 oseba in zelo verjetno je, da bi družba lahko razmeroma preprosto ohranjala celotno dejavnost tudi brez trgovanja z obročnimi mehanizmi za vezavo, če to več ne bi bilo mogoče zaradi uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(95)

Tudi četrti uvoznik je trdil, da bi ob morebitni uvedbi ukrepov moral nehati trgovati z obročnimi mehanizmi za vezavo zaradi pomanjkanja alternativnih virov dobave. Vendar pa je v tem primeru prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomenila zelo majhen delež skupnega prometa družbe v obdobju preiskave, z zadevnim izdelkom se je ukvarjala samo 1 oseba in zelo verjetno je, da bi družba lahko razmeroma preprosto ohranjala celotno dejavnost tudi brez trgovanja z obročnimi mehanizmi za vezavo, če to več ne bi bilo mogoče zaradi uvedbe ukrepov.

| (96) | Zaradi tega se ugotovi, da, tudi če bi uvedba ukrepov zares negativno vplivala na položaj obeh prej omenjenih uvoznikov, to ne bi pomembno vplivalo na njuno celotno gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi tega se ugotovi, da, tudi če bi uvedba ukrepov zares negativno vplivala na položaj obeh prej omenjenih uvoznikov, to ne bi pomembno vplivalo na njuno celotno gospodarsko dejavnost.

| (97) | Položaj zadnjega uvoznika je manj razumljiv, ker so tajski izdelki približno polovica njegove prodaje obročnih mehanizmov za vezavo tajski (obsegajo precejšen delež skupnega uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v EU), druga polovica pa je izdelana v EU. Poleg tega, tudi če družba prodaja predvsem vzvodne mehanizme za arhiviranje listov, prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomeni delež skupnega prometa družbe, ki ga ni mogoče zanemariti (približno 15 %). Ta prodaja ima tudi ključen pomen za družbo, ker njene stranke pogosto zahtevajo od dobaviteljev, da ti dobavljajo celotno ponudbo izdelkov. |
| --- | --- |

(97)

Položaj zadnjega uvoznika je manj razumljiv, ker so tajski izdelki približno polovica njegove prodaje obročnih mehanizmov za vezavo tajski (obsegajo precejšen delež skupnega uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v EU), druga polovica pa je izdelana v EU. Poleg tega, tudi če družba prodaja predvsem vzvodne mehanizme za arhiviranje listov, prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomeni delež skupnega prometa družbe, ki ga ni mogoče zanemariti (približno 15 %). Ta prodaja ima tudi ključen pomen za družbo, ker njene stranke pogosto zahtevajo od dobaviteljev, da ti dobavljajo celotno ponudbo izdelkov.

| (98) | Precejšen delež dejavnosti družbe je tako odvisen od uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in zlasti manj dodelanih izdelkov, ki so za zagotavljanje celotne ponudbe izdelkov, kar je pomemben pogoj za ohranjanje dovolj velikega števila strank. Po navedbah družbe bi vsaka uvedba ukrepov lahko pomenila konec njihove celotne dejavnosti, s tem pa tudi izgubo približno 170 delovnih mest. Kljub temu je treba opozoriti, da to število pomeni vse zaposlene v družbi in da se po ocenah z dejavnostjo, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo, ukvarja manj kot 30 oseb. |
| --- | --- |

(98)

Precejšen delež dejavnosti družbe je tako odvisen od uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in zlasti manj dodelanih izdelkov, ki so za zagotavljanje celotne ponudbe izdelkov, kar je pomemben pogoj za ohranjanje dovolj velikega števila strank. Po navedbah družbe bi vsaka uvedba ukrepov lahko pomenila konec njihove celotne dejavnosti, s tem pa tudi izgubo približno 170 delovnih mest. Kljub temu je treba opozoriti, da to število pomeni vse zaposlene v družbi in da se po ocenah z dejavnostjo, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo, ukvarja manj kot 30 oseb.

| (99) | Pri tem je treba najprej poudariti, da je tej družbi v zadnjih letih uspelo izboljšati svoj položaj na trgu obročnih mehanizmov za vezavo (njen skupni tržni delež uvoženih izdelkov in izdelkov, ki jih je proizvedla, se je v obdobju preiskave škode povečal z 9 % na 15 %), ker je imela korist od poceni in dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(99)

Pri tem je treba najprej poudariti, da je tej družbi v zadnjih letih uspelo izboljšati svoj položaj na trgu obročnih mehanizmov za vezavo (njen skupni tržni delež uvoženih izdelkov in izdelkov, ki jih je proizvedla, se je v obdobju preiskave škode povečal z 9 % na 15 %), ker je imela korist od poceni in dampinškega uvoza.

| (100) | Drugič, trditi bi bilo mogoče, da bi ta družba lahko, vsaj deloma, nadaljevala z uvozom iz Tajske, čeprav ne po dampinških cenah, ali ukrepe celo vzela kot priložnost za povečanje lastne proizvodnje in/ali proizvodnih zmogljivosti ter prodaje lastnih proizvedenih obročnih mehanizmov za vezavo. V družbi so priznali to možnost, vendar s pripombo, da bi se še vedno morali spopadati z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki pa jih uvažajo različne družbe in ne samo trgovec, povezan z industrijo Unije. |
| --- | --- |

(100)

Drugič, trditi bi bilo mogoče, da bi ta družba lahko, vsaj deloma, nadaljevala z uvozom iz Tajske, čeprav ne po dampinških cenah, ali ukrepe celo vzela kot priložnost za povečanje lastne proizvodnje in/ali proizvodnih zmogljivosti ter prodaje lastnih proizvedenih obročnih mehanizmov za vezavo. V družbi so priznali to možnost, vendar s pripombo, da bi se še vedno morali spopadati z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki pa jih uvažajo različne družbe in ne samo trgovec, povezan z industrijo Unije.

| (101) | Jasno je, da bi se družba spopadala z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki so bili v obdobju preiskave v povprečju samo nekoliko dražji od tajskih uvoženih izdelkov (+ 6 %). A dokler se ne dokaže, da je indijski uvoz dampinški, se lahko to šteje samo za rezultat poštene konkurence. |
| --- | --- |

(101)

Jasno je, da bi se družba spopadala z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki so bili v obdobju preiskave v povprečju samo nekoliko dražji od tajskih uvoženih izdelkov (+ 6 %). A dokler se ne dokaže, da je indijski uvoz dampinški, se lahko to šteje samo za rezultat poštene konkurence.

| (102) | negativen vpliv ukrepov proti Tajski bi bil kljub temu lahko nekoliko omejen, če bi bilo mogoče doseči nekakšno ravnotežje med povečanjem lastne proizvodnje in ohranjanjem določene ravni uvoza, čeprav po nedampinških cenah. Opozoriti je treba tudi, da 75 % prometa družbe pomeni prodaja drugih izdelkov. |
| --- | --- |

