# Az Európai Unió L 343/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.343.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 343 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. december 29. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.343.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 343

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. december 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1256/2010/EU rendelete (2010. december 17.) a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról | 2 |
| | * | A Tanács 1257/2010/EU rendelete (2010. december 20.) a 920/2005/EK rendelet által az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet tekintetében bevezetett ideiglenes eltérések meghosszabbításáról | 5 |
| | * | A Tanács 1258/2010/EU rendelete (2010. december 20.) egyes halászati termékek irányadó árának és uniós termelői árának a 2011. halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról | 6 |
| | * | A Tanács 1259/2010/EU rendelete (2010. december 20.) a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról | 10 |
| | * | A Bizottság 1260/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 3846/87/EGK rendelet által a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan bevezetett export-visszatérítési nómenklatúrának a 2011. évre történő közzétételéről | 17 |
| | * | A Bizottság 1261/2010/EU rendelete (2010. december 22.) az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről | 57 |
| | * | A Bizottság 1262/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendeletnek a kukorica Spanyolországba és Portugáliába, valamint a cirok Spanyolországba történő behozatalára vonatkozó behozatali vám csökkentésére irányuló, a 2010-es kontingensévhez kapcsolódó pályázati eljárások záró időpontja, továbbá e rendeletek hatályvesztésének időpontja tekintetében történő módosításáról | 76 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/813/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. december 22.) a 2010-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló EKB/2009/25 határozat módosításáról (EKB/2010/32) | 78 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

1

RENDELETEK

*

A Tanács 1256/2010/EU rendelete (2010. december 17.) a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról

2

*

A Tanács 1257/2010/EU rendelete (2010. december 20.) a 920/2005/EK rendelet által az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet tekintetében bevezetett ideiglenes eltérések meghosszabbításáról

5

*

A Tanács 1258/2010/EU rendelete (2010. december 20.) egyes halászati termékek irányadó árának és uniós termelői árának a 2011. halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról

6

*

A Tanács 1259/2010/EU rendelete (2010. december 20.) a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról

10

*

A Bizottság 1260/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 3846/87/EGK rendelet által a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan bevezetett export-visszatérítési nómenklatúrának a 2011. évre történő közzétételéről

17

*

A Bizottság 1261/2010/EU rendelete (2010. december 22.) az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

57

*

A Bizottság 1262/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendeletnek a kukorica Spanyolországba és Portugáliába, valamint a cirok Spanyolországba történő behozatalára vonatkozó behozatali vám csökkentésére irányuló, a 2010-es kontingensévhez kapcsolódó pályázati eljárások záró időpontja, továbbá e rendeletek hatályvesztésének időpontja tekintetében történő módosításáról

76

HATÁROZATOK

2010/813/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. december 22.) a 2010-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló EKB/2009/25 határozat módosításáról (EKB/2010/32)

(EKB/2010/32)

78

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/1

---

Tájékoztatás az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

A Brüsszelben 2009. november 30-án és Tokióban 2009. december 15-én aláírt, az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás a megállapodás (1) 31. cikkének megfelelően 2011. január 2-án lép hatályba.

---

(1)  HL L 39., 2010.2.12., 20. o.

---

RENDELETEK

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/2

---

A TANÁCS 1256/2010/EU RENDELETE

(2010. december 17.)

a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

| (2) | A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésnek és a halászati tevékenységek fenntartható folytatására vonatkozó intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemény és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által készített jelentés figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésnek és a halászati tevékenységek fenntartható folytatására vonatkozó intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemény és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által készített jelentés figyelembevételével kell meghatározni.

| (3) | A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosítson valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosítson valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, valamint a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva eközben az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá figyelemmel az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményekre. |
| --- | --- |

(4)

A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, valamint a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva eközben az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá figyelemmel az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményekre.

| (5) | Az e rendeletben előírt halászati lehetőségek felhasználására nézve a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (2) az irányadó, különös tekintettel a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartására a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok közléséről szóló 33. és 34. cikkére. Ezért meg kell határozni, hogy a tagállamok milyen kódokat használjanak az e rendelet hatálya alá tartozó kirakodott állományokkal kapcsolatban a Bizottság részére történő adatközlés során. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt halászati lehetőségek felhasználására nézve a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (2) az irányadó, különös tekintettel a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartására a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok közléséről szóló 33. és 34. cikkére. Ezért meg kell határozni, hogy a tagállamok milyen kódokat használjanak az e rendelet hatálya alá tartozó kirakodott állományokkal kapcsolatban a Bizottság részére történő adatközlés során.

| (6) | A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat. |
| --- | --- |

(6)

A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.

| (7) | A halászat folyamatosságának és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászat 2011. január 1-jén megkezdődhessen. Sürgőssége miatt a rendeletnek a közzététele után azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(7)

A halászat folyamatosságának és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászat 2011. január 1-jén megkezdődhessen. Sürgőssége miatt a rendeletnek a közzététele után azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza bizonyos fekete-tengeri halállományok tekintetében a 2011. évre vonatkozó halászati lehetőségeket.

2. cikk

Alkalmazási kör

Ez a rendelet a Fekete-tengeren tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „GFCM”: a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság;

b)   „Fekete-tenger”: a GFCM földrajzi alterülete a GFCM/33/2009/2 határozatban meghatározottak szerint;

c)   „uniós hajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő és az Unióban lajstromba vett halászhajó;

d)   „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományokból évente kifogható mennyiség;

e)   „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy egy harmadik ország részére kiosztott hányada.

II.   FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

4. cikk

A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk

A teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket a melléklet határozza meg.

5. cikk

Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések

A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

| a) | a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott újraelosztások;

| c) | a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; |
| --- | --- |

c)

a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;

| d) | a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;

| e) | az 1224/2009/EK rendelet 37., 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

e)

az 1224/2009/EK rendelet 37., 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

6. cikk

A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei

Az e rendelet által megállapított halászati lehetőségek közé tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:

| a) | a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy |
| --- | --- |

a)

a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy

| b) | a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve. |
| --- | --- |

b)

a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.

III.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

7. cikk

Adatküldés

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

2

(3)  HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HAJÓKRA VONATKOZÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

Az alábbi táblázatok állományonként (élőtömegtonnában) meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint – adott esetben – a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.

A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:

| Tudományos név | Hárombetűs kód | Közönséges név |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Nagy rombuszhal |
| Sprattus sprattus | SPR | Spratt |

Tudományos név

Hárombetűs kód

Közönséges név

Psetta maxima

TUR

Nagy rombuszhal

Sprattus sprattus

SPR

Spratt

| Faj | : | Nagy rombuszhal

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Faj

:

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

| Övezet | : | Fekete-tenger
  TUR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Fekete-tenger

TUR/F3742C

Bulgária

43,2 (1)

Románia

43,2 (1)

EU

86,4 (1)

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj | : | Spratt

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Faj

:

Spratt

Sprattus sprattus

| Övezet | : | Fekete-tenger
  SPR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Fekete-tenger

SPR/F3742C

Bulgária

8 032,5

Románia

3 442,5

EU

11 475

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

---

(1)  2011. április 15. és június 15. között halászati tevékenység nem engedélyezett.

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/5

---

A TANÁCS 1257/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

a 920/2005/EK rendelet által az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet tekintetében bevezetett ideiglenes eltérések meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 342. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet módosításáról, valamint e rendeletektől való ideiglenes eltérések bevezetéséről szóló, 2005. június 13-i 920/2005/EK tanácsi rendelet (1) elismerte az ír nyelvet az uniós intézmények hivatalos nyelveként és munkanyelveként. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet módosításáról, valamint e rendeletektől való ideiglenes eltérések bevezetéséről szóló, 2005. június 13-i 920/2005/EK tanácsi rendelet (1) elismerte az ír nyelvet az uniós intézmények hivatalos nyelveként és munkanyelveként.

| (2) | A 920/2005/EK rendelet gyakorlati okokból és átmeneti jelleggel úgy rendelkezik, hogy az uniós intézmények nem kötelesek minden jogi aktust – beleértve a Bíróság ítéleteit is – ír nyelven megszövegezni, illetve arra lefordítani, az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek kivételével. A Tanácsnak – a 920/2005/EK rendelet alkalmazásának napját követő négy éven belül, és azt követően ötéves időközönként – határoznia kell arról, hogy megszünteti-e az eltérést. |
| --- | --- |

(2)

A 920/2005/EK rendelet gyakorlati okokból és átmeneti jelleggel úgy rendelkezik, hogy az uniós intézmények nem kötelesek minden jogi aktust – beleértve a Bíróság ítéleteit is – ír nyelven megszövegezni, illetve arra lefordítani, az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek kivételével. A Tanácsnak – a 920/2005/EK rendelet alkalmazásának napját követő négy éven belül, és azt követően ötéves időközönként – határoznia kell arról, hogy megszünteti-e az eltérést.

| (3) | Az uniós intézmények folyamatosan kezdeményezéseket tesznek annak céljából, hogy a polgárok számára javítsák az Unió tevékenységeire vonatkozó információk ír nyelven való hozzáférhetőségét. Továbbra is fennállnak azonban az elegendő számú ír nyelvű fordító, jogász-nyelvész, tolmács és asszisztens felvételével kapcsolatos nehézségek. Helyénvaló következésképpen 2012. január 1-jétől kezdődően egy ötéves időtartamra meghosszabbítani a 920/2005/EK rendelet 2. cikk első bekezdésében említett eltérést, |
| --- | --- |

(3)

Az uniós intézmények folyamatosan kezdeményezéseket tesznek annak céljából, hogy a polgárok számára javítsák az Unió tevékenységeire vonatkozó információk ír nyelven való hozzáférhetőségét. Továbbra is fennállnak azonban az elegendő számú ír nyelvű fordító, jogász-nyelvész, tolmács és asszisztens felvételével kapcsolatos nehézségek. Helyénvaló következésképpen 2012. január 1-jétől kezdődően egy ötéves időtartamra meghosszabbítani a 920/2005/EK rendelet 2. cikk első bekezdésében említett eltérést,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első albekezdésében említett eltérést a 2012. január 1-jétől kezdődő ötéves időszakra meg kell hosszabbítani.

E cikk az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletekre nem alkalmazandó.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet 2012. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 156., 2005.6.18., 3. o.

1

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/6

---

A TANÁCS 1258/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

egyes halászati termékek irányadó árának és uniós termelői árának a 2011. halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket kell elfogadnia az árak meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket kell elfogadnia az árak meghatározására vonatkozóan.

| (2) | A halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (1) előírja, hogy minden halászati évre meg kell állapítani egyes halászati termékek irányadó árát és uniós termelői árát az e termékek piacára vonatkozó intervenciós árak meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (1) előírja, hogy minden halászati évre meg kell állapítani egyes halászati termékek irányadó árát és uniós termelői árát az e termékek piacára vonatkozó intervenciós árak meghatározása érdekében.

| (3) | A Tanács feladata, hogy meghatározza a 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek és termékcsoportok mindegyikére vonatkozóan az irányadó árat, az említett rendelet III. mellékletében felsorolt termékek tekintetében pedig az uniós termelői árat. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy meghatározza a 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek és termékcsoportok mindegyikére vonatkozóan az irányadó árat, az említett rendelet III. mellékletében felsorolt termékek tekintetében pedig az uniós termelői árat.

| (4) | Az irányadó árakat halfajonként, az érintett termékek árát illetően jelenleg rendelkezésre álló adatok és a 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok alapján kell emelni, szinten tartani vagy csökkenteni a 2011. évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az irányadó árakat halfajonként, az érintett termékek árát illetően jelenleg rendelkezésre álló adatok és a 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok alapján kell emelni, szinten tartani vagy csökkenteni a 2011. évre vonatkozóan.

| (5) | Helyénvaló uniós termelői árat megállapítani a 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek egyikére vonatkozóan, a többi termék árát pedig helyénvaló a Thunnus és Euthynnus nembe tartozó halfajokra alkalmazandó átváltási arányok meghatározásáról szóló, 2006. május 30-i 802/2006/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott átváltási arányok segítségével kiszámítani. |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló uniós termelői árat megállapítani a 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek egyikére vonatkozóan, a többi termék árát pedig helyénvaló a Thunnus és Euthynnus nembe tartozó halfajokra alkalmazandó átváltási arányok meghatározásáról szóló, 2006. május 30-i 802/2006/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott átváltási arányok segítségével kiszámítani.

| (6) | A 2011. halászati évre vonatkozó uniós termelői árakat a 104/2000/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében, valamint 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek alapján kell kiigazítani, |
| --- | --- |

(6)

A 2011. halászati évre vonatkozó uniós termelői árakat a 104/2000/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében, valamint 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek alapján kell kiigazítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett, a 2011. január 1-jétőldecember 31-ig tartó halászati évre vonatkozóan meghatározott irányadó árakat e rendelet I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

A 104/2000/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett, a 2011. január 1-jétőldecember 31-ig tartó halászati évre vonatkozóan meghatározott uniós termelői árakat e rendelet II. melléklete tartalmazza.

3. cikk

Ez a rendelet 2011. január 1-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

1

(2)  HL L 144., 2006.5.31., 15. o.

2

---

I. MELLÉKLET

| Mellékletek | Faj
  A 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek | Kereskedelmi kiszerelés | Irányadó ár
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | 1. | A Clupea harengus fajba tartozó heringek |

Mellékletek

Faj

A 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek

Kereskedelmi kiszerelés

Irányadó ár

(EUR/tonna)

I.

1.

A Clupea harengus fajba tartozó heringek

Hal egészben

274

| 2. | A Sardina pilchardus fajba tartozó szardíniák |
| --- | --- |

2.

A Sardina pilchardus fajba tartozó szardíniák

Hal egészben

574

| 3. | Tüskéscápa (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Tüskéscápa (Squalus acanthias)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 090

| 4. | Macskacápa (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Macskacápa (Scyliorhinus spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

704

| 5. | Vörös álsügér (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Vörös álsügér (Sebastes spp.)

Hal egészben

1 212

| 6. | A Gadus morhua fajba tartozó tőkehalak |
| --- | --- |

6.

A Gadus morhua fajba tartozó tőkehalak

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 589

| 7. | Fekete tőkehal (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Fekete tőkehal (Pollachius virens)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

799

| 8. | Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

956

| 9. | Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

889

| 10. | Északi menyhal (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Északi menyhal (Molva spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 153

| 11. | A Scomber scombrus fajba tartozó makrélák |
| --- | --- |

11.

A Scomber scombrus fajba tartozó makrélák

Hal egészben

320

| 12. | A Scomber japonicus fajba tartozó makrélák |
| --- | --- |

12.

A Scomber japonicus fajba tartozó makrélák

Hal egészben

285

| 13. | Szardella (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Szardella (Engraulis spp.)

Hal egészben

1 274

| 14. | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2011. január 1-jétől2011. április 30-ig.

1 026

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2011. május 1-jétől2011. december 31-ig.

1 425

| 15. | A Merluccius merluccius fajba tartozó szürke tőkehalak |
| --- | --- |

15.

A Merluccius merluccius fajba tartozó szürke tőkehalak

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

3 318

| 16. | Rombuszhal (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Rombuszhal (Lepidorhombus spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2 342

| 17. | Lepényhal (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Lepényhal (Limanda limanda)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

803

| 18. | Érdes lepényhal (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Érdes lepényhal (Platichthys flesus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

486

| 19. | Germon (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Germon (Thunnus alalunga)

Hal egészben

2 308

Kibelezve, fejjel

2 437

| 20. | Közönséges tintahal (Sepia officinalis és Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Közönséges tintahal (Sepia officinalis és Rossia macrosoma)

Egészben

1 781

| 21. | Ördöghal (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Ördöghal (Lophius spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2 923

Fej nélkül

6 015

| 22. | A Crangon crangon fajba tartozó garnélák |
| --- | --- |

22.

A Crangon crangon fajba tartozó garnélák

Egyszerűen vízben főzve

2 423

| 23. | Norvég garnéla (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

Egyszerűen vízben főzve

6 668

Frissen vagy hűtve

1 614

| 24. | Nagy tarisznyarák (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Nagy tarisznyarák (Cancer pagurus)

Egészben

1 676

| 25. | Norvég homár (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

Egészben

5 119

Csak farokkal

3 979

| 26. | Nyelvhal (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Nyelvhal (Solea spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

6 843

II.

| 1. | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 916

| 2. | A Merluccius spp.nembe tartozó szürke tőkehalak |
| --- | --- |

2.

A Merluccius spp.nembe tartozó szürke tőkehalak

Fagyasztva, egészben, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 232

Fagyasztva, filézve, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 498

| 3. | Tengeri durbincs (Dentex dentex és Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Tengeri durbincs (Dentex dentex és Pagellus spp.)

Fagyasztva, tételenként, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 447

| 4. | Kardhal (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Kardhal (Xiphias gladius)

Fagyasztva, egészben, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

4 058

| 5. | Közönséges tintahal (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Közönséges tintahal (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 915

| 6. | Polip (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Polip (Octopus spp.)

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

2 161

| 7. | Kalmár (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmár (Loligo spp.)

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

1 173

| 8. | Nyílkalmár (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Nyílkalmár (Ommastrephes sagittatus)

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

961

| 9. | Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

873

| 10. | A Penaeidae családba tartozó garnélák |
| --- | --- |

10.