(102)

negativen vpliv ukrepov proti Tajski bi bil kljub temu lahko nekoliko omejen, če bi bilo mogoče doseči nekakšno ravnotežje med povečanjem lastne proizvodnje in ohranjanjem določene ravni uvoza, čeprav po nedampinških cenah. Opozoriti je treba tudi, da 75 % prometa družbe pomeni prodaja drugih izdelkov.

| (103) | V skladu z navedenim se začasno sklene, da bi uvedba začasnih ukrepov lahko imela znaten negativen vpliv samo na položaj zadnjega uvoznika, tj. drugega proizvajalca Unije, vendar pa je ta imel v preteklosti veliko korist od poceni in dampinškega uvoza iz Tajske, do negativnega vpliva pa bi pravzaprav prišlo zaradi konkurence z uvozom iz Indije, ki ga ne moremo šteti za nelojalno konkurenco. |
| --- | --- |

(103)

V skladu z navedenim se začasno sklene, da bi uvedba začasnih ukrepov lahko imela znaten negativen vpliv samo na položaj zadnjega uvoznika, tj. drugega proizvajalca Unije, vendar pa je ta imel v preteklosti veliko korist od poceni in dampinškega uvoza iz Tajske, do negativnega vpliva pa bi pravzaprav prišlo zaradi konkurence z uvozom iz Indije, ki ga ne moremo šteti za nelojalno konkurenco.

8.5   Uporabniki

| (104) | En uporabnik je izpolnil vprašalnik, na podlagi katerega se je pokazalo, da je približno tri četrtine obročnih mehanizmov za vezavo nabavljal z uvozom iz drugih držav kot iz Tajske, preostalo pa je bolj ali manj enakovredno pridobival od industrije Unije in iz Tajske. |
| --- | --- |

(104)

En uporabnik je izpolnil vprašalnik, na podlagi katerega se je pokazalo, da je približno tri četrtine obročnih mehanizmov za vezavo nabavljal z uvozom iz drugih držav kot iz Tajske, preostalo pa je bolj ali manj enakovredno pridobival od industrije Unije in iz Tajske.

| (105) | Ta uporabnik je trdil, da bi bili ob morebitni uvedbi ukrepov viri dobave omejeni in da bi nastal monopolni položaj. To temelji na trditvi, da bi industrija Unije in njen povezani trgovec Benson, uvoznik indijskih izdelkov, postala tako rekoč edina vira dobave na trgu Unije. Nekateri uvozniki so trdili enako. |
| --- | --- |

(105)

Ta uporabnik je trdil, da bi bili ob morebitni uvedbi ukrepov viri dobave omejeni in da bi nastal monopolni položaj. To temelji na trditvi, da bi industrija Unije in njen povezani trgovec Benson, uvoznik indijskih izdelkov, postala tako rekoč edina vira dobave na trgu Unije. Nekateri uvozniki so trdili enako.

| (106) | V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da dejstvo, da je število dobaviteljev na trgu Unije omejeno, samo po sebi še ni razlog, zaradi katerega ne bi uvedli protidampinških ukrepov, namenjenih odpravi nepoštene trgovine. Velja namreč, da bi brez ukrepov industrija Unije verjetno izginila, in da ta proizvajalec še vedno predstavlja 25 % prodaje na trgu EU in lahko v EU dobavi specializirane in standardne izdelke. Zato bi bilo tudi v interesu uporabnikov, da ta industrija še naprej deluje na trgu. |
| --- | --- |

(106)

V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da dejstvo, da je število dobaviteljev na trgu Unije omejeno, samo po sebi še ni razlog, zaradi katerega ne bi uvedli protidampinških ukrepov, namenjenih odpravi nepoštene trgovine. Velja namreč, da bi brez ukrepov industrija Unije verjetno izginila, in da ta proizvajalec še vedno predstavlja 25 % prodaje na trgu EU in lahko v EU dobavi specializirane in standardne izdelke. Zato bi bilo tudi v interesu uporabnikov, da ta industrija še naprej deluje na trgu.

| (107) | Drugič, kljub uvedbi ukrepov ni izključeno, da bo uvoz iz Tajske, tudi če bi se zmanjšal, še naprej prisoten na trgu Unije. Kot je bilo navedeno, bo tudi drugi proizvajalec lahko imel podobno možnost, da ohrani ali celo razširi svojo dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo. |
| --- | --- |

(107)

Drugič, kljub uvedbi ukrepov ni izključeno, da bo uvoz iz Tajske, tudi če bi se zmanjšal, še naprej prisoten na trgu Unije. Kot je bilo navedeno, bo tudi drugi proizvajalec lahko imel podobno možnost, da ohrani ali celo razširi svojo dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo.

| (108) | Nazadnje je treba omeniti, da se bo uvoz iz Indije nadaljeval in uporabniki, vključno z edinim sodelujočim uporabnikom, bodo lahko še naprej nabavljali obročne mehanizme za vezavo iz te države. Tudi če ima povezani trgovec industrije Unije pogodbo o dobavi z indijskimi proizvajalci, to ne pomeni, da je ekskluzivni uvoznik/distributer indijskih izdelkov. Ravno nasprotno. Tudi druge družbe distribuirajo indijske obročne mehanizme za vezavo na trgu Unije in uporabniki jih lahko neposredno kupujejo iz Indije. V tem smislu je treba poudariti, da približno dve tretjini uvoza iz Indije v EU prodajo ali kupijo druge družbe in ne Bensons, trgovec, povezan z industrijo Unije. |
| --- | --- |

(108)

Nazadnje je treba omeniti, da se bo uvoz iz Indije nadaljeval in uporabniki, vključno z edinim sodelujočim uporabnikom, bodo lahko še naprej nabavljali obročne mehanizme za vezavo iz te države. Tudi če ima povezani trgovec industrije Unije pogodbo o dobavi z indijskimi proizvajalci, to ne pomeni, da je ekskluzivni uvoznik/distributer indijskih izdelkov. Ravno nasprotno. Tudi druge družbe distribuirajo indijske obročne mehanizme za vezavo na trgu Unije in uporabniki jih lahko neposredno kupujejo iz Indije. V tem smislu je treba poudariti, da približno dve tretjini uvoza iz Indije v EU prodajo ali kupijo druge družbe in ne Bensons, trgovec, povezan z industrijo Unije.

| (109) | Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske najverjetneje na splošno ne bo znatno prizadel uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske najverjetneje na splošno ne bo znatno prizadel uporabnikov zadevnega izdelka.

8.6   Sklep o interesu Unije

| (110) | Glede na navedeno se začasno ugotovi, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske. Tudi če bi uvedba ukrepov imela negativne posledice za položaj drugega proizvajalca Unije (glej oddelek o uvoznikih), ki je imel korist od dampinškega uvoza v preteklosti, se šteje, da to ne prevlada nad potrebo po odpravi negativnih učinkov nelojalnega uvoza na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(110)

Glede na navedeno se začasno ugotovi, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske. Tudi če bi uvedba ukrepov imela negativne posledice za položaj drugega proizvajalca Unije (glej oddelek o uvoznikih), ki je imel korist od dampinškega uvoza v preteklosti, se šteje, da to ne prevlada nad potrebo po odpravi negativnih učinkov nelojalnega uvoza na položaj industrije Unije.

9.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

9.1   Stopnja odprave škode

| (111) | Glede na ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(111)

Glede na ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (112) | Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(112)

Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

| (113) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga tovrstni proizvajalci v panogi lahko ustvarili v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Zato se začasno šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza. To je enak odstotek, kot je bil uporabljen v prejšnjih postopkih v zvezi z istim izdelkom, in na voljo ni nobenih informacij, ki bi kazale, da so se okoliščine v zvezi s tem spremenile in da ta stopnja v tem primeru ne zadostuje. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za proizvajalce Unije za podobni izdelek. |
| --- | --- |

(113)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga tovrstni proizvajalci v panogi lahko ustvarili v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Zato se začasno šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza. To je enak odstotek, kot je bil uporabljen v prejšnjih postopkih v zvezi z istim izdelkom, in na voljo ni nobenih informacij, ki bi kazale, da so se okoliščine v zvezi s tem spremenile in da ta stopnja v tem primeru ne zadostuje. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za proizvajalce Unije za podobni izdelek.

| (114) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno proizvajalca izvoznika na Tajskem in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki so jih proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste. Posledična stopnja škode je bila višja od stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(114)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno proizvajalca izvoznika na Tajskem in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki so jih proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste. Posledična stopnja škode je bila višja od stopnje dampinga.

9.2   Začasni ukrepi

| (115) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba na uvoz s poreklom iz Tajske uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(115)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba na uvoz s poreklom iz Tajske uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo dampinga.

| (116) | Zato so stopnje odprave škode in stopnje dampinga ter predlagane stopnje začasne protidampinške dajatve za Tajsko, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:






  Proizvajalec izvoznik | Začasna stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“), | 17,2 % |
| Vse druge družbe | 17,2 % |

(116)

Zato so stopnje odprave škode in stopnje dampinga ter predlagane stopnje začasne protidampinške dajatve za Tajsko, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:

Proizvajalec izvoznik

Začasna stopnja protidampinške dajatve

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“),

17,2 %

Vse druge družbe

17,2 %

10.   KONČNA DOLOČBA

| (117) | V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko v zvezi s kakršno koli dokončno dajatvijo ponovno preučijo – |
| --- | --- |

(117)

V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko v zvezi s kakršno koli dokončno dajatvijo ponovno preučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na obročne mehanizme za vezavo, trenutno uvrščene v oznako KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 in 8305100036) in s poreklom iz Tajske. Za namene te uredbe so obročni mehanizmi za vezavo, ki sestojijo iz dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, ki jih skupaj drži jeklen ovitek. Lahko se jih odpira s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, je 17,2 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani podajo pripombe na uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 131, 20.5.2010, str. 13.

2

(3)  Za zaščito zaupnosti edinega pritožnika so navedeni le razponi.

3

(4)  Informacije temeljijo na preverjenih informacijah, ki jih je industrija Unije predložila v izpolnjenem vprašalniku, podane pa so v obliki indeksa (2006 = 100) ali v obliki obsega, kadar je treba ohraniti zaupnost.

4

(5)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 157/2010, (UL L 49, 26.2.2010, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 119/97 (UL L 22, 24.1.1997, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 157/2010.

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 818/2008 (UL L 221, 19.8.2008, str. 1).

8

---

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 119/2011

z dne 10. februarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/18

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2011

o odobritvi laboratorija v Republiki Koreji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 656)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/91/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (1), in zlasti člena 3(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2000/258/ES je bil laboratorij Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (v nadaljnjem besedilu: ANSES) iz Nancyja (prej: Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) imenovan za posebni pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. Navedena odločba določa tudi naloge navedenega laboratorija. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2000/258/ES je bil laboratorij Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (v nadaljnjem besedilu: ANSES) iz Nancyja (prej: Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) imenovan za posebni pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. Navedena odločba določa tudi naloge navedenega laboratorija.

| (2) | Laboratorij ANSES iz Nancyja mora zlasti oceniti laboratorije v državah članicah in tretjih državah za namene odobritve teh laboratorijev za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(2)

Laboratorij ANSES iz Nancyja mora zlasti oceniti laboratorije v državah članicah in tretjih državah za namene odobritve teh laboratorijev za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (3) | Pristojni organ iz Južne Koreje je vložil vlogo za odobritev laboratorija v navedeni tretji državi za izvajanje takih seroloških testov. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organ iz Južne Koreje je vložil vlogo za odobritev laboratorija v navedeni tretji državi za izvajanje takih seroloških testov.

| (4) | Laboratorij ANSES iz Nancyja je opravil oceno navedenega laboratorija in Komisiji 6. septembra 2010 predložil pozitivno poročilo o navedeni oceni. |
| --- | --- |

(4)

Laboratorij ANSES iz Nancyja je opravil oceno navedenega laboratorija in Komisiji 6. septembra 2010 predložil pozitivno poročilo o navedeni oceni.

| (5) | Navedeni laboratorij je zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih podlasicah. |
| --- | --- |

(5)

Navedeni laboratorij je zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih podlasicah.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s členom 3(2) Odločbe 2000/258/ES se za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih podlasicah odobri naslednji laboratorij:

| Komipharm International Co. Ltd |
| --- |
| 1236-6 Jeoungwang-dong |
| 420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Južna Koreja. |

Komipharm International Co. Ltd

1236-6 Jeoungwang-dong

420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Južna Koreja.