A Penaeidae családba tartozó garnélák

| — | A Parapenaeus longirostris fajba tartozó garnélák |
| --- | --- |

—

A Parapenaeus longirostris fajba tartozó garnélák

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

4 072

| — | A Penaeidae családba tartozó egyéb garnélák |
| --- | --- |

—

A Penaeidae családba tartozó egyéb garnélák

Fagyasztva, azonos termékeket tartalmazó eredeti csomagolásban

7 813

---

II. MELLÉKLET

| Faj
  A 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek | Tömeg | Kereskedelmi kiszerelés | Uniós termelői ár
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares) | egyenként több mint 10 kg | Egészben | 1 200 |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| egyenként több mint 10 kg | Egészben | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| Germon (Thunnus alalunga) | egyenként több mint 10 kg | Egészben | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| egyenként több mint 10 kg | Egészben | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| Bonitó (Katsuwonus pelamis) | | Egészben | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |
| Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) | | Egészben | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |
| A Thunnus és Euthynnus nembe tartozó egyéb fajok | | Egészben | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |

Faj

A 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek

Tömeg

Kereskedelmi kiszerelés

Uniós termelői ár

(EUR/tonna)

Sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares)

egyenként több mint 10 kg

Egészben

1 200

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

egyenként több mint 10 kg

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Germon (Thunnus alalunga)

egyenként több mint 10 kg

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

egyenként több mint 10 kg

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Bonitó (Katsuwonus pelamis)

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus)

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

A Thunnus és Euthynnus nembe tartozó egyéb fajok

Egészben

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/10

---

A TANÁCS 1259/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló, 2010. július 12-i 2010/405/EU tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Unió azt a célt tűzte maga elé, hogy fenntartja és fejleszti az Uniót mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget, ahol biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Uniónak a határon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozó intézkedéseket kell elfogadnia, különösen, ha ez szükséges a belső piac megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió azt a célt tűzte maga elé, hogy fenntartja és fejleszti az Uniót mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget, ahol biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Uniónak a határon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozó intézkedéseket kell elfogadnia, különösen, ha ez szükséges a belső piac megfelelő működéséhez.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke értelmében ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a tagállamokban alkalmazandó kollíziós szabályok összeegyeztethetőségének biztosítását célzó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke értelmében ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a tagállamokban alkalmazandó kollíziós szabályok összeegyeztethetőségének biztosítását célzó rendelkezéseket.

| (3) | A Bizottság 2005. március 14-én zöld könyvet fogadott el a házasság felbontására vonatkozó ügyekben alkalmazandó jogról és joghatóságról. A zöld könyv széles körű nyilvános konzultációt indított azon problémák lehetséges megoldásairól, amelyek a jelenlegi helyzetben felmerülhetnek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. március 14-én zöld könyvet fogadott el a házasság felbontására vonatkozó ügyekben alkalmazandó jogról és joghatóságról. A zöld könyv széles körű nyilvános konzultációt indított azon problémák lehetséges megoldásairól, amelyek a jelenlegi helyzetben felmerülhetnek.

| (4) | A Bizottság 2006. július 17-én a 2201/2003/EK tanácsi rendeletnek (2) a joghatóság tekintetében történő módosításáról és a házassági ügyekben alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok bevezetéséről szóló rendeletre tett javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2006. július 17-én a 2201/2003/EK tanácsi rendeletnek (2) a joghatóság tekintetében történő módosításáról és a házassági ügyekben alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok bevezetéséről szóló rendeletre tett javaslatot.

| (5) | A 2008. június 5–6-án Luxembourgban ülésező Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a javaslattal kapcsolatban nem alakult ki egyhangú egyetértés, és olyan leküzdhetetlen nehézségek állnak fenn, amelyek következtében sem abban az időpontban, sem a közeljövőben nem alakulhat ki egyhangú egyetértés. Megállapította továbbá, hogy a javasolt rendelet céljai nem érhetők el ésszerű határidőn belül a Szerződések megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával. |
| --- | --- |

(5)

A 2008. június 5–6-án Luxembourgban ülésező Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a javaslattal kapcsolatban nem alakult ki egyhangú egyetértés, és olyan leküzdhetetlen nehézségek állnak fenn, amelyek következtében sem abban az időpontban, sem a közeljövőben nem alakulhat ki egyhangú egyetértés. Megállapította továbbá, hogy a javasolt rendelet céljai nem érhetők el ésszerű határidőn belül a Szerződések megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával.

| (6) | Ezt követően Belgium, Bulgária, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Málta, Ausztria, Portugália, Románia és Szlovénia kérést intézett a Bizottsághoz, amely szerint megerősített együttműködést kívánnak létrehozni egymás között a házassági ügyekben alkalmazandó jog területén. 2010. március 3-án Görögország visszavonta a kérését. |
| --- | --- |

(6)

Ezt követően Belgium, Bulgária, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Málta, Ausztria, Portugália, Románia és Szlovénia kérést intézett a Bizottsághoz, amely szerint megerősített együttműködést kívánnak létrehozni egymás között a házassági ügyekben alkalmazandó jog területén. 2010. március 3-án Görögország visszavonta a kérését.

| (7) | A Tanács 2010. július 12-én elfogadta a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló 2010/405/EU határozatot. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2010. július 12-én elfogadta a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló 2010/405/EU határozatot.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 328. cikkének (1) bekezdése szerint a megerősített együttműködés annak létrehozásakor valamennyi tagállam számára nyitva áll, feltéve, hogy azok megfelelnek az együttműködésre felhatalmazó határozatban megállapított részvételi feltételeknek. Az együttműködés bármely későbbi időpontban is nyitva áll mindazon tagállamok számára, amelyek e feltételek mellett az annak keretében már elfogadott jogi aktusoknak is megfelelnek. A Bizottság és a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok biztosítják, hogy lehetőség szerint minél több tagállam részvételét elősegítsék. E rendelet a Szerződéseknek megfelelően csak a részt vevő tagállamokban kötelező teljes egészében és alkalmazandó közvetlenül. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 328. cikkének (1) bekezdése szerint a megerősített együttműködés annak létrehozásakor valamennyi tagállam számára nyitva áll, feltéve, hogy azok megfelelnek az együttműködésre felhatalmazó határozatban megállapított részvételi feltételeknek. Az együttműködés bármely későbbi időpontban is nyitva áll mindazon tagállamok számára, amelyek e feltételek mellett az annak keretében már elfogadott jogi aktusoknak is megfelelnek. A Bizottság és a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok biztosítják, hogy lehetőség szerint minél több tagállam részvételét elősegítsék. E rendelet a Szerződéseknek megfelelően csak a részt vevő tagállamokban kötelező teljes egészében és alkalmazandó közvetlenül.

| (9) | E rendelet célja, hogy egyértelmű és teljes jogi keretet alakítson ki a részt vevő tagállamokban a házasság felbontására és a különválásra irányuló eljárások során alkalmazandó jog tekintetében, valamint a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a rugalmasság szempontjából megfelelő megoldásokat biztosítson az európai polgároknak, továbbá kiküszöbölje annak lehetőségét, hogy az egyik házastárs a másikat megelőzve kezdeményezze a házasság felbontását annak érdekében, hogy az eljárást olyan jog szerint folytassák le, amelyet e fél saját érdekei szempontjából kedvezőbbnek ítél. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet célja, hogy egyértelmű és teljes jogi keretet alakítson ki a részt vevő tagállamokban a házasság felbontására és a különválásra irányuló eljárások során alkalmazandó jog tekintetében, valamint a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a rugalmasság szempontjából megfelelő megoldásokat biztosítson az európai polgároknak, továbbá kiküszöbölje annak lehetőségét, hogy az egyik házastárs a másikat megelőzve kezdeményezze a házasság felbontását annak érdekében, hogy az eljárást olyan jog szerint folytassák le, amelyet e fél saját érdekei szempontjából kedvezőbbnek ítél.

| (10) | E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a 2201/2003/EK rendelettel. Nem alkalmazható azonban a házasság érvénytelenítésére.
  Ezt a rendeletet csak a házassági kötelékek felbontására vagy lazítására lehet alkalmazni. Az e rendelet kollíziós jogi szabályai révén meghatározott jog alkalmazandó a házasság felbontásának és a különválásnak a jogalapjára.
  Az olyan előzetes kérdéseket, mint a jogképesség és a házasság érvényessége, valamint az olyan kérdéseket, mint a házasság felbontásának vagy a különválásnak a vagyonjogi következményei, a név, a szülői felelősség, a tartási kötelezettségek vagy egyéb járulékos vonatkozások, az érintett részt vevő tagállamban alkalmazandó kollíziós jogi szabályok révén kell meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a 2201/2003/EK rendelettel. Nem alkalmazható azonban a házasság érvénytelenítésére.

Ezt a rendeletet csak a házassági kötelékek felbontására vagy lazítására lehet alkalmazni. Az e rendelet kollíziós jogi szabályai révén meghatározott jog alkalmazandó a házasság felbontásának és a különválásnak a jogalapjára.

Az olyan előzetes kérdéseket, mint a jogképesség és a házasság érvényessége, valamint az olyan kérdéseket, mint a házasság felbontásának vagy a különválásnak a vagyonjogi következményei, a név, a szülői felelősség, a tartási kötelezettségek vagy egyéb járulékos vonatkozások, az érintett részt vevő tagállamban alkalmazandó kollíziós jogi szabályok révén kell meghatározni.

| (11) | E rendelet területi hatályának egyértelmű kijelölése érdekében meg kell határozni azokat a tagállamokat, amelyek részt vesznek a megerősített együttműködésben. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet területi hatályának egyértelmű kijelölése érdekében meg kell határozni azokat a tagállamokat, amelyek részt vesznek a megerősített együttműködésben.

| (12) | E rendelet alkalmazása egyetemes, azaz lehetővé kell tenni, hogy egységes kollíziós jogi szabályai kijelöljék a részt vevő tagállamok jogát, a részt nem vevő tagállamok jogát, vagy olyan államok jogát, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet alkalmazása egyetemes, azaz lehetővé kell tenni, hogy egységes kollíziós jogi szabályai kijelöljék a részt vevő tagállamok jogát, a részt nem vevő tagállamok jogát, vagy olyan államok jogát, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak.

| (13) | Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére való tekintet nélkül alkalmazandó. Adott esetben a bíróságokat a 2201/2003/EK rendelettel összhangban kell megkeresettnek tekinteni. |
| --- | --- |

(13)

Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére való tekintet nélkül alkalmazandó. Adott esetben a bíróságokat a 2201/2003/EK rendelettel összhangban kell megkeresettnek tekinteni.

| (14) | Annak érdekében, hogy a házastársaknak lehetőségük legyen hozzájuk közel álló alkalmazandó jogot választani, illetve hogy választás hiányában mégis ez a jog legyen alkalmazandó házasságuk felbontása vagy különválásuk során, ez a jog akkor is alkalmazható, ha nem valamelyik részt vevő tagállam joga. Amennyiben egy másik tagállam joga alkalmazandó a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozattal (3) létrehozott hálózat segíthetné a bíróságokat a külföldi jog tartalmáról való tájékozódásban. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a házastársaknak lehetőségük legyen hozzájuk közel álló alkalmazandó jogot választani, illetve hogy választás hiányában mégis ez a jog legyen alkalmazandó házasságuk felbontása vagy különválásuk során, ez a jog akkor is alkalmazható, ha nem valamelyik részt vevő tagállam joga. Amennyiben egy másik tagállam joga alkalmazandó a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozattal (3) létrehozott hálózat segíthetné a bíróságokat a külföldi jog tartalmáról való tájékozódásban.

| (15) | Az európai polgárok mobilitásának növekedésével egyrészt nagyobb rugalmasságra, másrészt nagyobb jogbiztonságra van szükség. Az e célkitűzésnek való megfelelés érdekében e rendeletnek erősítenie kell a felek autonómiáját a házasság felbontása és a különválás terén, bizonyos mértékű lehetőséget teremtve a házasság felbontása és a különválás tekintetében alkalmazandó jog megválasztására. |
| --- | --- |

(15)

Az európai polgárok mobilitásának növekedésével egyrészt nagyobb rugalmasságra, másrészt nagyobb jogbiztonságra van szükség. Az e célkitűzésnek való megfelelés érdekében e rendeletnek erősítenie kell a felek autonómiáját a házasság felbontása és a különválás terén, bizonyos mértékű lehetőséget teremtve a házasság felbontása és a különválás tekintetében alkalmazandó jog megválasztására.

| (16) | Biztosítani kell azt a lehetőséget a házastársaknak, hogy a házasság felbontása és a különválás tekintetében alkalmazandó jognak azon ország jogát választhassák, amellyel különleges kapcsolatban vannak, vagy az eljáró bíróság országa szerinti jogot. A házastársak által választott jognak összhangban kell állnia a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapvető jogokkal. |
| --- | --- |

(16)

Biztosítani kell azt a lehetőséget a házastársaknak, hogy a házasság felbontása és a különválás tekintetében alkalmazandó jognak azon ország jogát választhassák, amellyel különleges kapcsolatban vannak, vagy az eljáró bíróság országa szerinti jogot. A házastársak által választott jognak összhangban kell állnia a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapvető jogokkal.

| (17) | Fontos, hogy az alkalmazandó jog meghatározása előtt a házastársak naprakész információval rendelkezzenek a nemzeti és az uniós jog, valamint a házasság felbontására vagy a különválásra alkalmazandó eljárások legfontosabb releváns elemeiről. E megfelelő, minőségi információkhoz való hozzáférés biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen naprakésszé teszi a 2001/470/EK határozat által létrehozott, az interneten elérhető nyilvános információs rendszerében található információkat. |
| --- | --- |

(17)

Fontos, hogy az alkalmazandó jog meghatározása előtt a házastársak naprakész információval rendelkezzenek a nemzeti és az uniós jog, valamint a házasság felbontására vagy a különválásra alkalmazandó eljárások legfontosabb releváns elemeiről. E megfelelő, minőségi információkhoz való hozzáférés biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen naprakésszé teszi a 2001/470/EK határozat által létrehozott, az interneten elérhető nyilvános információs rendszerében található információkat.

| (18) | Mindkét házastárs tudatos választása e rendelet alapelve. Mindkét házastársnak pontosan tudnia kell, hogy milyen jogi és szociális következményei vannak az alkalmazandó jog megválasztásának. Az a lehetőség, hogy közös megegyezéssel válasszák meg az alkalmazandó jogot, nem sértheti a két házastárs jogait és esélyegyenlőségét. Ezért a részt vevő tagállamok bíráinak tisztában kell lenniük annak fontosságával, hogy a két házastárs az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodás jogi következményeinek tudatában válasszon. |
| --- | --- |

(18)

Mindkét házastárs tudatos választása e rendelet alapelve. Mindkét házastársnak pontosan tudnia kell, hogy milyen jogi és szociális következményei vannak az alkalmazandó jog megválasztásának. Az a lehetőség, hogy közös megegyezéssel válasszák meg az alkalmazandó jogot, nem sértheti a két házastárs jogait és esélyegyenlőségét. Ezért a részt vevő tagállamok bíráinak tisztában kell lenniük annak fontosságával, hogy a két házastárs az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodás jogi következményeinek tudatában válasszon.

| (19) | Az anyagi és az alaki érvényességre vonatkozó szabályokat úgy kell megállapítani, hogy azok megkönnyítsék a házastársak számára a tudatos választást, valamint hogy a jogbiztonság és az igazságszolgáltatáshoz való joguk biztosítása érdekében tiszteletben tartsák a hozzájárulásukat. Az alaki érvényességre vonatkozóan indokolt bevezetni egyes biztosítékokat annak érdekében, hogy a házastársak tudatában legyenek választásuk következményeinek. Az alkalmazandó jogra vonatkozó megállapodást írásban kell rögzíteni, keltezéssel kell ellátni, és alá kell írnia mindkét félnek. Amennyiben annak a részt vevő tagállamnak a joga, amelyben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye található, kiegészítő alaki szabályokat ír elő, ezeket a szabályokat be kell tartani. Ilyen kiegészítő alaki szabályok lehetnek azon részt vevő tagállamokban, ahol a megállapodást házassági szerződésbe kell foglalni. Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye olyan különböző részt vevő tagállamokban található, amelyek eltérő alaki szabályokat írnak elő, elegendő, ha ezen államok egyikének alaki szabályait tartják be. Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában csak az egyik házastárs szokásos tartózkodási helye található részt vevő tagállamban, és az kiegészítő alaki szabályokat ír elő, be kell tartani ezeket a szabályokat. |
| --- | --- |

(19)

Az anyagi és az alaki érvényességre vonatkozó szabályokat úgy kell megállapítani, hogy azok megkönnyítsék a házastársak számára a tudatos választást, valamint hogy a jogbiztonság és az igazságszolgáltatáshoz való joguk biztosítása érdekében tiszteletben tartsák a hozzájárulásukat. Az alaki érvényességre vonatkozóan indokolt bevezetni egyes biztosítékokat annak érdekében, hogy a házastársak tudatában legyenek választásuk következményeinek. Az alkalmazandó jogra vonatkozó megállapodást írásban kell rögzíteni, keltezéssel kell ellátni, és alá kell írnia mindkét félnek. Amennyiben annak a részt vevő tagállamnak a joga, amelyben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye található, kiegészítő alaki szabályokat ír elő, ezeket a szabályokat be kell tartani. Ilyen kiegészítő alaki szabályok lehetnek azon részt vevő tagállamokban, ahol a megállapodást házassági szerződésbe kell foglalni. Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye olyan különböző részt vevő tagállamokban található, amelyek eltérő alaki szabályokat írnak elő, elegendő, ha ezen államok egyikének alaki szabályait tartják be. Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában csak az egyik házastárs szokásos tartózkodási helye található részt vevő tagállamban, és az kiegészítő alaki szabályokat ír elő, be kell tartani ezeket a szabályokat.

| (20) | Az alkalmazandó jogot kijelölő megállapodást legkésőbb a bíróság megkeresésének időpontjáig lehet megkötni és módosítani, illetve az eljárás során is, ha erre az eljáró bíróság országa szerinti jog lehetőséget biztosít. Ebben az esetben elegendő, ha a bíróság az eljáró bíróság országa szerinti jognak megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét. |
| --- | --- |

(20)

Az alkalmazandó jogot kijelölő megállapodást legkésőbb a bíróság megkeresésének időpontjáig lehet megkötni és módosítani, illetve az eljárás során is, ha erre az eljáró bíróság országa szerinti jog lehetőséget biztosít. Ebben az esetben elegendő, ha a bíróság az eljáró bíróság országa szerinti jognak megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét.

| (21) | Arra az esetre, ha nem választják meg az alkalmazandó jogot, e rendeletnek egy sor, a házastársaknak az érintett joghoz fűződő szoros kapcsolatán alapuló kapcsoló tényező alapján harmonizált kollíziós jogi szabályokat kell megállapítania annak érdekében, hogy megfelelő jogbiztonságot és kiszámíthatóságot biztosítson, és megakadályozza, hogy az egyik házastárs a másikat megelőzve kezdeményezze a házasság felbontását egy olyan jog alapján, amelyet előnyösebbnek tart saját érdekei védelmének szempontjából. E kapcsoló elveket úgy kell megválasztani, hogy biztosítható legyen, hogy a házasságfelbontással vagy különválással kapcsolatos eljárást olyan jog szabályozza, amellyel a házastársak szoros kapcsolatban vannak. |
| --- | --- |

(21)

Arra az esetre, ha nem választják meg az alkalmazandó jogot, e rendeletnek egy sor, a házastársaknak az érintett joghoz fűződő szoros kapcsolatán alapuló kapcsoló tényező alapján harmonizált kollíziós jogi szabályokat kell megállapítania annak érdekében, hogy megfelelő jogbiztonságot és kiszámíthatóságot biztosítson, és megakadályozza, hogy az egyik házastárs a másikat megelőzve kezdeményezze a házasság felbontását egy olyan jog alapján, amelyet előnyösebbnek tart saját érdekei védelmének szempontjából. E kapcsoló elveket úgy kell megválasztani, hogy biztosítható legyen, hogy a házasságfelbontással vagy különválással kapcsolatos eljárást olyan jog szabályozza, amellyel a házastársak szoros kapcsolatban vannak.

| (22) | Ha e rendelet valamely állam jogának alkalmazása céljából az állampolgárságra kapcsoló elvként hivatkozik, a többes állampolgárság kérdésének kezelését a nemzeti jog hatáskörébe utalja, amelynek azonban teljes mértékben figyelembe kell vennie az Európai Unió általános elveit. |
| --- | --- |

(22)

Ha e rendelet valamely állam jogának alkalmazása céljából az állampolgárságra kapcsoló elvként hivatkozik, a többes állampolgárság kérdésének kezelését a nemzeti jog hatáskörébe utalja, amelynek azonban teljes mértékben figyelembe kell vennie az Európai Unió általános elveit.

| (23) | Amennyiben a bíróságot a különválás házasságfelbontássá történő változtatása céljából keresik meg, és a felek nem választották meg az alkalmazandó jogot, akkor a különválásra alkalmazott jogot kell alkalmazni a házasság felbontására is. Ez a folytonosság elősegíti a felek szempontjából a kiszámíthatóságot, és erősíti a jogbiztonságot. Ha a különválásra alkalmazott jog nem rendelkezik a különválás házasságfelbontássá történő változtatásáról, akkor a házasság felbontására a jogválasztás hiányában alkalmazandó kollíziós jogi szabályok vonatkoznak. Ez nem akadályozhatja a házastársakat abban, hogy a házasság felbontását az e rendeletben foglalt egyéb szabályok alapján kérjék. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben a bíróságot a különválás házasságfelbontássá történő változtatása céljából keresik meg, és a felek nem választották meg az alkalmazandó jogot, akkor a különválásra alkalmazott jogot kell alkalmazni a házasság felbontására is. Ez a folytonosság elősegíti a felek szempontjából a kiszámíthatóságot, és erősíti a jogbiztonságot. Ha a különválásra alkalmazott jog nem rendelkezik a különválás házasságfelbontássá történő változtatásáról, akkor a házasság felbontására a jogválasztás hiányában alkalmazandó kollíziós jogi szabályok vonatkoznak. Ez nem akadályozhatja a házastársakat abban, hogy a házasság felbontását az e rendeletben foglalt egyéb szabályok alapján kérjék.