Člen 2

Ta sklep začne veljati s 1. marcem 2011.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

1

---

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2011

o uvedbi vprašalnika za prvo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 657)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/92/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (1) in zlasti člena 27(1) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S členom 27(1) Direktive 2009/31/ES se od držav članic zahteva, da Komisiji vsaka tri leta predložijo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES, vključno z registrom iz točke (b) člena 25(1) Direktive 2009/31/ES. |
| --- | --- |

(1)

S členom 27(1) Direktive 2009/31/ES se od držav članic zahteva, da Komisiji vsaka tri leta predložijo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES, vključno z registrom iz točke (b) člena 25(1) Direktive 2009/31/ES.

| (2) | S členom 27(1) Direktive 2009/31/ES se poleg tega zahteva, da se poročilo sestavi na podlagi vprašalnika ali osnutka, ki ga sestavi Komisija v skladu s postopkom iz člena 6 Direktive 91/692/EGS. Vprašalnik z vprašanji o vseh ustreznih elementih Direktive 2009/31/ES se zdi najprimernejši za zagotovitev, da so informacije, ki jih države članice predložijo v poročilih, popolne in primerljive. |
| --- | --- |

(2)

S členom 27(1) Direktive 2009/31/ES se poleg tega zahteva, da se poročilo sestavi na podlagi vprašalnika ali osnutka, ki ga sestavi Komisija v skladu s postopkom iz člena 6 Direktive 91/692/EGS. Vprašalnik z vprašanji o vseh ustreznih elementih Direktive 2009/31/ES se zdi najprimernejši za zagotovitev, da so informacije, ki jih države članice predložijo v poročilih, popolne in primerljive.

| (3) | Prvo poročilo je treba Komisiji poslati do 30. junija 2011. Vprašalnik, ki ga pripravi Komisija, je treba državam članicam poslati vsaj šest mesecev pred rokom za predložitev poročila. |
| --- | --- |

(3)

Prvo poročilo je treba Komisiji poslati do 30. junija 2011. Vprašalnik, ki ga pripravi Komisija, je treba državam članicam poslati vsaj šest mesecev pred rokom za predložitev poročila.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem, ki ga je Odbor za podnebne spremembe izrazil v skladu s postopkom iz člena 6 Direktive 91/692/EGS – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem, ki ga je Odbor za podnebne spremembe izrazil v skladu s postopkom iz člena 6 Direktive 91/692/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice kot podlago za prvo poročilo o izvajanju Direktive 2009/31/ES uporabljajo vprašalnik iz Priloge.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo

Connie HEDEGAARD

Članica Komisije

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 114.

1

(2)  UL L 377, 31.12.1991, str. 48.

2

---

PRILOGA

Vprašalnik o izvajanju Direktive 2009/31/ES o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida („Direktiva“)

1.   Splošni opis

1.1   Katere glavne spremembe nacionalne zakonodaje in sistema izdajanja dovoljenj so bile potrebne za prenos Direktive v nacionalno zakonodajo? Navedite datume začetka veljavnosti ustrezne zakonodaje za prenos.

1.2   Kateri pristojni organ ali organi so odgovorni za izpolnjevanje obveznosti na podlagi Direktive (člen 23)?

2.   Usklajevanje postopka izdajanja dovoljenj

2.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da so postopek in pogoji izdajanja dovoljenj usklajeni, če je vključenih več pristojnih organov? Kako usklajevanje poteka v praksi? Navedite zlasti podrobne informacije o tem, kako se pristojni organi usklajujejo za izvajanje Direktive in Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

3.   Čezmejno sodelovanje

3.1   Katere določbe veljajo v primeru čezmejnega transporta CO2, čezmejnih območij shranjevanja ali širših prostorov za shranjevanje, da je zagotovljeno skupno izpolnjevanje zahtev iz te direktive (člen 24)?

3.2   Se je čezmejno sodelovanje kdaj izvajalo v praksi?

4.   Izbira območja shranjevanja in dovoljenja za raziskovanje

4.1   So bila območja, ki jih je mogoče izbrati za območja shranjevanja, določena na podlagi člena 4(1)? Je bilo shranjevanje prepovedano na delu ozemlja ali celotnem ozemlju države članice, v njeni izključni ekonomski coni ali epikontinentalnem pasu v smislu Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS)? Države članice niso dolžne utemeljiti takih odločitev, vendar bi bilo koristno opredeliti zadevna ozemlja in navesti razlog za tako odločitev.

4.2   Je bila opravljena ocena razpoložljivih zmogljivosti shranjevanja na delih ozemlja ali celotnem ozemlju države članice, v njeni izključni ekonomski coni ali epikontinentalnem pasu v smislu Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) (člen 4(2))? Če je odgovor pritrdilen, navedite, kako je bila opravljena ocena, in izid take ocene.

4.3   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da se primernost geološke formacije za uporabo kot območje shranjevanja določi v skladu z merili iz Priloge I k Direktivi?

4.4   V katerih primerih je za izbiro območja shranjevanja potrebno raziskovanje (člen 5(1))?

4.5   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da so dovoljenja za raziskovanje in shranjevanje odprta za vse subjekte s potrebnimi zmogljivostmi ter da se dovoljenja odobrijo ali zavrnejo na podlagi objektivnih, objavljenih in nediskriminatornih meril?

4.6   Kako bo pristojni organ preveril, da volumen, ki se raziskuje, ne presega volumsko omejenega območja iz dovoljenja za raziskovanje (člen 5(3))?

4.7   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da med obdobjem veljavnosti dovoljenja za raziskovanje ni dovoljena uporaba širših prostorov za shranjevanje, ki bi bila v nasprotju z namembnostjo prostora (člen 5(4))?

5.   Vloge za izdajo dovoljenja za shranjevanje

5.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da vloge za izdajo dovoljenja vsebujejo vse informacije, zahtevane v členu 7?

6.   Dovoljenja za shranjevanje: pogoji in vsebina

6.1   Izpolnjevanje pogojev za izdajo dovoljenja za shranjevanje

6.1.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da so izpolnjene vse zahteve iz člena 8?

6.1.2   Kateri postopki so vzpostavljeni za zagotovitev, da so vse vloge za izdajo dovoljenja, osnutki dovoljenj za shranjevanje in drugo gradivo, ki se upošteva pri sprejetju osnutkov odločitev, dani na voljo Komisiji v določenem roku (člen 10(1))?

6.1.3   Kako se zagotavlja, da se bodo upoštevala vsa mnenja, ki jih Komisija izda o osnutku dovoljenja za shranjevanje, da se končna odločitev sporoči Komisiji in da se v primeru odstopanja od mnenja Komisije navedejo razlogi za to (člen 10(2))?

6.2   Popolnost vsebine dovoljenj za shranjevanje

6.2.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da dovoljenje za shranjevanje vsebuje vse zahtevane elemente iz člena 9?

7.   Spremembe, pregled, posodobitev in odvzem dovoljenja za shranjevanje

7.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da se dovoljenja za shranjevanje pregledajo in po potrebi posodobijo ali v skrajnem primeru odvzamejo v skladu s členom 11(3)? Podrobno navedite zlasti, kako je določen vsak od pogojev iz člena 11(3).

7.2   Odvzem dovoljenja za shranjevanje

7.2.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo, če se pristojni organ po odvzemu dovoljenja v skladu s členom 11(3) odloči izdati novo dovoljenje za shranjevanje, zlasti v zvezi z začasnim prevzemom vseh pravnih obveznosti v skladu s členom 11(4)?

7.2.2   Katere določbe in postopki se uporabljajo, če se pristojni organ po odvzemu dovoljenja v skladu s členom 11(3) odloči zapreti območje shranjevanja?

8.   Merila in postopki za odobritev tokov CO2

8.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo za zagotovitev, da je tok CO2 pretežno sestavljen iz ogljikovega dioksida in da se mu ne dodajajo odpadki ali druge snovi, namenjene odstranjevanju odpadkov ali drugih snovi? Zlasti podrobno navedite, kako so opredeljeni pogoji za izpolnjevanje naslednjih meril na podlagi člena 12(1):

| — | ni negativnih vplivov na neoporečnost območja shranjevanja ali ustrezno transportno infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

ni negativnih vplivov na neoporečnost območja shranjevanja ali ustrezno transportno infrastrukturo,

| — | ni znatnega tveganja za okolje ali zdravje ljudi, |
| --- | --- |

—

ni znatnega tveganja za okolje ali zdravje ljudi,

| — | skladnost z veljavno zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

—

skladnost z veljavno zakonodajo Unije.

8.2   Katere določbe in postopki so vzpostavljeni za zagotovitev, da upravljavec sprejme in vbrizga tokove CO2 le, če sta bili opravljeni analiza sestave tokov, vključno s korozivnimi snovmi, in ocena tveganja, in če je ta ocena pokazala, da ravni onesnaženosti izpolnjujejo pogoje iz člena 12(1)?

9.   Nadzor

9.1   Kateri ukrepi so bili sprejeti za določitev, da mora pristojni organ zagotavljati, da odobreni načrt nadzora izpolnjuje zahteve iz Priloge II ter smernice za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida na podlagi Direktive 2003/87/ES (2)?

9.2   S katerimi določbami in postopki se zagotavlja, da upravljavec nadzira naprave za vbrizgavanje, širše prostore za shranjevanje (vključno z izpustom CO2, če je mogoče) in kjer je primerno tudi okolico, kot je določeno v odobrenem načrtu nadzora?

10.   Poročanje

10.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo za poročanje upravljavca? Podrobno opišite zlasti pogostnost poročanja in to, kako se zagotavlja izpolnjevanje meril iz člena 14.

11.   Pregledi

11.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo v zvezi s sistemom rednih in izrednih pregledov vseh širših prostorov za shranjevanje za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz Direktive in nadzora vpliva na okolje in zdravje ljudi (člen 15)? Podrobno opišite zlasti pogostnost pregledov in pogoje za izredne preglede.

11.2   V kolikšnem obsegu sistem rednih in izrednih pregledov vključuje dejavnosti, kot so ogled površinskih naprav, vključno z napravami za vbrizgavanje, ocenjevanje postopkov vbrizgavanja in nadzora, ki jih izvaja upravljavec, in preverjanje vseh ustreznih dokumentov upravljavca (člen 15(2))?

12.   Uhajanja ali večje nepravilnosti

12.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo, kadar mora upravljavec v primeru uhajanj ali večjih nepravilnosti obvestiti pristojni organ, vključno s pristojnim organom iz Direktive 2003/87/ES (člen 16(1))?

12.2   Katere določbe in postopki se uporabljajo v zvezi s popravnimi ukrepi, ki jih izvaja upravljavec, če jih ta ne sprejme, pa pristojni organ (člen 16(2) do (5))?

13.   Obveznosti ob in po zaprtju

13.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo v zvezi z obveznostmi ob in po zaprtju?

13.2   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da je upravljavec do prenosa odgovornosti še naprej odgovoren za nadzor, poročanje in popravne ukrepe, za vse obveznosti v zvezi s prenosom emisijskih kuponov v primeru uhajanja ter preventivne in popravne ukrepe (člen 17(2))?

13.3   Katere določbe in postopki se uporabljajo za potrditev končnega načrta za obdobje po zaprtju na podlagi začasnega načrta za obdobje po zaprtju pred zaprtjem območja shranjevanja (člen 17(3))?

14.   Prenos odgovornosti

14.1   Katere določbe in postopki se uporabljajo za prenos odgovornosti za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji iz člena 18(1)?

14.2   Ali je v nacionalni zakonodaji predvideno več kot 20-letno v Direktivi določeno minimalno obdobje, ki mora preteči, preden se lahko izvede prenos odgovornosti? Če je odgovor pritrdilen, navedite, kako dolgo je to obdobje.

14.3   Kateri postopki se uporabljajo za zagotovitev, da so Komisiji v določenem roku dani na voljo vsa poročila o prenosu v skladu s členom 18(2), vsi osnutki odločitve o odobritvi prenosa odgovornosti in drugo gradivo, ki se upošteva pri sprejetju osnutkov odločitev (člen 18(4))?

14.4   Kako se zagotavlja, da se bodo upoštevala vsa mnenja, ki jih Komisija izda o osnutku dovoljenja, da se končna odločitev sporoči Komisiji in da se v primeru odstopanja od mnenja Komisije navedejo razlogi za to?

14.5   Kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev, da se po prenosu odgovornosti na ravni, na kateri je mogoče odkriti večje nepravilnosti ali uhajanje, izvaja nadzor (člen 18(6))?

15.   Finančna varnost

15.1   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana potreba po tem, da morebitni upravljavec kot del vloge za dovoljenje za shranjevanje predloži dokaz, da lahko s finančno varnostjo ali na drug enakovreden način zagotovi primerne ukrepe (člen 19)? Navedite zlasti, kako je zagotovljeno, da so obravnavana naslednja vprašanja:

| — | izpolniti je mogoče vse obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja za shranjevanje, |
| --- | --- |

—

izpolniti je mogoče vse obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja za shranjevanje,

| — | veljavnost in razpoložljivost tega finančnega jamstva se zagotovita pred začetkom vbrizgavanja, |
| --- | --- |

—

veljavnost in razpoložljivost tega finančnega jamstva se zagotovita pred začetkom vbrizgavanja,

| — | finančna varnost se redno prilagaja, |
| --- | --- |

—

finančna varnost se redno prilagaja,

| — | določena je zagotovitev finančnega prispevka iz člena 20. |
| --- | --- |

—

določena je zagotovitev finančnega prispevka iz člena 20.

16.   Finančni mehanizem

16.1   Navedite postopke za zagotovitev, da upravljavec pristojnemu organu da na voljo finančni prispevek, preden je izveden prenos odgovornosti na podlagi člena 18, ter kako se v postopkih upoštevajo merila iz Priloge I k Direktivi in elementi, ki so povezani s preteklim shranjevanjem CO2 (člen 20).