| (24) | Egyes esetekben, például ha az alkalmazandó jog nem rendelkezik házasság felbontásáról, vagy az egyik házastársnak neme miatt nem biztosít azonos jogokat a házasság felbontásához, vagy a különváláshoz, mindig az eljáró bíróság országa szerinti jogot kell alkalmazni. Ez azonban nem érintheti a közrendi záradékot. |
| --- | --- |

(24)

Egyes esetekben, például ha az alkalmazandó jog nem rendelkezik házasság felbontásáról, vagy az egyik házastársnak neme miatt nem biztosít azonos jogokat a házasság felbontásához, vagy a különváláshoz, mindig az eljáró bíróság országa szerinti jogot kell alkalmazni. Ez azonban nem érintheti a közrendi záradékot.

| (25) | Kivételes körülmények között, a közérdekre vonatkozó megfontolások alapján a részt vevő tagállamok bíróságai számára lehetővé kell tenni a külföldi jog rendelkezésének figyelmen kívül hagyását, ha valamely adott esetben annak alkalmazása nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen lenne az eljáró bíróság országának közrendjével. A bíróságok ugyanakkor nem alkalmazhatják a közrenddel kapcsolatos kivételt egy másik állam joga rendelkezésének figyelmen kívül hagyása céljából, ha ez sértené az Európai Unió Alapjogi Chartáját és különösen annak 21. cikkét, amely a megkülönböztetés minden formájának tilalmáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(25)

Kivételes körülmények között, a közérdekre vonatkozó megfontolások alapján a részt vevő tagállamok bíróságai számára lehetővé kell tenni a külföldi jog rendelkezésének figyelmen kívül hagyását, ha valamely adott esetben annak alkalmazása nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen lenne az eljáró bíróság országának közrendjével. A bíróságok ugyanakkor nem alkalmazhatják a közrenddel kapcsolatos kivételt egy másik állam joga rendelkezésének figyelmen kívül hagyása céljából, ha ez sértené az Európai Unió Alapjogi Chartáját és különösen annak 21. cikkét, amely a megkülönböztetés minden formájának tilalmáról rendelkezik.

| (26) | Amennyiben e rendelet arra a tényre hivatkozik, hogy a megkeresett bíróság szerinti részt vevő tagállam joga nem rendelkezik a házasság felbontásáról, ezt úgy kell értelmezni, hogy az adott tagállam jogában nem létezik a házasság felbontásának intézménye. Ez esetben a bíróság nem kötelezhető arra, hogy e rendelet alapján kimondja a házasság felbontását.
  Amennyiben e rendelet arra a tényre hivatkozik, hogy a megkeresett bíróság szerinti részt vevő tagállam joga a szóban forgó házasságot a felbontási eljárás céljából nem tekinti érvényesnek, ezt többek között úgy kell értelmezni, hogy az adott tagállam joga szerint ilyen házasság nem létezik. Ez esetben a bíróság nem kötelezhető arra, hogy e rendelet alapján kimondja a házasság felbontását vagy a különválást. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben e rendelet arra a tényre hivatkozik, hogy a megkeresett bíróság szerinti részt vevő tagállam joga nem rendelkezik a házasság felbontásáról, ezt úgy kell értelmezni, hogy az adott tagállam jogában nem létezik a házasság felbontásának intézménye. Ez esetben a bíróság nem kötelezhető arra, hogy e rendelet alapján kimondja a házasság felbontását.

Amennyiben e rendelet arra a tényre hivatkozik, hogy a megkeresett bíróság szerinti részt vevő tagállam joga a szóban forgó házasságot a felbontási eljárás céljából nem tekinti érvényesnek, ezt többek között úgy kell értelmezni, hogy az adott tagállam joga szerint ilyen házasság nem létezik. Ez esetben a bíróság nem kötelezhető arra, hogy e rendelet alapján kimondja a házasság felbontását vagy a különválást.

| (27) | Mivel vannak olyan államok és részt vevő tagállamok, amelyekben két vagy több jogrendszer vagy szabályrendszer vonatkozik az e rendelet által szabályozott kérdésekre, szükség van olyan rendelkezésre, amely szabályozza e rendelet alkalmazandóságának mértékét ezen államok és részt vevő tagállamok különböző területi egységeiben, illetve a személyek különböző kategóriái tekintetében ezen államokban és részt vevő tagállamokban. |
| --- | --- |

(27)

Mivel vannak olyan államok és részt vevő tagállamok, amelyekben két vagy több jogrendszer vagy szabályrendszer vonatkozik az e rendelet által szabályozott kérdésekre, szükség van olyan rendelkezésre, amely szabályozza e rendelet alkalmazandóságának mértékét ezen államok és részt vevő tagállamok különböző területi egységeiben, illetve a személyek különböző kategóriái tekintetében ezen államokban és részt vevő tagállamokban.

| (28) | Amennyiben nincsenek szabályok az alkalmazandó jog kijelölésére, akkor azoknak a feleknek, akik az egyikük állampolgársága szerinti állam jogát választott ák, és ha ez az állam több, a házasság felbontására vonatkozóan saját jogrendszerrel vagy szabályozással rendelkező területi egységet tartalmaz, azt is meg kell jelölniük, hogy melyik területi egység jogában egyeztek meg. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben nincsenek szabályok az alkalmazandó jog kijelölésére, akkor azoknak a feleknek, akik az egyikük állampolgársága szerinti állam jogát választott ák, és ha ez az állam több, a házasság felbontására vonatkozóan saját jogrendszerrel vagy szabályozással rendelkező területi egységet tartalmaz, azt is meg kell jelölniük, hogy melyik területi egység jogában egyeztek meg.

| (29) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a nemzetközi házassági ügyekben a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a rugalmasság erősítését és ezáltal a személyek Európai Unión belüli szabad mozgásának megkönnyítését, a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és ezért léptékük és hatásuk miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió adott esetben megerősített együttműködés révén, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(29)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a nemzetközi házassági ügyekben a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a rugalmasság erősítését és ezáltal a személyek Európai Unión belüli szabad mozgásának megkönnyítését, a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és ezért léptékük és hatásuk miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió adott esetben megerősített együttműködés révén, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (30) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, különös tekintettel annak 21. cikkére, amely tiltja a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést. A részt vevő tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell ezt a rendeletet alkalmazniuk, |
| --- | --- |

(30)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, különös tekintettel annak 21. cikkére, amely tiltja a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést. A részt vevő tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell ezt a rendeletet alkalmazniuk,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

HATÁLY, KAPCSOLAT A 2201/2003/EK RENDELETTEL, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS EGYETEMES ALKALMAZÁS

1. cikk

Hatály

(1)   E rendeletet a házasság felbontására és a különválásra kell alkalmazni olyan esetekben, amelyek több állam jogához kapcsolódnak.

(2)   E rendelet nem alkalmazandó a következő kérdésekre, még abban az esetben sem, ha azok kizárólag előzetes kérdésekként merülnek fel a házasság felbontásával vagy a különválással kapcsolatos eljárás keretében:

| a) | a természetes személyek jogképessége; |
| --- | --- |

a)

a természetes személyek jogképessége;

| b) | a házasság létezése, érvényessége vagy elismerése; |
| --- | --- |

b)

a házasság létezése, érvényessége vagy elismerése;

| c) | a házasság érvénytelenítése; |
| --- | --- |

c)

a házasság érvénytelenítése;

| d) | a házastársak neve; |
| --- | --- |

d)

a házastársak neve;

| e) | a házasság vagyonjogi következményei; |
| --- | --- |

e)

a házasság vagyonjogi következményei;

| f) | a szülői felelősség; |
| --- | --- |

f)

a szülői felelősség;

| g) | a tartási kötelezettségek; |
| --- | --- |

g)

a tartási kötelezettségek;

| h) | célvagyon és az öröklés. |
| --- | --- |

h)

célvagyon és az öröklés.

2. cikk

Kapcsolat a 2201/2003/EK rendelettel

E rendelet nem érinti a 2201/2003/EK rendelet alkalmazását.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában

1.   „részt vevő tagállam”: minden olyan tagállam, amely részt vesz a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jogról szóló megerősített együttműködésben a 2010/405/EU határozat vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 331. cikke (1) bekezdésének második vagy harmadik albekezdése alapján hozott határozat szerint;

2.   „bíróság”: a részt vevő tagállamok valamennyi, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező hatósága.

4. cikk

Egyetemes alkalmazás

Az e rendelet szerint kijelölt jogot akkor is alkalmazni kell, ha az nem egy részt vevő tagállam joga.

II. FEJEZET

A HÁZASSÁG FELBONTÁSÁRA ÉS A KÜLÖNVÁLÁSRA ALKALMAZANDÓ JOGRA VONATKOZÓ EGYSÉGES SZABÁLYOK

5. cikk

Az alkalmazandó jog felek általi megválasztása

(1)   A házastársak megállapodhatnak a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog kiválasztásáról, feltéve, hogy ez az alábbi jogok egyike:

| a) | azon állam joga, amelynek területén a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

azon állam joga, amelynek területén a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek;

| b) | azon állam joga, amelynek területén a házastársak legutóbb szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában egyiküknek még mindig ott van a tartózkodási helye; |
| --- | --- |

b)

azon állam joga, amelynek területén a házastársak legutóbb szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában egyiküknek még mindig ott van a tartózkodási helye;

| c) | az egyik házastársnak a megállapodás megkötése időpontjában meglévő állampolgársága szerinti állam joga; vagy |
| --- | --- |

c)

az egyik házastársnak a megállapodás megkötése időpontjában meglévő állampolgársága szerinti állam joga; vagy

| d) | az eljáró bíróság országa szerinti jog. |
| --- | --- |

d)

az eljáró bíróság országa szerinti jog.

(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül az alkalmazandó jog kijelöléséről szóló megállapodás bármikor megköthető és módosítható, de legkésőbb a bírósághoz fordulás időpontjában.

(3)   Amennyiben az eljáró bíróság országa szerinti jog úgy rendelkezik, a házastársak a bíróság előtt az eljárás során is kijelölhetik az alkalmazandó jogot. Ebben az esetben a bíróság az eljáró bíróság országa szerinti jognak megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét.

6. cikk

Hozzájárulás és anyagi érvényesség

(1)   A jogválasztásról szóló megállapodás vagy valamely megállapodási feltétel fennállását és érvényességét azon jog határozza meg, amely a megállapodás vagy megállapodási feltétel érvényessége esetében e rendelet alapján irányadó lenne.

(2)   A házastárs azonban annak megállapítása érdekében, hogy hozzájárulását nem adta meg, hivatkozhat azon ország jogára, amelyben a bírósághoz fordulás időpontjában szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik, ha a körülményekből az tűnik ki, hogy nem lenne ésszerű magatartása következményeinek az (1) bekezdésben meghatározott jognak megfelelően történő meghatározása.

7. cikk

Alaki érvényesség

(1)   Az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett megállapodást írásba kell foglalni, keltezéssel kell ellátni, és azt mindkét házastársnak alá kell írnia. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés egyenértékű az írásos formával.

(2)   Amennyiben azonban annak a részt vevő tagállamnak a joga, amelyben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye található, kiegészítő alaki szabályokat ír elő az ilyen típusú megállapodások tekintetében, alkalmazni kell ezeket a szabályokat.

(3)   Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye különböző részt vevő tagállamokban van, és ezen államok jogai különböző alaki szabályokat írnak elő, alaki szempontból érvényes a megállapodás, ha megfelel az ezen országok egyikének jogában rögzített feltételeknek.

(4)   Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában csak az egyik házastárs szokásos tartózkodási helye található részt vevő tagállamban, és ez az állam kiegészítő alaki előírásokat határoz meg az ilyen típusú megállapodások tekintetében, ezeket az előírásokat kell alkalmazni.

8. cikk

A felek jogválasztása hiányában alkalmazandó jog

Az 5. cikk szerinti jogválasztás hiányában a házasság felbontására és a különválásra azon állam joga alkalmazandó:

| a) | amelyben a bírósághoz fordulás időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye található; vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

a)

amelyben a bírósághoz fordulás időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye található; vagy ennek hiányában

| b) | amelyben a házastársak utolsó szokásos tartózkodási helye található, amennyiben ez a tartózkodási hely a bíróság megkeresésétől számított egy évnél nem régebbi időpontban szűnt meg, és amennyiben a bírósághoz fordulás időpontjában az egyik házastárs még mindig ebben az államban tartózkodik; vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

b)

amelyben a házastársak utolsó szokásos tartózkodási helye található, amennyiben ez a tartózkodási hely a bíróság megkeresésétől számított egy évnél nem régebbi időpontban szűnt meg, és amennyiben a bírósághoz fordulás időpontjában az egyik házastárs még mindig ebben az államban tartózkodik; vagy ennek hiányában

| c) | amelynek a bírósághoz fordulás időpontjában mindkét házastárs állampolgára volt; vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

amelynek a bírósághoz fordulás időpontjában mindkét házastárs állampolgára volt; vagy ennek hiányában

| d) | amelynek a bíróságához fordulnak. |
| --- | --- |

d)

amelynek a bíróságához fordulnak.

9. cikk

A különválás házasságfelbontássá történő változtatása

(1)   A különválás házasságfelbontássá történő változtatása esetén a házasság felbontására a különválásra alkalmazott jogot kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az 5. cikknek megfelelően másban állapodtak meg.

(2)   Ha azonban a különválásra alkalmazott jog nem rendelkezik a különválás házasságfelbontássá történő változtatásáról, akkor a 8. cikk alkalmazandó, kivéve, ha a felek az 5. cikknek megfelelően másban állapodtak meg.

10. cikk

Az eljáró bíróság országa szerinti jog alkalmazása

Amennyiben az 5. vagy a 8. cikk szerint alkalmazandó jog nem rendelkezik a házasság felbontásáról, vagy az egyik házastársnak neme miatt nem biztosít azonos jogokat a házasság felbontásához vagy a különváláshoz, az eljáró bíróság országa szerinti jogot kell alkalmazni.

11. cikk

A vissza- és továbbutalás kizárása

Valamely állam jogának az e rendelet szerinti alkalmazása az érintett államban a nemzetközi magánjogi szabályokon kívüli, hatályos jogi előírások alkalmazását jelenti.

12. cikk

Közrend

Az e rendelet alkalmazásában meghatározott jog valamely rendelkezésének alkalmazása csak akkor tagadható meg, ha az alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság országának közrendjével.

13. cikk

Eltérések a nemzeti jogban

E rendeletben semmi nem kötelezi arra az olyan részt vevő tagállamok bíróságait, amelyeknek joga nem rendelkezik a házasság felbontásáról, vagy a szóban forgó házasságot nem tekinti érvényesnek a házasság felbontására irányuló eljárás céljából, hogy e rendelet alkalmazásában házasságfelbontást mondjanak ki.

14. cikk

Két vagy több jogrendszerrel rendelkező államok – területi kollízió

Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkezik az e rendelet által szabályozott kérdések tekintetében:

| a) | az adott állam jogára történő bármilyen hivatkozást az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából úgy kell értelmezni, mint ami a vonatkozó területi egységben hatályos jogra vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

az adott állam jogára történő bármilyen hivatkozást az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából úgy kell értelmezni, mint ami a vonatkozó területi egységben hatályos jogra vonatkozik;

| b) | az adott államban lévő szokásos tartózkodási helyre való bármely hivatkozás valamely területi egységen belüli szokásos tartózkodási helyre vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

az adott államban lévő szokásos tartózkodási helyre való bármely hivatkozás valamely területi egységen belüli szokásos tartózkodási helyre vonatkozik;

| c) | az állampolgárságra történő bármely hivatkozás az adott állam joga által meghatározott területi egységre, vagy vonatkozó szabályok hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában arra a területi egységre vonatkozik, amelyhez az egyik vagy mindkét házastársat a legszorosabb kapcsolat fűzi. |
| --- | --- |

c)

az állampolgárságra történő bármely hivatkozás az adott állam joga által meghatározott területi egységre, vagy vonatkozó szabályok hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában arra a területi egységre vonatkozik, amelyhez az egyik vagy mindkét házastársat a legszorosabb kapcsolat fűzi.

15. cikk

Két vagy több jogrendszerrel rendelkező államok – személyközi kollízió

Olyan államok esetében, amelyek az e rendelet által szabályozott kérdések tekintetében a személyek különböző kategóriáira vonatkozóan két vagy több jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkeznek, az állam jogára történő hivatkozás az adott állam hatályos szabályai által kijelölt jogrendszerre vonatkozik. Ilyen szabályok hiányában az a jogrendszer vagy szabályrendszer alkalmazandó, amelyhez a házastársat vagy házastársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi.

16. cikk

E rendelet alkalmazásának mellőzése belső kollízió esetén

Az olyan részt vevő tagállamok, ahol különböző jogrendszerek vagy szabályrendszerek alkalmazandók az e rendelet által szabályozott kérdésekre, nem kötelesek e rendeletet alkalmazni a kizárólag az ezen különböző jogrendszerek vagy szabályrendszerek következtében felmerülő kollíziók esetén.

III. FEJEZET

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

17. cikk

A részt vevő tagállamok által nyújtandó információk

(1)   A részt vevő tagállamok legkésőbb 2011. szeptember 21-ig tájékoztatják a Bizottságot a következőkkel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseikről, amennyiben vannak ilyenek:

| a) | az alkalmazandó jog megválasztásáról szóló megállapodásra vonatkozó alaki előírások a 7. cikk (2)–(4) bekezdésének megfelelően; valamint |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó jog megválasztásáról szóló megállapodásra vonatkozó alaki előírások a 7. cikk (2)–(4) bekezdésének megfelelően; valamint

| b) | az alkalmazandó jog kijelölésének lehetősége az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó jog kijelölésének lehetősége az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően.

A részt vevő tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen rendelkezésekkel kapcsolatban bekövetkező változásokról.

(2)   A Bizottság megfelelő módon, különösen a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat honlapján a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) bekezdésnek megfelelően közölt információkat.

18. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   E rendelet kizárólag azokra a bírósági eljárásokra és az 5. cikkben említett megállapodásokra alkalmazandó, amelyeket 2012. június 21-et követően indítottak vagy kötöttek.

Ha azonban 2012. június 21-et megelőzően kötöttek az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodást, ez a megállapodás is érvényes, amennyiben összhangban van a 6. és a 7. cikkel.

(2)   E rendelet nem érinti a valamely részt vevő tagállam joga szerint kötött, az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó azon megállapodásokat, amelyek esetében a bíróság megkeresése 2012. június 21-et megelőzően történt.

19. cikk

A létező nemzetközi egyezményekkel való kapcsolat

(1)   A részt vevő tagállamoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 351. cikkéből eredő kötelezettségeinek sérelme nélkül ez a rendelet nem érinti azoknak a nemzetközi egyezményeknek az alkalmazását, amelyeknek e rendelet elfogadásakor vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 331. cikke (1) bekezdésének második vagy harmadik albekezdése szerinti határozat elfogadásakor egy vagy több részt vevő tagállam részese, és amelyek a házasság felbontására vagy a különválásra vonatkozó kollíziós jogi szabályokat állapítanak meg.

(2)   Azonban az e rendelet által szabályozott kérdések vonatkozásában ez a rendelet élvez elsőbbséget a kizárólag kettő vagy több részt vevő tagállam között létrejött egyezményekkel szemben.

20. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)   A Bizottság legkésőbb 2015. december 31-ig és azt követően ötévente jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Adott esetben ezt a jelentést e rendelet kiigazítására irányuló javaslatok kísérik.

(2)   A részt vevő tagállamok ennek érdekében közlik a Bizottsággal az e rendeletnek a bíróságaik általi alkalmazására vonatkozó információkat.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. június 21-től kell alkalmazni, a 17. cikk kivételével, amely 2011. június 21-től alkalmazandó.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 331. cikke (1) bekezdésének második vagy harmadik albekezdése alapján hozott határozat alapján a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében ezt a rendeletet az érintett határozatban megjelölt időponttól kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően a részt vevő tagállamokban teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 189., 2010.7.22., 12. o.