16.2   Ali so v nacionalni zakonodaji poleg pričakovanih stroškov nadzora za obdobje 30 let, ki se krijejo s finančnim prispevkom, predvidene obveznosti po prenosu?

17.   Dostop tretjih strank

17.1   Kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev, da lahko morebitni uporabniki pregledno in nediskriminatorno pridobijo dostop do transportnih omrežij in območij shranjevanja za namene geološkega shranjevanja proizvedenega in zajetega CO2 v skladu s členom 21?

17.2   Kateri postopki se uporabljajo za zagotovitev, da upravljavec, ki zavrne dostop zaradi nezadostnih zmogljivosti ali pomanjkanja povezav, izvede vse potrebne izboljšave, če je to ekonomsko upravičeno ali če je morebitna stranka pripravljena plačati zanje, pod pogojem, da to ne bo imelo negativnega vpliva na okoljsko varnost transporta in geološkega shranjevanja CO2 (člen 21(4))?

18.   Reševanje sporov

18.1   Kateri so ukrepi za reševanje sporov, vključno z organom, ki je neodvisen od strank in ima dostop do vseh ustreznih informacij?

19.   Registri

19.1   Kateri ukrepi so bili sprejeti za vzpostavitev in vodenje registra odobrenih dovoljenj za shranjevanje ter stalnega registra vseh zaprtih območij shranjevanja in okoliških širših prostorov za shranjevanje, vključno z zemljevidi in deli njihove prostorske razsežnosti ter razpoložljivimi informacijami, ki so potrebne za oceno, ali bo shranjeni CO2 v celoti in trajno zadržan?

20.   Dostop do informacij in sodelovanje javnosti

20.1   Kako je v nacionalni zakonodaji zagotovljeno, da so okoljske informacije v zvezi z geološkim shranjevanjem CO2, vključno s poročili o rezultatih pregledov, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije na voljo javnosti?

21.   Kazni

21.1   Katera nacionalna pravila o kaznih se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo? Podrobno opišite zlasti, kako se zagotavljajo izvajanje teh pravil ter učinkovitost, sorazmernost in odvračilnost kazni.

22.   Spremembe drugih pravnih instrumentov (členi 31 do 37)

22.1   Kako so v nacionalni zakonodaji obravnavane spremembe Priloge I in Priloge II k Direktivi Sveta 85/337/EGS (3)?

22.2   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana sprememba člena 11(3)(j) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (4)?

22.3   Kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev, da se novi člen 9a Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) izvaja?

22.3.1   Kako se zagotavlja, da so upravljavci vseh kurilnih naprav z nominalno električno močjo 300 MW ali več, za katere je bilo prvotno obratovalno dovoljenje odobreno po začetku veljavnosti te direktive, tj. po 25. juniju 2009, ocenili pogoje, kot so določeni v členu 9a Direktive 2001/80/ES?

22.3.2   Katere določbe in postopki se uporabljajo za zagotovitev, da se – če so izpolnjeni pogoji iz člena 9a Direktive 2001/80/ES – na območju naprave nameni primeren prostor za opremo, potrebno za zajemanje in stiskanje CO2?

22.3.3   Ali obstajajo primeri praktične uporabe tega člena po 25. juniju 2009?

22.4   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana sprememba Priloge III k Direktivi 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6)?

22.5   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana sprememba Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7)?

22.6   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana sprememba Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8)?

22.7   Kako je v nacionalni zakonodaji obravnavana sprememba Priloge I k Direktivi 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9)?

---

(1)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(2)  Ukrepi, ki jih je treba sprejeti v skladu s Sklepom Komisije 2010/345/EU z dne 8. junija 2010 o spremembi Odločbe 2007/589/ES glede vključitve smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida (UL L 155, 22.6.2010, str. 34).

(3)  Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40).

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(5)  Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27.11.2001, str. 1).

(6)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

(7)  Direktiva 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (UL L 114, 27.4.2006, str. 9). Direktiva 2006/12/ES je razveljavljena z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3) z učinkom od 12. decembra 2010.

(8)  Uredba (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (UL L 190, 12.7.2006, str. 1).

(9)  Direktiva 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 24, 29.1.2008, str. 8).

---

| 11.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 37/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2011

o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk in veterinarskih enot v Traces

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 701)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/93/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), ter zlasti člena 20(1) in (3) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (2) ter zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 6(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (3), in zlasti člena 6(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (4) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (4) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi.

| (2) | Na podlagi sporočila Danske je treba kontrolno središče 2 ob mejni kontrolni točki v pristanišču Hirtshals črtati pri vnosih za navedeno mejno kontrolno točko iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba kategorije proizvodov živalskega izvora, ki jih je trenutno možno pregledati na mejni kontrolni točki na letališču Billund, črtati pri vnosu za navedeno mejno kontrolno točko. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi sporočila Danske je treba kontrolno središče 2 ob mejni kontrolni točki v pristanišču Hirtshals črtati pri vnosih za navedeno mejno kontrolno točko iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba kategorije proizvodov živalskega izvora, ki jih je trenutno možno pregledati na mejni kontrolni točki na letališču Billund, črtati pri vnosu za navedeno mejno kontrolno točko.

| (3) | Po uspešnem kontrolnem pregledu inšpekcijskih služb Komisije, Urada za prehrano in veterinarstvo, je treba dodati dodatno mejno kontrolno točko v Kalundborgu na Danskem k vnosom za navedeno državo članico na seznamu iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(3)

Po uspešnem kontrolnem pregledu inšpekcijskih služb Komisije, Urada za prehrano in veterinarstvo, je treba dodati dodatno mejno kontrolno točko v Kalundborgu na Danskem k vnosom za navedeno državo članico na seznamu iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (4) | Na podlagi sporočil Nemčije je treba kontrolno središče „Frigo Altenwerder“ na mejni kontrolni točki v pristanišču v Hamburgu nadomestiti s kontrolnim središčem „Altenwerder Kirchtal“, z dodatnimi kategorijami proizvodov živalskega izvora, ki jih je možno pregledati v tem kontrolnem središču. Navedeno novo kontrolno središče je treba vključiti med vnose za navedeno mejno kontrolno točko iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi sporočil Nemčije je treba kontrolno središče „Frigo Altenwerder“ na mejni kontrolni točki v pristanišču v Hamburgu nadomestiti s kontrolnim središčem „Altenwerder Kirchtal“, z dodatnimi kategorijami proizvodov živalskega izvora, ki jih je možno pregledati v tem kontrolnem središču. Navedeno novo kontrolno središče je treba vključiti med vnose za navedeno mejno kontrolno točko iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (5) | Na podlagi sporočila Grčije je treba odobritev železniške mejne kontrolne točke Neos Kafkassos črtati s seznama iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba nekatere kategorije živih živali, ki jih je trenutno možno pregledati na cestni mejni kontrolni točki Neos Kafkassos, črtati pri vnosu za navedeno mejno kontrolno točko na navedenem seznamu. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi sporočila Grčije je treba odobritev železniške mejne kontrolne točke Neos Kafkassos črtati s seznama iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba nekatere kategorije živih živali, ki jih je trenutno možno pregledati na cestni mejni kontrolni točki Neos Kafkassos, črtati pri vnosu za navedeno mejno kontrolno točko na navedenem seznamu.

| (6) | Španija je sporočila, da je bilo vzpostavljeno dodatno kontrolno središče na mejni kontrolni točki na letališču Barcelona. Na podlagi navedenega sporočila je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za navedeno državo članico. |
| --- | --- |

(6)

Španija je sporočila, da je bilo vzpostavljeno dodatno kontrolno središče na mejni kontrolni točki na letališču Barcelona. Na podlagi navedenega sporočila je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za navedeno državo članico.

| (7) | Francija je sporočila, da je odobritev mejne kontrole točke v pristanišču Boulogne treba črtati s seznama mejnih kontrolnih točk za navedeno državo članico. |
| --- | --- |

(7)

Francija je sporočila, da je odobritev mejne kontrole točke v pristanišču Boulogne treba črtati s seznama mejnih kontrolnih točk za navedeno državo članico.

| (8) | Na podlagi sporočila Latvije se trenutni začasni preklic odobritve enega kontrolnega središča na mejni kontrolni točki v pristanišču Riga (Riga port) ne sme več uporabljati. Vnos za navedeno mejno kontrolno točko je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi sporočila Latvije se trenutni začasni preklic odobritve enega kontrolnega središča na mejni kontrolni točki v pristanišču Riga (Riga port) ne sme več uporabljati. Vnos za navedeno mejno kontrolno točko je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Na podlagi sporočil Združenega kraljestva je treba nekatere kategorije proizvodov živalskega izvora, ki jih je trenutno možno pregledati na mejnih kontrolnih točkah na letališčih Belfast International Airport in Nottingham East Midlands, črtati pri vnosih za navedene mejne kontrolne točke iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba vnos za mejno kontrolno točko na letališču Manston črtati s seznama vnosov za navedeno državo članico iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi sporočil Združenega kraljestva je treba nekatere kategorije proizvodov živalskega izvora, ki jih je trenutno možno pregledati na mejnih kontrolnih točkah na letališčih Belfast International Airport in Nottingham East Midlands, črtati pri vnosih za navedene mejne kontrolne točke iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. Poleg tega je treba vnos za mejno kontrolno točko na letališču Manston črtati s seznama vnosov za navedeno državo članico iz navedene priloge.

| (10) | Priloga II k Odločbi 2009/821/ES določa seznam glavnih, regionalnih in območnih uradov v celovitem računalniškem veterinarskem sistemu (Traces). |
| --- | --- |

(10)

Priloga II k Odločbi 2009/821/ES določa seznam glavnih, regionalnih in območnih uradov v celovitem računalniškem veterinarskem sistemu (Traces).

| (11) | Na podlagi sporočil Belgije, Nemčije, Irske, Italije in Portugalske je treba nekatere spremembe dodati na seznam glavnih, regionalnih in območnih uradov v Traces za navedene države članice iz Priloge II k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi sporočil Belgije, Nemčije, Irske, Italije in Portugalske je treba nekatere spremembe dodati na seznam glavnih, regionalnih in območnih uradov v Traces za navedene države članice iz Priloge II k Odločbi 2009/821/ES.

| (12) | Odločbo 2009/821/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Odločbo 2009/821/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prilogi I in II k Odločbi 2009/821/ES se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

1

(2)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56.

2

(3)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

3

(4)  UL L 296, 12.11.2009, str. 1.

4

---

PRILOGA

Prilogi I in II k Odločbi 2009/821/ES se spremenita:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | del, ki zadeva Dansko, se spremeni:






  (i) | vnos za pristanišče Hirtshals se nadomesti z naslednjim:










  „Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)“; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

del, ki zadeva Dansko, se spremeni:

(i)

vnos za pristanišče Hirtshals se nadomesti z naslednjim:

„Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)“;

| (ii) | vnos za letališče Billund se nadomesti z naslednjim:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vnos za letališče Billund se nadomesti z naslednjim:

„Billund

DK BLL 4

A

U, E, O“;

| (iii) | dodan je naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko za pristanišče Kalundborg:










  „Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)“; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

dodan je naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko za pristanišče Kalundborg:

„Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)“;

| (b) | v delu, ki zadeva Nemčijo, se vnos za pristanišče Hamburg Hafen nadomesti z naslednjim:










  „Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT“; | |

(b)

v delu, ki zadeva Nemčijo, se vnos za pristanišče Hamburg Hafen nadomesti z naslednjim:

„Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT“;

| (c) | del, ki zadeva Grčijo, se spremeni:






  (i) | vnos za železnico Neos Kafkassos se črta; |
| --- | --- | --- |

(c)

del, ki zadeva Grčijo, se spremeni:

(i)

vnos za železnico Neos Kafkassos se črta;

| (ii) | vnos za cesto Neos Kafkassos se nadomesti z naslednjim:










  „Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT“; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vnos za cesto Neos Kafkassos se nadomesti z naslednjim:

„Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT“;

| (d) | v delu, ki zadeva Španijo, se vnos za letališče Barcelona nadomesti z naslednjim:










  „Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)“; | |

(d)

v delu, ki zadeva Španijo, se vnos za letališče Barcelona nadomesti z naslednjim:

„Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)“;

| (e) | v delu, ki zadeva Francijo, se vnos za pristanišče Boulogne črta; |
| --- | --- |

(e)

v delu, ki zadeva Francijo, se vnos za pristanišče Boulogne črta;

| (f) | v delu, ki zadeva Latvijo, se vnos za pristanišče Riga (Riga port) nadomesti z naslednjim:










  „Riga (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu terminãls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)“; | |

(f)

v delu, ki zadeva Latvijo, se vnos za pristanišče Riga (Riga port) nadomesti z naslednjim:

„Riga (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu terminãls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)“;

| (g) | del, ki zadeva Združeno kraljestvo, se spremeni:






  (i) | vnos za mejno kontrolno točko na letališču Belfast International se nadomesti z naslednjim:










  „Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)“; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(g)

del, ki zadeva Združeno kraljestvo, se spremeni:

(i)

vnos za mejno kontrolno točko na letališču Belfast International se nadomesti z naslednjim:

„Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)“;

| (ii) | vnos za mejno kontrolno točko na letališču Manston se črta; |
| --- | --- |