1

(2)  A Tanács 2003. november 27-i 2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

2

(3)  HL L 174., 2001.6.27., 25. o.

3

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/17

---

A BIZOTTSÁG 1260/2010/EU RENDELETE

(2010. december 22.)

a 3846/87/EGK rendelet által a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan bevezetett export-visszatérítési nómenklatúrának a 2011. évre történő közzétételéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i 3846/87/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke negyedik bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek exportrendszerére vonatkozó rendelkezésekből következő, 2011. január 1-jén érvényes visszatérítési nómenklatúrát teljes terjedelmében közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek exportrendszerére vonatkozó rendelkezésekből következő, 2011. január 1-jén érvényes visszatérítési nómenklatúrát teljes terjedelmében közzé kell tenni.

| (2) | A 3846/87/EGK rendelet által a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan bevezetett export-visszatérítési nómenklatúrának a 2010-es évre történő közzétételéről szóló, 2009. december 18-i 1298/2009/EK bizottsági rendeletet (3) ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(2)

A 3846/87/EGK rendelet által a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan bevezetett export-visszatérítési nómenklatúrának a 2010-es évre történő közzétételéről szóló, 2009. december 18-i 1298/2009/EK bizottsági rendeletet (3) ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3846/87/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Az 1298/2009/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet 2011. december 31-én hatályát veszti.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o.

2

(3)  HL L 353., 2009.12.31., 9. o.

3

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSI NÓMENKLATÚRÁJA

TARTALOM

Ágazat

| 1. | Gabona és búza- vagy rozsliszt, durva őrlemény vagy dara |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rizs és törmelékrizs |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gabona feldolgozásával készült termékek |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gabona-alapú takarmánykeverékek |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marha- és borjúhús |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sertéshús |
| --- | --- |

6.

| 7. | Baromfihús |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tojás |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tej és tejtermékek |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fehér és nyerscukor, további feldolgozás nélkül |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szirupok és más cukortermékek |
| --- | --- |

11.

1.   Gabona és búza- vagy rozsliszt, durva őrlemény vagy dara

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Búza és kétszeres: | |
| 1001 10 00 | – | Keménybúza: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

1001

Búza és kétszeres:

1001 10 00

–

Keménybúza:

| – – | Vetőmag |
| --- | --- |

– –

Vetőmag

1001 10 00 9200

| – – | Egyéb |
| --- | --- |

– –

Egyéb

1001 10 00 9400

ex 1001 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Másféle tönköly, közönséges búza és kétszeres: |
| --- | --- |

– –

Másféle tönköly, közönséges búza és kétszeres:

1001 90 91

| – – – | Közönséges búza és kétszeres vetőmag |
| --- | --- |

– – –

Közönséges búza és kétszeres vetőmag

1001 90 91 9000

1001 90 99

| – – – | Másféle |
| --- | --- |

– – –

Másféle

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rozs

1002 00 00 9000

1003 00

Árpa:

1003 00 10

| – | Vetőmag |
| --- | --- |

–

Vetőmag

1003 00 10 9000

1003 00 90

| – | Más |
| --- | --- |

–

Más

1003 00 90 9000

1004 00 00

Zab:

| – | Vetőmag |
| --- | --- |

–

Vetőmag

1004 00 00 9200

| – | Egyéb |
| --- | --- |

–

Egyéb

1004 00 00 9400

1005

Kukorica:

ex 1005 10

| – | Vetőmag: |
| --- | --- |

–

Vetőmag:

1005 10 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

1005 10 90 9000

1005 90 00

| – | Más |
| --- | --- |

–

Más

1005 90 00 9000

1007 00

Cirokmag:

1007 00 90

| – | Más |
| --- | --- |

–

Más

1007 00 90 9000

ex 1008

Hajdina, köles és kanárimag, más gabonaféle:

1008 20 00

| – | Köles |
| --- | --- |

–

Köles

1008 20 00 9000

1101 00

Búza vagy kétszeres liszt:

| – | Búzaliszt: |
| --- | --- |

–

Búzaliszt:

1101 00 11

| – – | Kemény búzából |
| --- | --- |

– –

Kemény búzából

1101 00 11 9000

1101 00 15

| – – | Közönséges búzából és tönkölyből: |
| --- | --- |

– –

Közönséges búzából és tönkölyből:

| – – – | Hamutartalom 0 – 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 0 – 600 mg/100 g

1101 00 15 9100

| – – – | Hamutartalom 601 – 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 601 – 900 mg/100 g

1101 00 15 9130

| – – – | Hamutartalom 901 – 1 101 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 901 – 1 101 mg/100 g

1101 00 15 9150

| – – – | Hamutartalom 1 101 – 1 650 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 1 101 – 1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

| – – – | Hamutartalom 1 651 – 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 1 651 – 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

| – – – | Hamutartalom 1 900 mg/100 g felett |
| --- | --- |

– – –

Hamutartalom 1 900 mg/100 g felett

1101 00 15 9190

1101 00 90

| – | Kétszeres liszt |
| --- | --- |

–

Kétszeres liszt

1101 00 90 9000

ex 1102

Gabonaliszt, a búza- és kétszeres liszt kivételével:

1102 10 00

| – | Rozsliszt: |
| --- | --- |

–

Rozsliszt:

| – – | Hamutartalom 0 – 1 400 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

Hamutartalom 0 – 1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

| – – | Hamutartalom 1 400 – 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

Hamutartalom 1 400 – 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

| – – | Hamutartalom 2 000 mg/100 g felett |
| --- | --- |

– –

Hamutartalom 2 000 mg/100 g felett

1102 10 00 9900

ex 1103

Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából:

| – | Durva őrlemény és dara: |
| --- | --- |

–

Durva őrlemény és dara:

1103 11

| – – | Búzából |
| --- | --- |

– –

Búzából

1103 11 10

| – – – | Kemény búzából: |
| --- | --- |

– – –

Kemény búzából:

| – – – – | Hamutartalom 0 – 1 300 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

Hamutartalom 0 – 1 300 mg/100 g

| – – – – – | Dara, amelyből a 0,160 mm nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 10 tömegszázalék |
| --- | --- |

– – – – –

Dara, amelyből a 0,160 mm nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 10 tömegszázalék

1103 11 10 9200

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1103 11 10 9400

| – – – – | Hamutartalom 1 300 mg/100 g felett |
| --- | --- |

– – – –

Hamutartalom 1 300 mg/100 g felett

1103 11 10 9900

1103 11 90

| – – – | Közönséges búza és tönköly: |
| --- | --- |

– – –

Közönséges búza és tönköly:

| – – – – | Hamutartalom 0 – 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

Hamutartalom 0 – 600 mg/100 g

1103 11 90 9200

| – – – – | Hamutartalom 600 mg/100 g felett |
| --- | --- |

– – – –

Hamutartalom 600 mg/100 g felett

1103 11 90 9800

2.   Rizs és törmelékrizs

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Rizs: | |
| 1006 20 | – | Előmunkált (barna) rizs: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

1006

Rizs:

1006 20

–

Előmunkált (barna) rizs:

| – – | Forrázott (nem előfőzött): |
| --- | --- |

– –

Forrázott (nem előfőzött):

1006 20 11

| – – – | Kerek szemű |
| --- | --- |

– – –

Kerek szemű

1006 20 11 9000

1006 20 13

| – – – | Közepes szemű |
| --- | --- |

– – –

Közepes szemű

1006 20 13 9000

| – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – –

Hosszú szemű:

1006 20 15

| – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti |
| --- | --- |

– – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti

1006 20 15 9000

1006 20 17

| – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

1006 20 17 9000

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

1006 20 92

| – – – | Kerek szemű |
| --- | --- |

– – –

Kerek szemű

1006 20 92 9000

1006 20 94

| – – – | Közepes szemű |
| --- | --- |

– – –

Közepes szemű

1006 20 94 9000

| – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – –

Hosszú szemű:

1006 20 96

| – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti |
| --- | --- |

– – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti

1006 20 96 9000

1006 20 98

| – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

1006 20 98 9000

1006 30

| – | Félig vagy teljesen hántolt rizs, polírozva vagy fényezve is: |
| --- | --- |

–

Félig vagy teljesen hántolt rizs, polírozva vagy fényezve is:

| – – | Félig hántolt rizs: |
| --- | --- |

– –

Félig hántolt rizs:

| – – – | Forrázott (nem előfőzött): |
| --- | --- |

– – –

Forrázott (nem előfőzött):

1006 30 21

| – – – – | Kerek szemű |
| --- | --- |

– – – –

Kerek szemű

1006 30 21 9000

1006 30 23

| – – – – | Közepes szemű |
| --- | --- |

– – – –

Közepes szemű

1006 30 23 9000

| – – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Hosszú szemű:

1006 30 25

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti

1006 30 25 9000

1006 30 27

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

1006 30 27 9000

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

1006 30 42

| – – – – | Kerek szemű |
| --- | --- |

– – – –

Kerek szemű

1006 30 42 9000

1006 30 44

| – – – – | Közepes szemű |
| --- | --- |

– – – –

Közepes szemű

1006 30 44 9000

| – – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Hosszú szemű:

1006 30 46

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti

1006 30 46 9000

1006 30 48

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

1006 30 48 9000

| – – | Teljesen hántolt rizs: |
| --- | --- |

– –

Teljesen hántolt rizs:

| – – – | Forrázott (nem előfőzött): |
| --- | --- |

– – –

Forrázott (nem előfőzött):

1006 30 61

| – – – – | Kerek szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Kerek szemű:

| – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 61 9100

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1006 30 61 9900

1006 30 63

| – – – – | Közepes szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Közepes szemű:

| – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 63 9100

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1006 30 63 9900

| – – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Hosszú szemű:

1006 30 65

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti: |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti:

| – – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 65 9100

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

1006 30 65 9900

1006 30 67

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

| – – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 67 9100

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

1006 30 67 9900

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

1006 30 92

| – – – – | Kerek szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Kerek szemű:

| – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 92 9100

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1006 30 92 9900

1006 30 94

| – – – – | Közepes szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Közepes szemű:

| – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 94 9100

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1006 30 94 9900

| – – – – | Hosszú szemű: |
| --- | --- |

– – – –

Hosszú szemű:

1006 30 96

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 2 és 3 közötti

| – – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 96 9100

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

1006 30 96 9900

1006 30 98

| – – – – – | Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb |
| --- | --- |

– – – – –

Hosszúság-szélesség aránya 3 vagy nagyobb

| – – – – – – | Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésben

1006 30 98 9100

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

1006 30 98 9900

1006 40 00

| – | Törmelékrizs |
| --- | --- |

–

Törmelékrizs

1006 40 00 9000

3.   Gabona feldolgozásával készült termékek

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Gabonaliszt, a búza- és kétszeres liszt kivételével: | |
| ex 1102 20 | – | Kukoricaliszt: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

ex 1102

Gabonaliszt, a búza- és kétszeres liszt kivételével:

ex 1102 20

–

Kukoricaliszt:

ex 1102 20 10

| – – | Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – | Legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2) |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2)

1102 20 10 9200

| – – – | Legalább 1,3 tömegszázalék, de legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2) |
| --- | --- |

– – –

Legalább 1,3 tömegszázalék, de legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Legalább 1,5 tömegszázalék, de legfeljebb 1,7 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2) |
| --- | --- |

– – –

Legalább 1,5 tömegszázalék, de legfeljebb 1,7 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

1102 90 10

| – – | Árpaliszt: |
| --- | --- |

– –

Árpaliszt:

| – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal

1102 90 10 9100

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

| – – | Zabliszt: |
| --- | --- |

– –

Zabliszt:

| – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 1,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és A peroxidáz lényegében inaktivált. |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 1,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és A peroxidáz lényegében inaktivált.

1102 90 30 9100

ex 1103

Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából:

| – | Durva őrlemény és dara: |
| --- | --- |

–

Durva őrlemény és dara:

ex 1103 13

| – – | Kukoricából: |
| --- | --- |

– –

Kukoricából:

ex 1103 13 10

| – – – | Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal: |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal:

| – – – – | Legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,6 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,6 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3)

1103 13 10 9100

| – – – – | Legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3)

1103 13 10 9300

| – – – – | Legalább 1,3 tömegszázalék, de legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 1,0 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 1,3 tömegszázalék, de legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 1,0 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Legalább 1,5 tömegszázalék, de legfeljebb 1,7 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 1,5 tömegszázalék, de legfeljebb 1,7 tömegszázalék zsírtartalommal, és szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, amelyből a 315 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 30 % és a 150 mikrométeres nyílású szitán átjutó rész aránya legfeljebb 5 % (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

| – – | Más gabonákból: |
| --- | --- |

– –

Más gabonákból:

1103 19 10

| – – – | Rozsból |
| --- | --- |

– – –

Rozsból

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

| – – – | Árpából: |
| --- | --- |

– – –

Árpából:

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

| – – – | Zabból: |
| --- | --- |

– – –

Zabból:

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált. |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált.

1103 19 40 9100

ex 1103 20

| – | Labdacsok (pellet): |
| --- | --- |

–

Labdacsok (pellet):

1103 20 20

| – – | Árpából: |
| --- | --- |

– –

Árpából:

1103 20 20 9000

1103 20 60

| – – | Búzából |
| --- | --- |

– –

Búzából

1103 20 60 9000

ex 1104

Másképpen megmunkált gabonaféle (pl. hántolt, lapított, pelyhesített, fényezett, szeletelt vagy durván darált), a 1006 vtsz. alá tartozó rizs kivételével; gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve:

| – | Lapított vagy pelyhesített gabona: |
| --- | --- |

–

Lapított vagy pelyhesített gabona:

ex 1104 12

| – – | Zabból: |
| --- | --- |

– –

Zabból:

ex 1104 12 90

| – – – | Pelyhesítve: |
| --- | --- |

– – –

Pelyhesítve:

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 12 %-os nedvességtartalommal és A peroxidáz lényegében inaktivált. |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 12 %-os nedvességtartalommal és A peroxidáz lényegében inaktivált.

1104 12 90 9100

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 1,5 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált. |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 1,5 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált.

1104 12 90 9300

ex 1104 19

| – – | Más gabonákból: |
| --- | --- |

– –

Más gabonákból:

1104 19 10

| – – – | Búzából |
| --- | --- |

– – –

Búzából

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

| – – – | Kukoricából: |
| --- | --- |

– – –

Kukoricából:

| – – – – | Pelyhesítve: |
| --- | --- |

– – – –

Pelyhesítve:

| – – – – – | Legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,7 tömegszázalék nyersrost-tartalomma (3) |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,7 tömegszázalék nyersrost-tartalomma (3)

1104 19 50 9110

| – – – – – | Legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (3) |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (3)

1104 19 50 9130

| – – – | Árpából: |
| --- | --- |

– – –

Árpából:

ex 1104 19 69

| – – – – | Pelyhesítve: |
| --- | --- |

– – – –

Pelyhesítve:

| – – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal és szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal

1104 19 69 9100

| – | Másképpen megmunkált (például hántolt, fényezett, szeletelt vagy durván darált): |
| --- | --- |

–

Másképpen megmunkált (például hántolt, fényezett, szeletelt vagy durván darált):

ex 1104 22

| – – | Zabból: |
| --- | --- |

– –

Zabból:

ex 1104 22 20

| – – – | Hántolt (héjazott vagy tisztított): |
| --- | --- |

– – –

Hántolt (héjazott vagy tisztított):

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,5 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1) |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,5 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

| – – – | Hántolt, vagy szeletelt vagy durván darált (»Grütze« vagy »grutten«): |
| --- | --- |

– – –

Hántolt, vagy szeletelt vagy durván darált (»Grütze« vagy »grutten«):

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1) |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 2,3 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,1 tömegszázalék tegument-tartalommal, legfeljebb 11 %-os nedvességtartalommal és a peroxidáz lényegében inaktivált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)

1104 22 30 9100

ex 1104 23

| – – | Kukoricából: |
| --- | --- |

– –

Kukoricából:

ex 1104 23 10

| – – – | Hántolt (héjazott vagy tisztított), szeletelve vagy durván darálva is: |
| --- | --- |

– – –

Hántolt (héjazott vagy tisztított), szeletelve vagy durván darálva is:

| – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,6 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (»Grütze« vagy »grutten«), a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,6 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (»Grütze« vagy »grutten«), a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)
   (3)

1104 23 10 9100

| – – – – | Szárazanyagra számítva legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (»Grütze« vagy »grutten«), a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

Szárazanyagra számítva legalább 0,9 tömegszázalék, de legfeljebb 1,3 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,8 tömegszázalék nyersrost-tartalommal (»Grütze« vagy »grutten«), a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)
   (3)

1104 23 10 9300

1104 29

| – – | Más gabonákból: |
| --- | --- |

– –

Más gabonákból:

| – – – | Árpából: |
| --- | --- |

– – –

Árpából:

ex 1104 29 01

| – – – – | Hántolt (héjazott vagy tisztított): |
| --- | --- |

– – – –

Hántolt (héjazott vagy tisztított):

| – – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

| – – – – | Hántolt vagy szeletelt vagy durván darált (»Grütze« vagy »grutten«): |
| --- | --- |

– – – –

Hántolt vagy szeletelt vagy durván darált (»Grütze« vagy »grutten«):

| – – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal, szárazanyagra számítva legfeljebb 0,9 tömegszázalék nyersrost-tartalommal, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározásnak megfelelően (1)

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

| – – – – | Fényezett: |
| --- | --- |

– – – –

Fényezett:

| – – – – – | Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal (talkum nélkül). |
| --- | --- |

– – – – –

Szárazanyagra számítva legfeljebb 1 tömegszázalék hamutartalommal (talkum nélkül).

| – – – – – – | Első kategória, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

Első kategória, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1)

1104 29 05 9100

| – – – – – – | Második kategória, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

Második kategória, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1)

1104 29 05 9300

| – – – | más: |
| --- | --- |

– – –

más:

| – – – – | Hántolt (héjazott vagy tisztított), szeletelve vagy durván darálva is: |
| --- | --- |

– – – –

Hántolt (héjazott vagy tisztított), szeletelve vagy durván darálva is:

ex 1104 29 11

| – – – – – | Búzából, nem szeletelt vagy durván darált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Búzából, nem szeletelt vagy durván darált, a 508/2008 (EK) rendelet mellékletében szereplő meghatározás szerint (1)

1104 29 11 9000

| – – – – | Durván darált, más megmunkálás nélkül: |
| --- | --- |

– – – –

Durván darált, más megmunkálás nélkül:

1104 29 51

| – – – – – | Búzából |
| --- | --- |

– – – – –

Búzából

1104 29 51 9000

1104 29 55

| – – – – – | Rozsból |
| --- | --- |

– – – – –

Rozsból

1104 29 55 9000

1104 30

| – | Gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve: |
| --- | --- |

–

Gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve:

1104 30 10

| – – | Búzából |
| --- | --- |

– –

Búzából

1104 30 10 9000

1104 30 90

| – – | Más gabonákból |
| --- | --- |

– –

Más gabonákból

1104 30 90 9000

1107

Maláta, pörkölve is:

1107 10

| – | Nem pörkölve: |
| --- | --- |

–

Nem pörkölve:

| – – | Búzából |
| --- | --- |

– –

Búzából

1107 10 11

| – – – | Liszt formájában |
| --- | --- |

– – –

Liszt formájában

1107 10 11 9000

1107 10 19

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

1107 10 19 9000

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

1107 10 91

| – – – | Liszt formájában |
| --- | --- |

– – –

Liszt formájában

1107 10 91 9000

1107 10 99

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

1107 10 99 9000

1107 20 00

| – | Pörkölve |
| --- | --- |

–

Pörkölve

1107 20 00 9000

ex 1108

Keményítő; inulin:

| – | Keményítő (4): |
| --- | --- |

–

Keményítő (4):

ex 1108 11 00

| – – | Búzakeményítő: |
| --- | --- |

– –

Búzakeményítő:

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 87 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 87 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os

1108 11 00 9200

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 84 %-os, de kevesebb, mint 87 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5) |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 84 %-os, de kevesebb, mint 87 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

| – – | Kukoricakeményítő: |
| --- | --- |

– –

Kukoricakeményítő:

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 87 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 87 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os

1108 12 00 9200

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 84 %-os, de kevesebb, mint 87 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5) |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 84 %-os, de kevesebb, mint 87 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

| – – | Burgonyakeményítő: |
| --- | --- |

– –

Burgonyakeményítő:

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 80 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 80 %-os és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os

1108 13 00 9200

| – – – | Szárazanyag-tartalma legalább 77 %-os, de kevesebb, mint 80 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5) |
| --- | --- |

– – –

Szárazanyag-tartalma legalább 77 %-os, de kevesebb, mint 80 %, és a szárazanyagban lévő tisztasága legalább 97 %-os (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

| – – | Más keményítő: |
| --- | --- |

– –

Más keményítő:

ex 1108 19 10

| – – – | Rizskeményítő: |
| --- | --- |

– – –

Rizskeményítő:

| – – – – | A szárazanyag-tartalom legalább 87 %-os és a szárazanyag tisztasága legalább 97 %-os |
| --- | --- |

– – – –

A szárazanyag-tartalom legalább 87 %-os és a szárazanyag tisztasága legalább 97 %-os

1108 19 10 9200

| – – – – | A szárazanyag-tartalom legalább 84 %-os, de legfeljebb 87 %-os, és a szárazanyag tisztasága legalább 97 %-os (5) |
| --- | --- |

– – – –

A szárazanyag-tartalom legalább 84 %-os, de legfeljebb 87 %-os, és a szárazanyag tisztasága legalább 97 %-os (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Búzasikér, szárítva is:

| – | Szárított búzasikér, szárazanyagra számítva legalább 82 tömegszázalékos proteintartalommal (N × 6,25) |
| --- | --- |

–

Szárított búzasikér, szárazanyagra számítva legalább 82 tömegszázalékos proteintartalommal (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor:

ex 1702 30

| – | Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, gyümölcscukor nélkül vagy 20 %-nál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: |
| --- | --- |

–

Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, gyümölcscukor nélkül vagy 20 %-nál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

1702 30 50

| – – – | Fehér kristályos por alakjában, tömörítve is |
| --- | --- |

– – –

Fehér kristályos por alakjában, tömörítve is

1702 30 50 9000

1702 30 90

| – – – | Más (6) |
| --- | --- |

– – –

Más (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

| – | Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, invertcukor nélkül: |
| --- | --- |

–

Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, invertcukor nélkül:

1702 40 90

| – – | Más (6) |
| --- | --- |

– –

Más (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

| – | Más, beleértve az invertcukrot és más cukorszirup-keveréket, amelyek szárazanyagra számítva 50 % gyümölcscukor-tartalommal rendelkeznek |
| --- | --- |

–

Más, beleértve az invertcukrot és más cukorszirup-keveréket, amelyek szárazanyagra számítva 50 % gyümölcscukor-tartalommal rendelkeznek

1702 90 50

| – – | Maltodextrin és maltodextrin szirup: |
| --- | --- |

– –

Maltodextrin és maltodextrin szirup:

| – – – | Maltodextrin, fehér kő formában, tömörítve is |
| --- | --- |

– – –

Maltodextrin, fehér kő formában, tömörítve is

1702 90 50 9100

| – – – | Más (6) |
| --- | --- |

– – –

Más (6)

1702 90 50 9900

| – – | Karamella: |
| --- | --- |

– –

Karamella:

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

1702 90 75

| – – – – | Fehér kristályos por alakjában, tömörítve is |
| --- | --- |

– – – –

Fehér kristályos por alakjában, tömörítve is

1702 90 75 9000

1702 90 79

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

1702 90 79 9000

2106

Másutt nem említett vagy máshová nem besorolt élelmiszer-készítmények:

ex 2106 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Ízesített vagy színezett cukorszirupok: |
| --- | --- |

– –

Ízesített vagy színezett cukorszirupok:

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

2106 90 55

| – – – – | Gyümölcscukor-szirup és maltodextrin szirup (6) |
| --- | --- |

– – – –

Gyümölcscukor-szirup és maltodextrin szirup (6)

2106 90 55 9000

4.   Gabona-alapú takarmánykeverékek

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény (7): | |
| ex 2309 10 | – | Kutya- vagy macskaeledel, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

2309

Állatok etetésére szolgáló készítmény (7):

ex 2309 10

–

Kutya- vagy macskaeledel, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve:

| – – | A 1702 30 50–1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal: |
| --- | --- |

– –

A 1702 30 50–1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal:

| – – – | Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltrodexin- és maltrodexinszirup-tartalommal: |
| --- | --- |

– – –

Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltrodexin- és maltrodexinszirup-tartalommal:

| – – – – | Keményítő nélkül, vagy legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – –

Keményítő nélkül, vagy legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal (8)
   (9):

2309 10 11

| – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 10 11 9000

2309 10 13

| – – – – – | Legalább 10 %, de legfeljebb 50 % tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 10 %, de legfeljebb 50 % tejtermék-tartalommal

2309 10 13 9000

| – – – – | Több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményítőtartalommal (8): |
| --- | --- |

– – – –

Több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményítőtartalommal (8):

2309 10 31

| – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 10 31 9000

2309 10 33

| – – – – – | Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal

2309 10 33 9000

| – – – – | Több mint 30 tömegszázalék keményítővel (8): |
| --- | --- |

– – – –

Több mint 30 tömegszázalék keményítővel (8):

2309 10 51

| – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 10 51 9000

2309 10 53

| – – – – – | Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal

2309 10 53 9000

ex 2309 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | A 1702 30 50–1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal: |
| --- | --- |

– – –

A 1702 30 50–1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal:

| – – – – | Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltrodexin- és maltrodexinszirup-tartalommal: |
| --- | --- |

– – – –

Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltrodexin- és maltrodexinszirup-tartalommal:

| – – – – – | Keményítő nélkül, vagy legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – – –

Keményítő nélkül, vagy legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal (8)
   (9):

2309 90 31

| – – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 90 31 9000

2309 90 33

| – – – – – – | Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal

2309 90 33 9000

| – – – – – | Több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményítőtartalommal (8): |
| --- | --- |

– – – – –

Több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményítőtartalommal (8):

2309 90 41

| – – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 90 41 9000

2309 90 43

| – – – – – – | Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal

2309 90 43 9000

| – – – – – | Több mint 30 tömegszázalék keményítővel (8): |
| --- | --- |

– – – – –

Több mint 30 tömegszázalék keményítővel (8):

2309 90 51

| – – – – – – | Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből |
| --- | --- |

– – – – – –

Tejtermék nélkül vagy 10 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen termékekből

2309 90 51 9000

2309 90 53

| – – – – – – | Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék tejtermék-tartalommal

2309 90 53 9000

5.   Marha- és borjúhús

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Élő szarvasmarhafélék: | |
| ex 0102 10 | – | Fajtatiszta tenyészállat: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

ex 0102

Élő szarvasmarhafélék:

ex 0102 10

–

Fajtatiszta tenyészállat:

ex 0102 10 10

| – – | Üsző (még nem borjazott nőivarú): |
| --- | --- |

– –

Üsző (még nem borjazott nőivarú):

| – – – | Legalább 250 kg-os élősúllyal: |
| --- | --- |

– – –

Legalább 250 kg-os élősúllyal:

| – – – – | Legfeljebb 30 hónapos korig |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 30 hónapos korig

0102 10 10 9140

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

| – – | Tehén: |
| --- | --- |

– –

Tehén:

| – – – | Legalább 250 kg-os élősúllyal: |
| --- | --- |

– – –

Legalább 250 kg-os élősúllyal:

| – – – – | Legfeljebb 30 hónapos korig |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 30 hónapos korig

0102 10 30 9140

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Legalább 300 kg-os élősúllyal: |
| --- | --- |

– – –

Legalább 300 kg-os élősúllyal:

0102 10 90 9120

ex 0102 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Háziasított fajták: |
| --- | --- |

– –

Háziasított fajták:

| – – – | Legalább 160 kg-, de legfeljebb 300 kg tömegű: |
| --- | --- |

– – –

Legalább 160 kg-, de legfeljebb 300 kg tömegű:

ex 0102 90 41

| – – – – | Vágásra |
| --- | --- |

– – – –

Vágásra

| – – – – – | Legalább 220 kg tömegű |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 220 kg tömegű

0102 90 41 9100

| – – – | Legalább 300 kg tömegű |
| --- | --- |

– – –

Legalább 300 kg tömegű

| – – – – | Üsző (még nem borjazott nőivarú): |
| --- | --- |

– – – –

Üsző (még nem borjazott nőivarú):

0102 90 51

| – – – – – | Vágásra |
| --- | --- |

– – – – –

Vágásra

0102 90 51 9000

0102 90 59

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0102 90 59 9000

| – – – – | Tehén: |
| --- | --- |

– – – –

Tehén:

0102 90 61

| – – – – – | Vágásra |
| --- | --- |

– – – – –

Vágásra

0102 90 61 9000

0102 90 69

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0102 90 69 9000

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

0102 90 71

| – – – – – | Vágásra |
| --- | --- |

– – – – –

Vágásra

0102 90 71 9000

0102 90 79

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0102 90 79 9000

0201

Szarvasmarhafélék húsa, frissen vagy hűtve

0201 10 00

| – | Egész vagy fél: |
| --- | --- |

–

Egész vagy fél:

| – – | Egész vagy fél elülső része, csontokkal és porcokkal, nyakkal és vállal együtt, de legalább 10 bordával: |
| --- | --- |

– –

Egész vagy fél elülső része, csontokkal és porcokkal, nyakkal és vállal együtt, de legalább 10 bordával:

| – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 10 00 9110

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0201 10 00 9120

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 10 00 9130

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0201 10 00 9140

0201 20

| – | Másképpen darabolt, csonttal: |
| --- | --- |

–

Másképpen darabolt, csonttal:

0201 20 20

| – – | »Kompenzált« negyedek: |
| --- | --- |

– –

»Kompenzált« negyedek:

| – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 20 20 9110

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0201 20 20 9120

0201 20 30

| – – | Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed: |
| --- | --- |

– –

Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed:

| – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 20 30 9110

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0201 20 30 9120

0201 20 50

| – – | Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed: |
| --- | --- |

– –

Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed:

| – – – | Legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával: |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával:

| – – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 20 50 9110

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0201 20 50 9120

| – – – | Legalább nyolc bordával vagy nyolc pár bordával: |
| --- | --- |

– – –

Legalább nyolc bordával vagy nyolc pár bordával:

| – – – – | Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10) |
| --- | --- |

– – – –

Hímivarú felnőtt szarvasmarhaféléből (10)

0201 20 50 9130

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | A csont súlya nem haladja meg a darab súlyának egyharmadát |
| --- | --- |

– – –

A csont súlya nem haladja meg a darab súlyának egyharmadát

0201 20 90 9700

0201 30 00

| – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

–

Csont nélkül:

| – – | A csont nélküli darabok kivitele az Amerikai Egyesült Államokba a 1643/2008 (EK) bizottsági rendelet (3) feltételei szerint, Kanadába a 1041/2008 (EK) rendelet (12) feltételei szerint történik. (13) |
| --- | --- |

– –

A csont nélküli darabok kivitele az Amerikai Egyesült Államokba a 1643/2008 (EK) bizottsági rendelet (3) feltételei szerint, Kanadába a 1041/2008 (EK) rendelet (12) feltételei szerint történik. (13)

0201 30 00 9050

| – – | Kicsontozott darabok, beleértve a darált húst, amelynek átlagos sovány marhahús-tartalma (zsír nélkül) legalább 78 % (15) |
| --- | --- |

– –

Kicsontozott darabok, beleértve a darált húst, amelynek átlagos sovány marhahús-tartalma (zsír nélkül) legalább 78 % (15)

0201 30 00 9060

| – – | Más, minden egyes darab egyedileg csomagolva, ahol az átlagos sovány marhahús-tartalom (zsír nélkül) legalább 55 % (15): |
| --- | --- |

– –

Más, minden egyes darab egyedileg csomagolva, ahol az átlagos sovány marhahús-tartalom (zsír nélkül) legalább 55 % (15):

| – – – | a hímivarú felnőtt szarvasmarhaféle állatok hátulsó negyedéből, legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával, egyenes, vagy »Pistola« vágással) (11) |
| --- | --- |

– – –

a hímivarú felnőtt szarvasmarhaféle állatok hátulsó negyedéből, legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával, egyenes, vagy »Pistola« vágással) (11)

0201 30 00 9100

| – – – | a hímivarú felnőtt szarvasmarhaféle állatok bontatlan vagy bontott elülső negyedéből, egyenes, vagy »Pistola« vágással) (11) |
| --- | --- |

– – –

a hímivarú felnőtt szarvasmarhaféle állatok bontatlan vagy bontott elülső negyedéből, egyenes, vagy »Pistola« vágással) (11)

0201 30 00 9120

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0201 30 00 9140

ex 0202

Szarvasmarhafélék húsa, fagyasztva

0202 10 00

| – | Egész vagy fél: |
| --- | --- |

–

Egész vagy fél:

| – – | Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed, csontokkal és porcokkal, nyakkal és vállal együtt, de legalább 10 bordával: |
| --- | --- |

– –

Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed, csontokkal és porcokkal, nyakkal és vállal együtt, de legalább 10 bordával:

0202 10 00 9100

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0202 10 00 9900

ex 0202 20

| – | Más módon darabolt, csonttal: |
| --- | --- |

–

Más módon darabolt, csonttal:

0202 20 10

| – – | »Kompenzált« negyedek: |
| --- | --- |

– –

»Kompenzált« negyedek:

0202 20 10 9000

0202 20 30

| – – | Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed: |
| --- | --- |

– –

Bontatlan vagy bontott elülső testnegyed:

0202 20 30 9000

0202 20 50

| – – | Bontatlan vagy bontott hátulsó testnegyed: |
| --- | --- |

– –

Bontatlan vagy bontott hátulsó testnegyed:

| – – – | Legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával: |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nyolc bordával vagy nyolc pár bordával:

0202 20 50 9100

| – – – | Legalább nyolc bordával vagy nyolc pár bordával: |
| --- | --- |

– – –

Legalább nyolc bordával vagy nyolc pár bordával:

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | A csont súlya nem haladja meg a darab súlyának egyharmadát |
| --- | --- |

– – –

A csont súlya nem haladja meg a darab súlyának egyharmadát

0202 20 90 9100

0202 30

| – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

–

Csont nélkül:

0202 30 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | A csont nélküli darabok kivitele az Amerikai Egyesült Államokba a 1643/2008 (EK) bizottsági rendelet (12) feltételei szerint, Kanadába a 1041/2008 (EK) rendelet (13) feltételei szerint történik. |
| --- | --- |

– – –

A csont nélküli darabok kivitele az Amerikai Egyesült Államokba a 1643/2008 (EK) bizottsági rendelet (12) feltételei szerint, Kanadába a 1041/2008 (EK) rendelet (13) feltételei szerint történik.

0202 30 90 9100

| – – – | Kicsontozott darabok, beleértve a darált húst, amelynek átlagos sovány marhahús-tartalma (zsír nélkül) 78 % vagy több (15) |
| --- | --- |

– – –

Kicsontozott darabok, beleértve a darált húst, amelynek átlagos sovány marhahús-tartalma (zsír nélkül) 78 % vagy több (15)

0202 30 90 9200

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0202 30 90 9900

0206

Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége, frissen, hűtve vagy fagyasztva

0206 10

| – | Szarvasmarhafélékből, frissen vagy hűtve |
| --- | --- |

–

Szarvasmarhafélékből, frissen vagy hűtve

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

0206 10 95

| – – – | Sovány és zsíros dagadó |
| --- | --- |

– – –

Sovány és zsíros dagadó

0206 10 95 9000

| – | Szarvasmarhafélékből, fagyasztva: |
| --- | --- |

–

Szarvasmarhafélékből, fagyasztva:

0206 29

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

0206 29 91

| – – – – | Sovány és zsíros dagadó |
| --- | --- |

– – – –

Sovány és zsíros dagadó

0206 29 91 9000

ex 0210

Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből:

ex 0210 20

| – | Szarvasmarhafélék húsa: |
| --- | --- |

–

Szarvasmarhafélék húsa:

ex 0210 20 90

| – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– –

Csont nélkül:

| – – – | Sózva és szárítva |
| --- | --- |

– – –

Sózva és szárítva

0210 20 90 9100

ex 1602

Más elkészített vagy tartósított hús, belsőség vagy vér:

ex 1602 50

| – | Szarvasmarhafélékből: |
| --- | --- |

–

Szarvasmarhafélékből:

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

ex 1602 50 31

| – – – | Főtt, pácolt marhahús (»corned beef«) légmentes csomagolásban; a szarvasmarhafélék húsán kívül más állat húsát nem tartalmazza: |
| --- | --- |

– – –

Főtt, pácolt marhahús (»corned beef«) légmentes csomagolásban; a szarvasmarhafélék húsán kívül más állat húsát nem tartalmazza:

| – – – – | Legfeljebb 0,35 kollagén/protein aránnyal (16) és szarvasmarhafélék húsát a következő tömegszázalékban tartalmazza (belsőségek és zsír nélkül): |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 0,35 kollagén/protein aránnyal (16) és szarvasmarhafélék húsát a következő tömegszázalékban tartalmazza (belsőségek és zsír nélkül):

| – – – – – | Legalább 90 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 90 %:

| – – – – – – | A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14)

1602 50 31 9125

| – – – – – | Legalább 80 %, de legfeljebb 90 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 80 %, de legfeljebb 90 %:

| – – – – – – | A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14)

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

| – – – | Más, légmentes csomagolásban: |
| --- | --- |

– – –

Más, légmentes csomagolásban:

| – – – – | Szarvasmarhafélék húsán kívül más állat húsát nem tartalmazza: |
| --- | --- |

– – – –

Szarvasmarhafélék húsán kívül más állat húsát nem tartalmazza:

| – – – – – | Legfeljebb 0,35 kollagén/protein aránnyal (16) és szarvasmarhafélék húsát a következő tömegszázalékban tartalmazza (belsőségek és zsír nélkül): |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 0,35 kollagén/protein aránnyal (16) és szarvasmarhafélék húsát a következő tömegszázalékban tartalmazza (belsőségek és zsír nélkül):

| – – – – – – | Legalább 90 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 90 %

| – – – – – – – | A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14)

1602 50 95 9125

| – – – – – – | Legalább 80 %, de legfeljebb 90 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 80 %, de legfeljebb 90 %:

| – – – – – – – | A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

A 1731/2006 (EK) rendeletben előírt feltételeknek megfelelő termékek (14)

1602 50 95 9325

6.   Sertéshús

| KN kód | Az áruk leírása | Termékek |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Élő sertés: | |
| | – | Más: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékek

ex 0103

Élő sertés:

–

Más:

ex 0103 91

| – – | 50 kg-nál kisebb tömegű: |
| --- | --- |

– –

50 kg-nál kisebb tömegű:

0103 91 10

| – – – | Háziasított fajták |
| --- | --- |

– – –

Háziasított fajták

0103 91 10 9000

ex 0103 92

| – – | Legalább 50 kg tömegű |
| --- | --- |

– –

Legalább 50 kg tömegű

| – – – | Háziasított fajták: |
| --- | --- |

– – –

Háziasított fajták:

0103 92 19

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0103 92 19 9000

ex 0203

Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva:

| – | Friss vagy hűtött: |
| --- | --- |

–

Friss vagy hűtött:

ex 0203 11

| – – | Egész vagy fél: |
| --- | --- |

– –

Egész vagy fél:

0203 11 10

| – – – | Házi sertésből (28) |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

| – – | Comb, lapocka és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– –

Comb, lapocka és részei, csonttal:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

ex 0203 12 11

| – – – – | Lábszár és részei: |
| --- | --- |

– – – –

Lábszár és részei:

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

| – – – – | Lapocka és részei, csonttal (29): |
| --- | --- |

– – – –

Lapocka és részei, csonttal (29):

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal

0203 12 19 9100

ex 0203 19

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

ex 0203 19 11

| – – – – | Elülső részek (30): |
| --- | --- |

– – – –

Elülső részek (30):

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

| – – – – | Tarja, karaj és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– – – –

Tarja, karaj és részei, csonttal:

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

| – – – – | Oldalas és dagadó és részei: |
| --- | --- |

– – – –

Oldalas és dagadó és részei:

| – – – – – | Legfeljebb 15 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 15 tömegszázalék teljes csont- és porctartalommal

0203 19 15 9100

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

ex 0203 19 55

| – – – – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– – – – –

Csont nélkül:

| – – – – – – | Láb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) |
| --- | --- |

– – – – – –

Láb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

| – – – – – – | Oldalas és dagadó és részei, legfeljebb 15 tömegszázalék teljes porctartalommal (17)
   (27) |
| --- | --- |

– – – – – –

Oldalas és dagadó és részei, legfeljebb 15 tömegszázalék teljes porctartalommal (17)
   (27)

0203 19 55 9310

| – | Fagyasztott: |
| --- | --- |

–

Fagyasztott:

ex 0203 21

| – – | Egész vagy fél: |
| --- | --- |

– –

Egész vagy fél:

0203 21 10

| – – – | Házi sertésből (28) |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

| – – | Comb, lapocka és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– –

Comb, lapocka és részei, csonttal:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

ex 0203 22 11

| – – – – | Comb és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– – – –

Comb és részei, csonttal:

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

| – – – – | Lapocka és részei, csonttal (29): |
| --- | --- |

– – – –

Lapocka és részei, csonttal (29):

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0203 22 19 9100

ex 0203 29

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

ex 0203 29 11

| – – – – | Elülső részek (30): |
| --- | --- |

– – – –

Elülső részek (30):

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

| – – – – | Tarja, karaj és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– – – –

Tarja, karaj és részei, csonttal:

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

| – – – – | Oldalas és dagadó és részei: |
| --- | --- |

– – – –

Oldalas és dagadó és részei:

| – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0203 29 15 9100

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

ex 0203 29 55

| – – – – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– – – – –

Csont nélkül:

| – – – – – – | Comb, elülső részek, lapocka és részei (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |

– – – – – –

Comb, elülső részek, lapocka és részei (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből:

| – | Sertéshús: |
| --- | --- |

–

Sertéshús:

ex 0210 11

| – – | Comb, lapocka és részei, csonttal: |
| --- | --- |

– –

Comb, lapocka és részei, csonttal:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

| – – – – | Sózva vagy sós lében tartósítva: |
| --- | --- |

– – – –

Sózva vagy sós lében tartósítva:

ex 0210 11 11

| – – – – – | Comb és részei: |
| --- | --- |

– – – – –

Comb és részei:

| – – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 11 11 9100

| – – – – | Szárítva vagy füstölve |
| --- | --- |

– – – –

Szárítva vagy füstölve

ex 0210 11 31

| – – – – – | Comb és részei: |
| --- | --- |

– – – – –

Comb és részei:

| – – – – – – | »Prosciutto di Parma«, »Prosciutto di San Daniele« (18): |
| --- | --- |

– – – – – –

»Prosciutto di Parma«, »Prosciutto di San Daniele« (18):

| – – – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 11 31 9110

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

| – – – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 11 31 9910

ex 0210 12

| – – | Oldalas és dagadó és részei: |
| --- | --- |

– –

Oldalas és dagadó és részei:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

ex 0210 12 11

| – – – – | Sózva vagy sós lében tartósítva: |
| --- | --- |

– – – –

Sózva vagy sós lében tartósítva:

| – – – – – | Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

| – – – – | Szárítva vagy füstölve |
| --- | --- |

– – – –

Szárítva vagy füstölve

| – – – – – | Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 12 19 9100

ex 0210 19

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

| – – – – | Sózva vagy sós lében tartósítva: |
| --- | --- |

– – – –

Sózva vagy sós lében tartósítva:

ex 0210 19 40

| – – – – – | Tarja, karaj és részei: |
| --- | --- |

– – – – –

Tarja, karaj és részei:

| – – – – – – | Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 25 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

| – – – – – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– – – – – –

Csont nélkül:

| – – – – – – – | Comb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Comb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17)

0210 19 50 9100

| – – – – – – – | Oldalas, dagadó és részei, hártyáitól megtisztítva (17): |
| --- | --- |

– – – – – – –

Oldalas, dagadó és részei, hártyáitól megtisztítva (17):

| – – – – – – – – | Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Legfeljebb 15 tömegszázalék csont- és porctartalommal

0210 19 50 9310

| – – – – | Szárítva vagy füstölve: |
| --- | --- |

– – – –

Szárítva vagy füstölve:

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

ex 0210 19 81

| – – – – – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– – – – – –

Csont nélkül:

| – – – – – – – | »Prosciutto di Parma«, »Prosciutto di San Daniele« és részei (18) |
| --- | --- |

– – – – – – –

»Prosciutto di Parma«, »Prosciutto di San Daniele« és részei (18)

0210 19 81 9100

| – – – – – – – | Comb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Comb, elülső részek, lapocka, vagy tarja, karaj és részei (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek:

| – | Más (24): |
| --- | --- |

–

Más (24):

1601 00 91

| – – | Kolbász, száraz vagy kenhető, főzés nélkül (20)
   (22): |
| --- | --- |

– –

Kolbász, száraz vagy kenhető, főzés nélkül (20)
   (22):

| – – – | Szárnyasokat nem tartalmazó |
| --- | --- |

– – –

Szárnyasokat nem tartalmazó

1601 00 91 9120

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

1601 00 91 9190

1601 00 99

| – – | Más (19)
   (22): |
| --- | --- |

– –

Más (19)
   (22):

| – – – | Szárnyasok húsát vagy belsőségét nem tartalmazó |
| --- | --- |

– – –

Szárnyasok húsát vagy belsőségét nem tartalmazó

1601 00 99 9110

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

1601 00 99 9190

ex 1602

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér:

| – | Sertésből: |
| --- | --- |

–

Sertésből:

ex 1602 41

| – – | Sonka és részei: |
| --- | --- |

– –

Sonka és részei:

ex 1602 41 10

| – – – | Házi sertésből (23): |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből (23):

| – – – – | Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmazva (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmazva (24)
   (25):

| – – – – – | Legalább 1 kg nettó súlyú kiszerelésben (33) |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 1 kg nettó súlyú kiszerelésben (33)

1602 41 10 9110

| – – – – – | Legfeljebb 1 kg nettó súlyú kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 1 kg nettó súlyú kiszerelésben

1602 41 10 9130

ex 1602 42

| – – | Lapocka és részei: |
| --- | --- |

– –

Lapocka és részei:

ex 1602 42 10

| – – – | Házi sertésből (23): |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből (23):

| – – – – | Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmazva (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmazva (24)
   (25):

| – – – – – | Legalább 1 kg nettó súlyú kiszerelésben (34) |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 1 kg nettó súlyú kiszerelésben (34)

1602 42 10 9110

| – – – – – | Legfeljebb 1 kg nettó súlyú kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 1 kg nettó súlyú kiszerelésben

1602 42 10 9130

ex 1602 49

| – – | Más, beleértve a keverékeket: |
| --- | --- |

– –

Más, beleértve a keverékeket:

| – – – | Házi sertésből: |
| --- | --- |

– – –

Házi sertésből:

| – – – – | Legalább 80 tömegszázalék hús- vagy vágási melléktermék- és belsőség-tartalommal, bármely fajta, beleértve minden fajta és eredetű zsiradékot: |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 80 tömegszázalék hús- vagy vágási melléktermék- és belsőség-tartalommal, bármely fajta, beleértve minden fajta és eredetű zsiradékot:

ex 1602 49 19

| – – – – – | Más (23)
   (26): |
| --- | --- |

– – – – –

Más (23)
   (26):

| – – – – – – | Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmaz (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – – – –

Megfőzve, legalább 80 tömegszázalék húst és zsírt tartalmaz (24)
   (25):

| – – – – – – – | Szárnyasok húsát vagy belsőségét nem tartalmazza: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Szárnyasok húsát vagy belsőségét nem tartalmazza:

| – – – – – – – – | Olyan terméket tartalmaz, amely világosan felismerhető izmos húsdarabokat tartalmaz, amelyekről méretük miatt nem állapítható meg, hogy sonkából, lapockából, karajból vagy tarjából származnak-e – apró, látható zsírdarabokból és kismennyiségű kocsonyás lerakódásokból álló terméktartalommal. |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Olyan terméket tartalmaz, amely világosan felismerhető izmos húsdarabokat tartalmaz, amelyekről méretük miatt nem állapítható meg, hogy sonkából, lapockából, karajból vagy tarjából származnak-e – apró, látható zsírdarabokból és kismennyiségű kocsonyás lerakódásokból álló terméktartalommal.

1602 49 19 9130

7.   Baromfihús

| KN kód | Az áruk leírása | Termékkód |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk: | |
| | – | Legfeljebb 185 g tömegű: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékkód

ex 0105

Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk:

–

Legfeljebb 185 g tömegű:

0105 11

| – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok: |
| --- | --- |

– –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok:

| – – – | Nőivarú nagyszülő és szülő csibe |
| --- | --- |

– – –

Nőivarú nagyszülő és szülő csibe

0105 11 11

| – – – – | Tojóhibrid |
| --- | --- |

– – – –

Tojóhibrid

0105 11 11 9000

0105 11 19

| – – – – | Másféle |
| --- | --- |

– – – –

Másféle

0105 11 19 9000

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

0105 11 91

| – – – – | Tojóhibrid |
| --- | --- |

– – – –

Tojóhibrid

0105 11 91 9000

0105 11 99

| – – – – | Másféle |
| --- | --- |

– – – –

Másféle

0105 11 99 9000

0105 12 00

| – – | Pulyka: |
| --- | --- |

– –

Pulyka:

0105 12 00 9000

ex 0105 19

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

0105 19 20

| – – – | Liba |
| --- | --- |

– – –

Liba

0105 19 20 9000

ex 0207

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva

| – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból: |
| --- | --- |

–

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból:

ex 0207 12

| – – | Nem darabolt, fagyasztva: |
| --- | --- |

– –

Nem darabolt, fagyasztva:

ex 0207 12 10

| – – – | Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, ún. »70 %-os csirke« |
| --- | --- |

– – –

Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, ún. »70 %-os csirke«

| – – – – | Teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – –

Teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

| – – – | Tisztított, bontott, fej, láb, nyak, szív, máj, és zúza nélkül, ún. »65 %-os csirke«, vagy más módon bemutatva |
| --- | --- |

– – –

Tisztított, bontott, fej, láb, nyak, szív, máj, és zúza nélkül, ún. »65 %-os csirke«, vagy más módon bemutatva

| – – – – | »65 %-os csirke«: |
| --- | --- |

– – – –

»65 %-os csirke«:

| – – – – – | Teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – –

Teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0207 12 90 9190

| – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, tisztított és bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal és zúzával, szabálytalan összetételben: |
| --- | --- |

– – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, tisztított és bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal és zúzával, szabálytalan összetételben:

| – – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0207 12 90 9990

ex 0207 14

| – – | Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek, fagyasztva: |
| --- | --- |

– –

Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek, fagyasztva:

| – – – | Darabok: |
| --- | --- |

– – –

Darabok:

| – – – – | Csonttal: |
| --- | --- |

– – – –

Csonttal:

ex 0207 14 20

| – – – – – | Felezve vagy negyedelve: |
| --- | --- |

– – – – –

Felezve vagy negyedelve:

| – – – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

| – – – – – | Láb és részei: |
| --- | --- |

– – – – –

Láb és részei:

| – – – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

| – – – – – – | Felezve vagy negyedelve, far nélkül: |
| --- | --- |

– – – – – –

Felezve vagy negyedelve, far nélkül:

| – – – – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – –

Más

0207 14 70 9190

| – – – – – – | Darabok, amelyek egy teljes lábból vagy a láb egy részéből és a hát egy részéből állnak, amelyeknél a hát tömege nem haladja meg a teljes tömeg 25 %-át: |
| --- | --- |

– – – – – –

Darabok, amelyek egy teljes lábból vagy a láb egy részéből és a hát egy részéből állnak, amelyeknél a hát tömege nem haladja meg a teljes tömeg 25 %-át:

| – – – – – – – | Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal |
| --- | --- |

– – – – – – –

Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból, teljesen elcsontosodott sternum végekkel, femurral és tibiasszal

| – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – –

Más

0207 14 70 9290

| – | Pulykából: |
| --- | --- |

–

Pulykából:

0207 25

| – – | Nem darabolt, fagyasztva: |
| --- | --- |

– –

Nem darabolt, fagyasztva:

0207 25 10

| – – – | Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, ún. »80 %-os pulyka« |
| --- | --- |

– – –

Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, ún. »80 %-os pulyka«

0207 25 10 9000

0207 25 90

| – – – | Tisztított, bontott, fej és láb nélkül és nyak, szív, máj, és zúza nélkül, ún. »73 %-os pulyka«, vagy más módon bemutatva |
| --- | --- |

– – –

Tisztított, bontott, fej és láb nélkül és nyak, szív, máj, és zúza nélkül, ún. »73 %-os pulyka«, vagy más módon bemutatva

0207 25 90 9000

ex 0207 27

| – – | Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek, fagyasztva: |
| --- | --- |

– –

Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek, fagyasztva:

| – – – | Darabok: |
| --- | --- |

– – –

Darabok:

ex 0207 27 10

| – – – – | Csont nélkül: |
| --- | --- |

– – – –

Csont nélkül:

| – – – – – | Homogenizált hús, beleértve a gépi úton kinyert húst |
| --- | --- |

– – – – –

Homogenizált hús, beleértve a gépi úton kinyert húst

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

| – – – – – – | A faron kívül |
| --- | --- |

– – – – – –

A faron kívül

0207 27 10 9990

| – – – – | Csonttal: |
| --- | --- |

– – – –

Csonttal:

| – – – – – | Láb és részei: |
| --- | --- |

– – – – –

Láb és részei:

0207 27 60

| – – – – – – | Alsócomb és részei |
| --- | --- |

– – – – – –

Alsócomb és részei

0207 27 60 9000

0207 27 70

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

0207 27 70 9000

8.   Tojás

| KN kód | Az áruk leírása | Termékkód |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve | |
| | – | Baromfitojás: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékkód

ex 0407 00

Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve

–

Baromfitojás:

| – – | Keltetésre (35): |
| --- | --- |

– –

Keltetésre (35):

0407 00 11

| – – – | Pulyka- vagy libatojás |
| --- | --- |

– – –

Pulyka- vagy libatojás

0407 00 11 9000

0407 00 19

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0407 00 19 9000

0407 00 30

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0407 00 30 9000

0408

Madártojás, héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

| – | Tojássárgája: |
| --- | --- |

–

Tojássárgája:

ex 0408 11

| – – | Szárítva: |
| --- | --- |

– –

Szárítva:

ex 0408 11 80

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Emberi fogyasztásra alkalmas |
| --- | --- |

– – – –

Emberi fogyasztásra alkalmas

0408 11 80 9100

ex 0408 19

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

ex 0408 19 81

| – – – – | Folyékony: |
| --- | --- |

– – – –

Folyékony:

| – – – – – | Emberi fogyasztásra alkalmas |
| --- | --- |

– – – – –

Emberi fogyasztásra alkalmas

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

| – – – – | Másféle, beleértve a fagyasztottat is: |
| --- | --- |

– – – –

Másféle, beleértve a fagyasztottat is:

| – – – – – | Emberi fogyasztásra alkalmas |
| --- | --- |

– – – – –

Emberi fogyasztásra alkalmas

0408 19 89 9100

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

ex 0408 91

| – – | Szárítva: |
| --- | --- |

– –

Szárítva:

ex 0408 91 80

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Emberi fogyasztásra alkalmas |
| --- | --- |

– – – –

Emberi fogyasztásra alkalmas

0408 91 80 9100

ex 0408 99

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

ex 0408 99 80

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Emberi fogyasztásra alkalmas |
| --- | --- |

– – – –

Emberi fogyasztásra alkalmas

0408 99 80 9100

9.   Tej és tejtermékek

| KN kód | Az áruk leírása | Termékkód |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (50): | |
| 0401 10 | – | Legfeljebb 1 tömegszázalék zsírtartalommal |

KN kód

Az áruk leírása

Termékkód

0401

Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (50):

0401 10

–

Legfeljebb 1 tömegszázalék zsírtartalommal

0401 10 10

| – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

0401 10 10 9000

0401 10 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0401 10 90 9000

0401 20

| – | tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

–

tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – | Legfeljebb 3 %: |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 3 %:

0401 20 11

| – – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

| – – – – | Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal

0401 20 11 9100

| – – – – | 1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0401 20 11 9500

0401 20 19

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal

0401 20 19 9100

| – – – – | 1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0401 20 19 9500

| – – | Legfeljebb 3%: |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 3%:

0401 20 91

| – – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

0401 20 91 9000

0401 20 99

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0401 20 99 9000

0401 30

| – | 6 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

–

6 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

| – – | Legfeljebb 21 %: |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 21 %:

0401 30 11

| – – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

| – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | 10 %-nál több, de legfeljebb 17 %- |
| --- | --- |

– – – – –

10 %-nál több, de legfeljebb 17 %-

0401 30 11 9400

| – – – – – | A 17 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 17 %-ot meghaladja

0401 30 11 9700

0401 30 19

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | 17 tömegszázaléknál nagyobb zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

17 tömegszázaléknál nagyobb zsírtartalommal

0401 30 19 9700

| – – | 21 %-nál több, de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– –

21 %-nál több, de legfeljebb 45 %

0401 30 31

| – – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

| – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | Legfeljebb 35 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 35 %:

0401 30 31 9100

| – – – – – | 35 %-nál több, de legfeljebb 39 % |
| --- | --- |

– – – – –

35 %-nál több, de legfeljebb 39 %

0401 30 31 9400

| – – – – – | A 39 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 39 %-ot meghaladja

0401 30 31 9700

0401 30 39

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | Legfeljebb 35 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 35 %:

0401 30 39 9100

| – – – – – | 35 %-nál több, de legfeljebb 39 % |
| --- | --- |

– – – – –

35 %-nál több, de legfeljebb 39 %

0401 30 39 9400

| – – – – – | A 39 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 39 %-ot meghaladja

0401 30 39 9700

| – – | A 45 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– –

A 45 %-ot meghaladja

0401 30 91

| – – – | Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2 literes kiszerelésben

| – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | Legfeljebb 68 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 68 %:

0401 30 91 9100

| – – – – – | A 68 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 68 %-ot meghaladja

0401 30 91 9500

0401 30 99

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | Legfeljebb 68 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 68 %:

0401 30 99 9100

| – – – – – | A 68 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 68 %-ot meghaladja

0401 30 99 9500

0402

Tej és tejszín sűrítve, vagy cukor illetve más édesítőanyag hozzáadásával (43):

ex 0402 10

| – | Por, granulátum vagy más szilárd alakban, legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal (46): |
| --- | --- |

–

Por, granulátum vagy más szilárd alakban, legfeljebb 1,5 tömegszázalék zsírtartalommal (46):

| – – | Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48): |
| --- | --- |

– –

Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48):