(ii)

vnos za mejno kontrolno točko na letališču Manston se črta;

| (iii) | vnos za mejno kontrolno točko na letališču Nottingham East Midlands se nadomesti z naslednjim:










  „East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

vnos za mejno kontrolno točko na letališču Nottingham East Midlands se nadomesti z naslednjim:

„East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)“.

| 2. | Priloga II se spremeni:






  (a) | del, ki zadeva Belgijo, se spremeni:






  (i) | vnos za regionalni urad „BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“ se nadomesti z naslednjim:






  „BE20001 | REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga II se spremeni:

(a)

del, ki zadeva Belgijo, se spremeni:

(i)

vnos za regionalni urad „BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“ se nadomesti z naslednjim:

„BE20001

REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“;

| (ii) | vnos za regionalni urad „BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“ se nadomesti z naslednjim:






  „BE20002 | REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vnos za regionalni urad „BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“ se nadomesti z naslednjim:

„BE20002

REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“;

| (iii) | vnos za regionalni urad „BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“ se nadomesti z naslednjim:






  „BE20003 | RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vnos za regionalni urad „BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“ se nadomesti z naslednjim:

„BE20003

RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“;

| (b) | del, ki zadeva Nemčijo, se spremeni:






  (i) | vnos za območni urad „DE03809 BAD NEUSTADT“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE03809 | RHÖN-GRABFELD“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

del, ki zadeva Nemčijo, se spremeni:

(i)

vnos za območni urad „DE03809 BAD NEUSTADT“ se nadomesti z naslednjim:

„DE03809

RHÖN-GRABFELD“;

| (ii) | vnos za območni urad „DE12509 HÖCHSTADT“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vnos za območni urad „DE12509 HÖCHSTADT“ se nadomesti z naslednjim:

„DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT“;

| (iii) | vnos za območni urad „DE18609 HASSFURT“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE18609 | HASSBERGE“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vnos za območni urad „DE18609 HASSFURT“ se nadomesti z naslednjim:

„DE18609

HASSBERGE“;

| (iv) | vnos za območni urad „DE21809 KARLSTADT“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE21809 | MAIN-SPESSART“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

vnos za območni urad „DE21809 KARLSTADT“ se nadomesti z naslednjim:

„DE21809

MAIN-SPESSART“;

| (v) | vnos za območni urad „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE23609 | LANDSBERG AM LECH“; |
| --- | --- | --- |

(v)

vnos za območni urad „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH“ se nadomesti z naslednjim:

„DE23609

LANDSBERG AM LECH“;

| (vi) | vnos za območni urad „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE24109 | NÜRNBERGER LAND“; |
| --- | --- | --- |

(vi)

vnos za območni urad „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ“ se nadomesti z naslednjim:

„DE24109

NÜRNBERGER LAND“;

| (vii) | vnos za območni urad „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN“; |
| --- | --- | --- |

(vii)

vnos za območni urad „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU“ se nadomesti z naslednjim:

„DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN“;

| (viii) | vnos za območni urad „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM“; |
| --- | --- | --- |

(viii)

vnos za območni urad „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH“ se nadomesti z naslednjim:

„DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM“;

| (ix) | vnos za območni urad „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE33809 | ROTTAL/INN“; |
| --- | --- | --- |

(ix)

vnos za območni urad „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN“ se nadomesti z naslednjim:

„DE33809

ROTTAL/INN“;

| (x) | vnosa za območna urada „DE45209 WEILHEIM I. OB“ in „DE45509 WEISSENBURG“ se nadomestita z naslednjim:






  „DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU; |
| --- | --- | --- |
| DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN“; |

(x)

vnosa za območna urada „DE45209 WEILHEIM I. OB“ in „DE45509 WEISSENBURG“ se nadomestita z naslednjim:

„DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU;

DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN“;

| (xi) | za regionalni urad „DE00009 BAYERN“ se doda naslednji vnos območnega urada:






  „DE23209 | KRONACH“; |
| --- | --- | --- |

(xi)

za regionalni urad „DE00009 BAYERN“ se doda naslednji vnos območnega urada:

„DE23209

KRONACH“;

| (xii) | vnos za območni urad „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT“; |
| --- | --- | --- |

(xii)

vnos za območni urad „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT“ se nadomesti z naslednjim:

„DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT“;

| (xiii) | vnos za območni urad „DE39115 SALZLAND“ se nadomesti z naslednjim:






  „DE39115 | SALZLANDKREIS“; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

vnos za območni urad „DE39115 SALZLAND“ se nadomesti z naslednjim:

„DE39115

SALZLANDKREIS“;

| (c) | v delu, ki zadeva Irsko, se vnos za območni urad „IE12100 TIPPERARY SOUTH“ nadomesti z naslednjim:






  „IE12100 | TIPPERARY“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v delu, ki zadeva Irsko, se vnos za območni urad „IE12100 TIPPERARY SOUTH“ nadomesti z naslednjim:

„IE12100

TIPPERARY“;

| (d) | del, ki zadeva Italijo, se spremeni:






  (i) | vnosi za regionalni urad „IT00018 CALABRIA“ in za območne urade v navedenem regionalnem uradu se nadomestijo z naslednjim:
  „IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO; |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA; |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE; |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA; |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA“; |

(d)

del, ki zadeva Italijo, se spremeni:

(i)

vnosi za regionalni urad „IT00018 CALABRIA“ in za območne urade v navedenem regionalnem uradu se nadomestijo z naslednjim:

„IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO;

IT00418

A.S.P. COSENZA;

IT00518

A.S.P. CROTONE;

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA;

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA“;

| (ii) | naslednji vnosi za regionalni urad „IT00003 LOMBARDIA“ se črtajo:






  „IT01403 | CHIARI“ |
| --- | --- | --- |
| „IT00203 | GALLARATE“ |
| „IT03403 | LEGNANO“ |
| „IT01903 | LENO“ |
| „IT04003 | MONTICHIARI“ |
| „IT02203 | OSTIGLIA“ |
| „IT01703 | SALÒ“ |
| „IT01303 | TREVIGLIO“ |
| „IT02003 | VIADANA“; |

(ii)

naslednji vnosi za regionalni urad „IT00003 LOMBARDIA“ se črtajo:

„IT01403

CHIARI“

„IT00203

GALLARATE“

„IT03403

LEGNANO“

„IT01903

LENO“

„IT04003

MONTICHIARI“

„IT02203

OSTIGLIA“

„IT01703

SALÒ“

„IT01303

TREVIGLIO“

„IT02003

VIADANA“;

| (e) | v delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za območni urad „PT05300 LOURES“ nadomesti z naslednjim:






  „PT05300 | LISBOA“. |
| --- | --- | --- |

(e)

v delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za območni urad „PT05300 LOURES“ nadomesti z naslednjim:

„PT05300

LISBOA“.

---