0402 10 11

| – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

0402 10 11 9000

0402 10 19

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0402 10 19 9000

| – – | Más (49): |
| --- | --- |

– –

Más (49):

0402 10 91

| – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

0402 10 91 9000

0402 10 99

| – – – | Más |
| --- | --- |

– – –

Más

0402 10 99 9000

| – | Por, granulátum vagy más szilárd alakban, 1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal (46): |
| --- | --- |

–

Por, granulátum vagy más szilárd alakban, 1,5 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal (46):

ex 0402 21

| – – | Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48): |
| --- | --- |

– –

Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48):

| – – – | Legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal

0402 21 11

| – – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 11 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 11 %

0402 21 11 9200

| – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0402 21 11 9300

| – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0402 21 11 9500

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0402 21 11 9900

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

0402 21 17

| – – – – – | Legfeljebb 11 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 11 tömegszázalék zsírtartalommal

0402 21 17 9000

0402 21 19

| – – – – – | 11 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

11 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – – – – | Legfeljebb 17 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 17 %:

0402 21 19 9300

| – – – – – – | 17 %-nál több, de a 25 %-ot nem haladja meg |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de a 25 %-ot nem haladja meg

0402 21 19 9500

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0402 21 19 9900

| – – – | 27 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

27 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 21 91

| – – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 28 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 28 %:

0402 21 91 9100

| – – – – – – | 28 %-nál több, de legfeljebb 29 % |
| --- | --- |

– – – – – –

28 %-nál több, de legfeljebb 29 %

0402 21 91 9200

| – – – – – – | 29 %-nál több, de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

29 %-nál több, de legfeljebb 45 %

0402 21 91 9350

| – – – – – – | A 45 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 45 %-ot meghaladja

0402 21 91 9500

0402 21 99

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 28 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 28 %:

0402 21 99 9100

| – – – – – – | 28 %-nál több, de legfeljebb 29 % |
| --- | --- |

– – – – – –

28 %-nál több, de legfeljebb 29 %

0402 21 99 9200

| – – – – – – | 29 %-nál több, de legfeljebb 41 % |
| --- | --- |

– – – – – –

29 %-nál több, de legfeljebb 41 %

0402 21 99 9300

| – – – – – – | 41 %-nál több, de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

41 %-nál több, de legfeljebb 45 %

0402 21 99 9400

| – – – – – – | 45 %-nál több, de legfeljebb 59 % |
| --- | --- |

– – – – – –

45 %-nál több, de legfeljebb 59 %

0402 21 99 9500

| – – – – – – | 59 %-nál több, de legfeljebb 69 % |
| --- | --- |

– – – – – –

59 %-nál több, de legfeljebb 69 %

0402 21 99 9600

| – – – – – – | 69 %-nál több, de legfeljebb 79 % |
| --- | --- |

– – – – – –

69 %-nál több, de legfeljebb 79 %

0402 21 99 9700

| – – – – – – | A 79 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 79 %-ot meghaladja

0402 21 99 9900

ex 0402 29

| – – | Más (49): |
| --- | --- |

– –

Más (49):

| – – – | 27 tömegszázalékot meg nem haladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

27 tömegszázalékot meg nem haladó zsírtartalommal

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

0402 29 15

| – – – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

| – – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – – | Legfeljebb 11 %: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legfeljebb 11 %:

0402 29 15 9200

| – – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0402 29 15 9300

| – – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0402 29 15 9500

| – – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0402 29 15 9900

0402 29 19

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

| – – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0402 29 19 9300

| – – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0402 29 19 9500

| – – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0402 29 19 9900

| – – – | 27 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

27 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 29 91

| – – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

0402 29 91 9000

0402 29 99

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 41 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 41 %:

0402 29 99 9100

| – – – – – – | A 41 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 41 %-ot meghaladja

0402 29 99 9500

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

0402 91

| – – | Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48): |
| --- | --- |

– –

Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül (48):

0402 91 10

| – – – | Legfeljebb 8 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 8 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – – | Legalább 15 %-os zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 7,4 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 15 %-os zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 7,4 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 91 10 9370

0402 91 30

| – – – | 8 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

8 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – – | Legalább 15 %-os zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 15 %-os zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal

0402 91 30 9300

| – – – | 45 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

45 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 91 99

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0402 91 99 9000

0402 99

| – – | Más (49): |
| --- | --- |

– –

Más (49):

0402 99 10

| – – – | Legfeljebb 9,5 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 9,5 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – – | Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal, legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 6,9 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal, legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 6,9 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 99 10 9350

| – – – | 9,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 45 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – –

9,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 45 tömegszázalék zsírtartalommal

0402 99 31

| – – – – | Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 2,5 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | Legfeljebb 21 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 21 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – – – – | Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal és legalább 15 tömegszázalék zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal és legalább 15 tömegszázalék zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal

0402 99 31 9150

| – – – – – | 21 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 39 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

21 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 39 tömegszázalék zsírtartalommal

0402 99 31 9300

| – – – – – | 39 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

39 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0402 99 31 9500

0402 99 39

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | Legfeljebb 21 tömegszázalék zsírtartalommal, legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal és legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 21 tömegszázalék zsírtartalommal, legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal és legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal

0402 99 39 9150

ex 0403

lró, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl, sűrítve és nem sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

ex 0403 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül: |
| --- | --- |

– –

Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül:

| – – – | Por, granulátum és más szilárd forma (43)
   (47): |
| --- | --- |

– – –

Por, granulátum és más szilárd forma (43)
   (47):

| – – – – | Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36): |
| --- | --- |

– – – –

Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36):

0403 90 11

| – – – – – | Legfeljebb 1,5 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 1,5 %:

0403 90 11 9000

0403 90 13

| – – – – – | 1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 % |
| --- | --- |

– – – – –

1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 %

| – – – – – – | Legfeljebb 11 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 11 %:

0403 90 13 9200

| – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0403 90 13 9300

| – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0403 90 13 9500

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0403 90 13 9900

0403 90 19

| – – – – – | A 27 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 27 %-ot meghaladja

0403 90 19 9000

| – – – – | Más, zsírtartalma tömegszázalékban (39): |
| --- | --- |

– – – –

Más, zsírtartalma tömegszázalékban (39):

0403 90 33

| – – – – – | 1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 % |
| --- | --- |

– – – – –

1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 %

| – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0403 90 33 9400

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0403 90 33 9900

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36): |
| --- | --- |

– – – –

Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36):

0403 90 51

| – – – – – | Legfeljebb 3 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 3 %:

| – – – – – – | Legfeljebb 1,5 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 1,5 %:

0403 90 51 9100

0403 90 59

| – – – – – | A 6 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 6 %-ot meghaladja

| – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 21 % |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 21 %

0403 90 59 9170

| – – – – – – | 21 %-nál több, de legfeljebb 35 % |
| --- | --- |

– – – – – –

21 %-nál több, de legfeljebb 35 %

0403 90 59 9310

| – – – – – – | 35 %-nál több, de legfeljebb 39 % |
| --- | --- |

– – – – – –

35 %-nál több, de legfeljebb 39 %

0403 90 59 9340

| – – – – – – | 39 %-nál több, de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– – – – – –

39 %-nál több, de legfeljebb 45 %

0403 90 59 9370

| – – – – – – | A 45 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 45 %-ot meghaladja

0403 90 59 9510

ex 0404

Tejsavó sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; másutt nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó készítmény cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

0404 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36): |
| --- | --- |

– –

Hozzáadott cukor vagy más édesítőszer nélkül, a zsírtartalom tömegszázalékban (36):

ex 0404 90 21

| – – – | Legfeljebb 1,5 %: |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 1,5 %:

| – – – – | Por vagy granulátum, a víztartalom nem haladja meg az 5 %-ot és a tejfehérje tartalom a zsírmentes tej-szárazanyagban: |
| --- | --- |

– – – –

Por vagy granulátum, a víztartalom nem haladja meg az 5 %-ot és a tejfehérje tartalom a zsírmentes tej-szárazanyagban:

| – – – – – | Legalább 29 %, de 34 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 29 %, de 34 %-nál kevesebb:

0404 90 21 9120

| – – – – – | Legalább 34 % |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 34 %

0404 90 21 9160

0404 90 23

| – – – | 1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 % (43): |
| --- | --- |

– – –

1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 % (43):

| – – – – | Por vagy granulátum: |
| --- | --- |

– – – –

Por vagy granulátum:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 11 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 11 %:

0404 90 23 9120

| – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0404 90 23 9130

| – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 % |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %

0404 90 23 9140

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

| – – – | A 27 %-ot meghaladja (43): |
| --- | --- |

– – –

A 27 %-ot meghaladja (43):

| – – – – | Por vagy granulátum, A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – –

Por vagy granulátum, A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – | Legfeljebb 28 %: |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 28 %:

0404 90 29 9110

| – – – – – | 28 %-nál több, de legfeljebb 29 % |
| --- | --- |

– – – – –

28 %-nál több, de legfeljebb 29 %

0404 90 29 9115

| – – – – – | 29 %-nál több, de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– – – – –

29 %-nál több, de legfeljebb 45 %

0404 90 29 9125

| – – – – – | A 45 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – –

A 45 %-ot meghaladja

0404 90 29 9140

| – – | Más, ahol a zsírtartalom tömegszázalékban (39)
   (43): |
| --- | --- |

– –

Más, ahol a zsírtartalom tömegszázalékban (39)
   (43):

0404 90 81

| – – – | Legfeljebb 1,5 %: |
| --- | --- |

– – –

Legfeljebb 1,5 %:

| – – – – | Por vagy granulátum |
| --- | --- |

– – – –

Por vagy granulátum

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

| – – – | 1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 %- |
| --- | --- |

– – –

1,5 %-nál több, de legfeljebb 27 %-

| – – – – | Por vagy granulátum: |
| --- | --- |

– – – –

Por vagy granulátum:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legfeljebb 11 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legfeljebb 11 %:

0404 90 83 9110

| – – – – – – | 11 %-nál több, de legfeljebb 17 % |
| --- | --- |

– – – – – –

11 %-nál több, de legfeljebb 17 %

0404 90 83 9130

| – – – – – – | 17 %-nál több, de legfeljebb 25 %- |
| --- | --- |

– – – – – –

17 %-nál több, de legfeljebb 25 %-

0404 90 83 9150

| – – – – – – | A 25 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – –

A 25 %-ot meghaladja

0404 90 83 9170

| – – – – | Más, poron és granulátumon kívül: |
| --- | --- |

– – – –

Más, poron és granulátumon kívül:

| – – – – – | Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal, legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 6,9 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 40 tömegszázalék szukróz-tartalommal, legalább 15 % zsírmentes tej szárazanyag-tartalommal és 6,9 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

0404 90 83 9936

ex 0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények:

0405 10

| – | Vaj: |
| --- | --- |

–

Vaj:

| – – | Legfeljebb 85 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 85 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – | Természetes vaj: |
| --- | --- |

– – –

Természetes vaj:

0405 10 11

| – – – – | Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb:

0405 10 11 9500

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 11 9700

0405 10 19

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb:

0405 10 19 9500

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 19 9700

0405 10 30

| – – – | Rekombinált vaj: |
| --- | --- |

– – –

Rekombinált vaj:

| – – – – | Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb:

0405 10 30 9100

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 30 9300

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 30 9700

0405 10 50

| – – – | Savóvaj: |
| --- | --- |

– – –

Savóvaj:

| – – – – | Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb nettó 1 kg-os kiszerelésben

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 50 9300

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 80 %, de 82 %-nál kevesebb:

0405 10 50 9500

| – – – – – – | Legalább 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 82 %

0405 10 50 9700

0405 10 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0405 10 90 9000

ex 0405 20

| – | Kenhető tejkészítmények: |
| --- | --- |

–

Kenhető tejkészítmények:

0405 20 90

| – – | 75 tömegszázaléknál nagyobb, de 80 tömegszázaléknál kevesebb zsírtartalommal |
| --- | --- |

– –

75 tömegszázaléknál nagyobb, de 80 tömegszázaléknál kevesebb zsírtartalommal

| – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – –

A zsírtartalom tömegszázalékban:

| – – – – | Legalább 75 %, de 78 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 75 %, de 78 %-nál kevesebb:

0405 20 90 9500

| – – – – | Legalább 78 % |
| --- | --- |

– – – –

Legalább 78 %

0405 20 90 9700

0405 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

0405 90 10

| – – | Legalább 99,3 tömegszázalék zsírtartalommal és legfeljebb 0,5 tömegszázalék víztartalommal |
| --- | --- |

– –

Legalább 99,3 tömegszázalék zsírtartalommal és legfeljebb 0,5 tömegszázalék víztartalommal

0405 90 10 9000

0405 90 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

0405 90 90 9000

KN kód

Az áruk leírása

Kiegészítő követelmények a termékkód használatához

Termékkód

Maximális víztartalom a termék tömegében

(%)

Minimális zsírtartalom a szárazanyagban

(%)

ex 0406

Sajt és túró (42)
   (45):

ex 0406 10

| – | Friss (érleletlen vagy különlegesen nem kezelt) sajt, beleértve a savósajtot is, és túró: |
| --- | --- |

–

Friss (érleletlen vagy különlegesen nem kezelt) sajt, beleértve a savósajtot is, és túró:

ex 0406 10 20

| – – | Legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal |
| --- | --- |

– –

Legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal

| – – – | Savósajt, a sózott Ricottán kívül |
| --- | --- |

– – –

Savósajt, a sózott Ricottán kívül

0406 10 20 9100

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak több mint 47 %-át, de legfeljebb 72 %-át teszi ki: |
| --- | --- |

– – – –

A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak több mint 47 %-át, de legfeljebb 72 %-át teszi ki:

| – – – – – | Ricotta, sózott: |
| --- | --- |

– – – – –

Ricotta, sózott:

| – – – – – – | Kizárólag juhtejből készült |
| --- | --- |

– – – – – –

Kizárólag juhtejből készült

55

45

0406 10 20 9230

| – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – –

Más

55

39

0406 10 20 9290

| – – – – – | Túró |
| --- | --- |

– – – – –

Túró

60

0406 10 20 9300

| – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – –

Más:

| – – – – – – | A zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – –

A zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve:

| – – – – – – – | Kevesebb mint 5 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kevesebb mint 5 %

60

0406 10 20 9610

| – – – – – – – | Legalább 5 %, de kevesebb mint 19 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 5 %, de kevesebb mint 19 %

60

5

0406 10 20 9620

| – – – – – – – | Legalább 19 %, de kevesebb mint 39 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 19 %, de kevesebb mint 39 %

57

19

0406 10 20 9630

| – – – – – – – | Más, a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyaghoz képest: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Más, a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyaghoz képest:

| – – – – – – – – | 47 %-ot meghaladó, de legfeljebb 52 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

47 %-ot meghaladó, de legfeljebb 52 %

40

39

0406 10 20 9640

| – – – – – – – – | 52 %-ot meghaladó, de legfeljebb 62 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

52 %-ot meghaladó, de legfeljebb 62 %

50

39

0406 10 20 9650

| – – – – – – – – | A 62 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A 62 %-ot meghaladja

0406 10 20 9660

| – – – – | A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyag 72 %-át meghaladja: |
| --- | --- |

– – – –

A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyag 72 %-át meghaladja:

| – – – – – | Krémsajt, A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak több mint 77 %-át, de legfeljebb 83 %-át teszi ki, és a zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve a szárazanyaghoz képest: |
| --- | --- |

– – – – –

Krémsajt, A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak több mint 77 %-át, de legfeljebb 83 %-át teszi ki, és a zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve a szárazanyaghoz képest:

| – – – – – – | Legalább 60 %, de 69 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 60 %, de 69 %-nál kevesebb:

60

60

0406 10 20 9830

| – – – – – – | Legalább 69 % |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 69 %

59

69

0406 10 20 9850

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

0406 10 20 9870

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0406 10 20 9900

ex 0406 20

| – | Reszelt vagy porított sajt, minden fajta: |
| --- | --- |

–

Reszelt vagy porított sajt, minden fajta:

ex 0406 20 90

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Savóból készült sajtok |
| --- | --- |

– – –

Savóból készült sajtok

0406 20 90 9100

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | 20 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal, 5 tömegszázaléknál kevesebb laktóz-tartalommal és tömegszázalékban kifejezve a szárazanyag-tartalom: |
| --- | --- |

– – – –

20 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal, 5 tömegszázaléknál kevesebb laktóz-tartalommal és tömegszázalékban kifejezve a szárazanyag-tartalom:

| – – – – – | Legalább 60 %, de 80 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 60 %, de 80 %-nál kevesebb:

40

34

0406 20 90 9913

| – – – – – | Legalább 80 %, de 85 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 80 %, de 85 %-nál kevesebb:

20

30

0406 20 90 9915

| – – – – – | Legalább 85 %, de 95 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 85 %, de 95 %-nál kevesebb:

15

30

0406 20 90 9917

| – – – – – | Legalább 95 % |
| --- | --- |

– – – – –

Legalább 95 %

5

30

0406 20 90 9919

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

0406 20 90 9990

ex 0406 30

| – | Ömlesztett sajt, nem reszelve, nem porítva: |
| --- | --- |

–

Ömlesztett sajt, nem reszelve, nem porítva:

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | 36 tömegszázalékot nem meghaladó zsírtartalommal és a szárazanyagra számítva a zsírtartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – –

36 tömegszázalékot nem meghaladó zsírtartalommal és a szárazanyagra számítva a zsírtartalom tömegszázalékban:

ex 0406 30 31

| – – – – | Legfeljebb 48 %: |
| --- | --- |

– – – –

Legfeljebb 48 %:

| – – – – – | A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Tömegszázalékban kifejezve legalább 40 %, de 43 %-nál kevesebb, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – –

Tömegszázalékban kifejezve legalább 40 %, de 43 %-nál kevesebb, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve:

| – – – – – – – | Kevesebb mint 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kevesebb mint 20 %

60

0406 30 31 9710

| – – – – – – – | Legalább 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 20 %

60

20

0406 30 31 9730

| – – – – – – | Legalább 43 %, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 43 %, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve:

| – – – – – – – | Kevesebb mint 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kevesebb mint 20 %

57

0406 30 31 9910

| – – – – – – – | Legalább 20 %, de 40 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 20 %, de 40 %-nál kevesebb

57

20

0406 30 31 9930

| – – – – – – – | Legalább 40 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 40 %

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

| – – – – | A 48 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – – –

A 48 %-ot meghaladja

| – – – – – | A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban: |
| --- | --- |

– – – – –

A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban:

| – – – – – – | Legalább 40 %, de 43 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 40 %, de 43 %-nál kevesebb:

60

48

0406 30 39 9500

| – – – – – – | Legalább 43 %, de 46 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 43 %, de 46 %-nál kevesebb:

57

48

0406 30 39 9700

| – – – – – – | Legalább 46 %, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – –

Legalább 46 %, és zsírtartalom a szárazanyagban tömegszázalékban kifejezve:

| – – – – – – – | 55 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – –

55 %-nál kevesebb

54

48

0406 30 39 9930

| – – – – – – – | Legalább 55 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

Legalább 55 %

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

| – – – | A zsírtartalom 36 %-ot meghaladja |
| --- | --- |

– – –

A zsírtartalom 36 %-ot meghaladja

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

| – | Kék erezetű sajt és más sajtok, amelyek erezetét a Penicillium roqueforti hozta létre: |
| --- | --- |

–

Kék erezetű sajt és más sajtok, amelyek erezetét a Penicillium roqueforti hozta létre:

ex 0406 40 50

| – – | Gorgonzola |
| --- | --- |

– –

Gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

| – | Más sajt: |
| --- | --- |

–

Más sajt:

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

ex 0406 90 13

| – – – | Ementáli |
| --- | --- |

– – –

Ementáli

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

| – – – | Gruyére, Sbrinz: |
| --- | --- |

– – –

Gruyére, Sbrinz:

| – – – – | Gruyére |
| --- | --- |

– – – –

Gruyére

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

| – – – | Bergkäse, Appenzell: |
| --- | --- |

– – –

Bergkäse, Appenzell:

| – – – – | Bergkäse |
| --- | --- |

– – – –

Bergkäse

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

| – – – | Cheddar |
| --- | --- |

– – –

Cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

| – – – | Edam |
| --- | --- |

– – –

Edam

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

| – – – | Tilsit |
| --- | --- |

– – –

Tilsit

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

| – – – | Butterkäse |
| --- | --- |

– – –

Butterkäse

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 29

| – – – | Kashkaval: |
| --- | --- |

– – –

Kashkaval:

| – – – – | juh- és/vagy kecsketejből készült |
| --- | --- |

– – – –

juh- és/vagy kecsketejből készült

42

50

0406 90 29 9100

| – – – – | kizárólag tehéntejből készült |
| --- | --- |

– – – –

kizárólag tehéntejből készült

44

45

0406 90 29 9300

ex 0406 90 32

| – – – | Feta (38): |
| --- | --- |

– – –

Feta (38):

| – – – – | Kizárólag juhtejből vagy juh- és kecsketejből készült |
| --- | --- |

– – – –

Kizárólag juhtejből vagy juh- és kecsketejből készült

| – – – – – | A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak legfeljebb 72 %-a |
| --- | --- |

– – – – –

A víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagnak legfeljebb 72 %-a

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

| – – – | Kefalotyri: |
| --- | --- |

– – –

Kefalotyri:

| – – – – | Kizárólag juhtejből és/vagy kecsketejből készült |
| --- | --- |

– – – –

Kizárólag juhtejből és/vagy kecsketejből készült

38

40

0406 90 35 9190

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

| – – – | Finlandia |
| --- | --- |

– – –

Finlandia

40

45

0406 90 37 9000

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve legfeljebb 40 % és a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagban: |
| --- | --- |

– – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve legfeljebb 40 % és a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyagban:

| – – – – – – | legfeljebb 47 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

legfeljebb 47 %:

ex 0406 90 61

| – – – – – – – | Grana Padano, Parmigiano Reggiano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Grana Padano, Parmigiano Reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

| – – – – – – – | Fiore Sardo, Pecorino: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Fiore Sardo, Pecorino:

| – – – – – – – – | Kizárólag juhtejből készült |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Kizárólag juhtejből készült

35

36

0406 90 63 9100

| – – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Más

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

| – – – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Más:

| – – – – – – – – | Savóból készült sajtok |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Savóból készült sajtok

0406 90 69 9100

| – – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Más

38

30

0406 90 69 9910

| – – – – – – | 47 %-nál több, de legfeljebb 72 % |
| --- | --- |

– – – – – –

47 %-nál több, de legfeljebb 72 %

ex 0406 90 73

| – – – – – – – | Provolone |
| --- | --- |

– – – – – – –

Provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

| – – – – – – – | Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

| – – – – – – – | Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samso: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samso:

| – – – – – – – – | A zsírtartalom, tömegszázalékban kifejezve a szárazanyagban legalább 45 %, de 55 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A zsírtartalom, tömegszázalékban kifejezve a szárazanyagban legalább 45 %, de 55 %-nál kevesebb:

| – – – – – – – – – | A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban legalább 50 %, de 56 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

A szárazanyag-tartalom tömegszázalékban legalább 50 %, de 56 %-nál kevesebb

50

45

0406 90 76 9300

| – – – – – – – – – | A szárazanyagtartalom tömegszázalékban legalább 56 % |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

A szárazanyagtartalom tömegszázalékban legalább 56 %

44

45

0406 90 76 9400

| – – – – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve legalább 55 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve legalább 55 %

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

| – – – – – – – | Gouda: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Gouda:

| – – – – – – – – | A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve 48 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A zsírtartalom tömegszázalékban kifejezve 48 %-nál kevesebb

50

20

0406 90 78 9100

| – – – – – – – – | A zsírtartalom, tömegszázalékban kifejezve a szárazanyagban legalább 48 %, de 55 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A zsírtartalom, tömegszázalékban kifejezve a szárazanyagban legalább 48 %, de 55 %-nál kevesebb:

45

48

0406 90 78 9300

| – – – – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Más:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

| – – – – – – – | Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio |
| --- | --- |

– – – – – – –

Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

| – – – – – – – | Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey |
| --- | --- |

– – – – – – –

Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

| – – – – – – – | Kefalograviera, Kasseri: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kefalograviera, Kasseri:

| – – – – – – – – | A víztartalom tömegszázalékban legfeljebb 40 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A víztartalom tömegszázalékban legfeljebb 40 %

40

39

0406 90 85 9930

| – – – – – – – – | A víztartalom tömegszázalékban meghaladja a 40 %-ot de legfeljebb 45 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

A víztartalom tömegszázalékban meghaladja a 40 %-ot de legfeljebb 45 %

45

39

0406 90 85 9970

| – – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Más

0406 90 85 9999

| – – – – – – – | Más sajtok, amelyekben a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyaghoz képest: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Más sajtok, amelyekben a víztartalom tömegszázalékban kifejezve a zsírmentes anyaghoz képest:

ex 0406 90 86

| – – – – – – – – | 47 %-ot meghaladó, de legfeljebb 52 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

47 %-ot meghaladó, de legfeljebb 52 %

| – – – – – – – – – | Savóból készült sajtok |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Savóból készült sajtok

0406 90 86 9100

| – – – – – – – – – | Más, amelyben zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Más, amelyben zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve:

| – – – – – – – – – – | 5 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 %-nál kevesebb

52

0406 90 86 9200

| – – – – – – – – – – | Legalább 5 %, de 19 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 5 %, de 19 %-nál kevesebb:

51

5

0406 90 86 9300

| – – – – – – – – – – | Legalább 19 %, de 39 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 19 %, de 39 %-nál kevesebb:

47

19

0406 90 86 9400

| – – – – – – – – – – | Legalább 39 % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 39 %

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

| – – – – – – – – | 52 %-ot meghaladó, de legfeljebb 62 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

52 %-ot meghaladó, de legfeljebb 62 %

| – – – – – – – – – | Savóból készült sajtok, a Manouri kivételével |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Savóból készült sajtok, a Manouri kivételével

0406 90 87 9100

| – – – – – – – – – | Más, amelyben zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Más, amelyben zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve:

| – – – – – – – – – – | 5 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 %-nál kevesebb

60

0406 90 87 9200

| – – – – – – – – – – | Legalább 5 %, de 19 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 5 %, de 19 %-nál kevesebb:

55

5

0406 90 87 9300

| – – – – – – – – – – | Legalább 19 %, de 40 %-nál kevesebb: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 19 %, de 40 %-nál kevesebb:

53

19

0406 90 87 9400

| – – – – – – – – – – | Legalább 40 %: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Legalább 40 %:

| – – – – – – – – – – – | Idiazabal, Manchego and Roncal, amelyek kizárólag juhtejből készülnek |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Idiazabal, Manchego and Roncal, amelyek kizárólag juhtejből készülnek

45

45

0406 90 87 9951

| – – – – – – – – – – – | Maasdam |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Maasdam

45

45

0406 90 87 9971

| – – – – – – – – – – – | Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Manouri

43

53

0406 90 87 9972

| – – – – – – – – – – – | Hushallsost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Hushallsost

46

45

0406 90 87 9973

| – – – – – – – – – – – | Murukoloinen |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

| – – – – – – – – – – – | Gräddost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Gräddost

39

60

0406 90 87 9975

| – – – – – – – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Más

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

| – – – – – – – – | 62 %-ot meghaladó, de alegfeljebb 72 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

62 %-ot meghaladó, de alegfeljebb 72 %

| – – – – – – – – – | Savóból készült sajtok |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Savóból készült sajtok

0406 90 88 9100

| – – – – – – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Más:

| – – – – – – – – – – | A zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

A zsírtartalom a szárazanyag tömegszázalékában kifejezve:

| – – – – – – – – – – – | Legalább 10 %, de 19 %-nál kevesebb |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Legalább 10 %, de 19 %-nál kevesebb

60

10

0406 90 88 9300

| – – – – – – – – – – – | Legalább 40 %: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Legalább 40 %:

| – – – – – – – – – – – – | Akawi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – – –

Akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Fehér és nyerscukor, további feldolgozás nélkül

| KN kód | Az áruk leírása | Termékkód |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban | |
| | – | Nyerscukor ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékkód

ex 1701

Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban

–

Nyerscukor ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül:

ex 1701 11

| – – | Nádcukor: |
| --- | --- |

– –

Nádcukor:

ex 1701 11 90

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Édességhez való cukor |
| --- | --- |

– – – –

Édességhez való cukor

1701 11 90 9100

| – – – – | Egyéb nyerscukor: |
| --- | --- |

– – – –

Egyéb nyerscukor:

| – – – – – | A termék legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésében |
| --- | --- |

– – – – –

A termék legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésében

1701 11 90 9910

ex 1701 12

| – – | Répacukor: |
| --- | --- |

– –

Répacukor:

ex 1701 12 90

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Édességhez való cukor |
| --- | --- |

– – – –

Édességhez való cukor

1701 12 90 9100

| – – – – | Egyéb nyerscukor: |
| --- | --- |

– – – –

Egyéb nyerscukor:

| – – – – – | A termék legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésében |
| --- | --- |

– – – – –

A termék legfeljebb nettó 5 kg-os kiszerelésében

1701 12 90 9910

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

1701 91 00

| – – | Ízesítő- és színezőanyagok hozzáadásával |
| --- | --- |

– –

Ízesítő- és színezőanyagok hozzáadásával

1701 91 00 9000

ex 1701 99

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

1701 99 10

| – – – | Fehér cukor: |
| --- | --- |

– – –

Fehér cukor:

| – – – – | Édességhez való cukor |
| --- | --- |

– – – –

Édességhez való cukor

1701 99 10 9100

| – – – – | Más: |
| --- | --- |

– – – –

Más:

| – – – – – | Legfeljebb 10 tonnás teljes mennyiség |
| --- | --- |

– – – – –

Legfeljebb 10 tonnás teljes mennyiség

1701 99 10 9910

| – – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – – –

Más

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

| – – – – | Az ízesítő és színezőanyagokon kívül más adalékokat is tartalmaz |
| --- | --- |

– – – –

Az ízesítő és színezőanyagokon kívül más adalékokat is tartalmaz

1701 99 90 9100

11.   Szirupok és más cukortermékek

| KN kód | Az áruk leírása | Termékkód |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor: | |
| ex 1702 40 | – | Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, invertcukor nélkül: |

KN kód

Az áruk leírása

Termékkód

ex 1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor:

ex 1702 40

–

Szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, invertcukor nélkül:

ex 1702 40 10

| – – | Izoglukóz: |
| --- | --- |

– –

Izoglukóz:

| – – – | Száraz állapotban legalább 41 tömegszázalék szőlőcukorral: |
| --- | --- |

– – –

Száraz állapotban legalább 41 tömegszázalék szőlőcukorral:

1702 40 10 9100

1702 60

| – | Más szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, száraz állapotban, invertcukor nélkül: |
| --- | --- |

–

Más szőlőcukor és szőlőcukor-szirup, legalább 20 tömegszázalékos, de legfeljebb 50 tömegszázalékos gyümölcscukor-tartalommal, száraz állapotban, invertcukor nélkül:

1702 60 10

| – – | Izoglukóz: |
| --- | --- |

– –

Izoglukóz:

1702 60 10 9000

1702 60 95

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

1702 60 95 9000

ex 1702 90

| – | Más, beleértve az invertcukrot és más cukorszirup-keveréket, amelyek szárazanyagra számítva 50 % gyümölcscukor-tartalommal rendelkeznek |
| --- | --- |

–

Más, beleértve az invertcukrot és más cukorszirup-keveréket, amelyek szárazanyagra számítva 50 % gyümölcscukor-tartalommal rendelkeznek

1702 90 30

| – – | Izoglukóz: |
| --- | --- |

– –

Izoglukóz:

1702 90 30 9000

| – – | Karamella: |
| --- | --- |

– –

Karamella:

1702 90 71

| – – – | Legalább 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal a szárazanyagban |
| --- | --- |

– – –

Legalább 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal a szárazanyagban

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

| – – | Más: |
| --- | --- |

– –

Más:

| – – – | Műméz, természetes mézzel keverve is |
| --- | --- |

– – –

Műméz, természetes mézzel keverve is

1702 90 95 9100

| – – – | Más, a szorbóz kivételével |
| --- | --- |

– – –

Más, a szorbóz kivételével

1702 90 95 9900

2106

Másutt nem említett vagy máshová nem besorolt élelmiszer-készítmények:

ex 2106 90

| – | Más: |
| --- | --- |

–

Más:

| – – | Ízesített vagy színezett cukorszirupok: |
| --- | --- |

– –

Ízesített vagy színezett cukorszirupok:

2106 90 30

| – – – | Izoglukóz szirupok |
| --- | --- |

– – –

Izoglukóz szirupok

2106 90 30 9000

| – – – | Más: |
| --- | --- |

– – –

Más:

2106 90 59

| – – – – | Más |
| --- | --- |

– – – –

Más

2106 90 59 9000”

---

(1)  HL L 149, 2008.6.7., 55. o.

1

(2)  A használandó elemzési módszer a zsiradéktartalom meghatározásához a 84/4/EGK bizottsági irányelv I. mellékletében szereplő (»A« módszer) (HL L 15, 1984.1.18., 28. o.)

2

(3)  A követendő eljárás a zsiradéktartalom meghatározásához a következő:

3

| — | a mintát zúzni kell, hogy 90 % vagy több jusson át egy 500 mikrométer nyílású szitán, és 100 % jusson át egy 1 000 mikrométer nyílású szitán, |
| --- | --- |

—

a mintát zúzni kell, hogy 90 % vagy több jusson át egy 500 mikrométer nyílású szitán, és 100 % jusson át egy 1 000 mikrométer nyílású szitán,

| — | a használandó elemzési módszer ezután a 84/4/EGK bizottsági irányelv I. mellékletében szereplő (»A« módszer). |
| --- | --- |

—

a használandó elemzési módszer ezután a 84/4/EGK bizottsági irányelv I. mellékletében szereplő (»A« módszer).

(4)  A keményítő szárazanyag-tartalmát azzal a módszerrel kell meghatározni, amely az 687/2008 (EK) bizottsági rendelet IV. mellékletében szerepel (HL L 192, 2008.7.19., 20. o.). A keményítő tisztaságát a Ewers-féle módosított polarimetrikus módszerrel kell meghatározni, ahogyan az a 152/2009 (EK) bizottsági rendelet III. mellékletének L részében szerepel (HL L 54, 2009.2.26., 1. o.).

4

(5)  A keményítő után fizetendő export-visszatérítést a következő képlet segítségével kell kiigazítani:

5

| 1. | Burgonyakeményítő: ((tényleges szárazanyag %)/80) × export-visszatérítés |
| --- | --- |

1.

Burgonyakeményítő: ((tényleges szárazanyag %)/80) × export-visszatérítés

| 2. | Minden más keményítőfajta: ((tényleges szárazanyag %)/87) × export-visszatérítés. |
| --- | --- |

2.

Minden más keményítőfajta: ((tényleges szárazanyag %)/87) × export-visszatérítés.

A vámalakiságok elvégzésekor a kérelmezőnek meg kell adnia az erre a célra szolgáló nyilatkozaton a termék szárazanyag-tartalmát.

(6)  Az export-visszatérítés azokra a termékekre fizetendő, amelyek szárazanyag-tartalma legalább78 %. Az export-visszatérítés azokra a termékekre, amelyeknél a szárazanyag-tartalom 78 %-nál kevesebb, a következő képlet szerint korrigálandó:

6

((tényleges szárazanyag-tartalom)/78) × export-visszatérítés

A szárazanyag-tartalom meghatározása a 2. módszer szerint történik, amely a 79/796/EGK bizottsági rendelet II. mellékletében szerepel (HL L 239, 1979.9.22., 24. o.), vagy bármely más alkalmas elemzési módszerrel, amely legalábbis ugyanazokat a garanciákat biztosítja.

(7)  Az 1517/95 (EK) bizottsági rendelet szabályozza (HL L 147, 1995.6.30., 51. o.).

7

(8)  A visszatérítés szempontjából csak a gabonatermékekben lévő keményítő figyelembevételére kerül sor. A gabonatermékek azt jelenti, hogy a termékek a 0709 90 60 és a 0712 90 19 alszámok alá esnek, 10. fejezet, és a 1101, 1102, 1103 és 1104 vámtarifaszámok alá (megmunkálatlan és nem visszanyert), kivéve a 1104 30 alszámot, valamint a termékek gabonatartalma a Kombinált Nómenklatúra 1904 10 10 és az 1904 10 90 alszámai alá esnek. A gabonatartalom a Kombinált Nómenklatúra 1904 10 10 és az 1904 10 90 alszámai alá eső termékekben úgy tekintendő, hogy egyenlő ennek a végterméknek a tömegével. Nem fizetendő visszatérítés azokra a gabonákra, ahol a keményítő eredete nem állapítható meg világosan az elemzés során.

8

(9)  Visszatérítés csak azokra a termékekre fizetendő, amelyek 5 tömegszázalék vagy több keményítőt tartalmaznak.

9

(10)  Erre a vámtarifaszámra besorolni csak a legutóbb rendelettel módosított (433/2007 (EK) bizottsági rendelet mellékletében szereplő bizonyítvány leadásával lehet (HL L 104, 2007.4.21., 3. o.)).

10

(11)  A visszatérítés megadása az 1359/2007 (EK) bizottsági rendeletnek (HL L 304, 2007.11.22., 21. o.) illetve, ha alkalmazható, 1741/2006 (EK) bizottsági rendeletnek (HL L 329, 2006.11.25, 7. o.) való megfeleléstől függ.

11

(12)  HL L 308, 2006.11.8., 7. o.

12

(13)  HL L 281, 2008.10.24., 3. o.

13

(14)  HL L 325, 2006.11.24., 12. o.

14

(15)  A sovány marhahús-tartalom meghatározása a zsír nélkül a 2429/86 (EGK) bizottsági rendelet mellékletében leírt eljárás szerint történik (HL L 210, 1986.6.1., 39. o.). Az »átlagos tartalom« kifejezés a minta mennyiségére vonatkozik, ahogyan azt a 765/2002 (EK) rendelet 2. cikkének (1) bekezdése meghatározza (HL L 117, 2002.5.4., 6. o.). a mintát a szállítmánynak a legnagyobb kockázatot képviselő részéből kell venni.

15

(16)  A kollagén-tartalom meghatározása:

16

A kollagén-tartalom a hidroxiprolin-tartalom 8-as szorzótényezővel való szorzatának tekintendő; a hidroxiprolin-tartalom meghatározása az ISO 3496-1994 módszer szerint történik.

(17)  A termékek és azok részei ebbe a vámtételszámba csak akkor sorolhatók be, ha a megfelelő izomszövet mérete és jellege lehetővé teszi azok beazonosítását, mint olyanokat, amelyek az említett elsődleges darabokból származnak. A »részei« kifejezés azokra a termékekre vonatkozik, amelyek fajlagos nettó súlya legalább 100 gramm, vagy olyan termékekre, amelyeket egyforma szeletekre vágtak, amelyekről világosan megállapítható, hogy az említett elsődleges részből származnak, és amelyeket egybecsomagoltak, legalább 100 gramm nettó összesített súllyal.

17

(18)  Csak azok a termékek részesülnek ebben a visszatérítésben, amelyeknek nevét a termelő tagállam illetékes hatóságai igazolták.

18

(19)  A tartósító folyadékkal ellátott tartályokba kiszerelt kolbászokra fizetett visszatérítés a nettó súlyra fizetendő, ennek a folyadéknak a levonása után.

19

(20)  A parafin-bevonatot, amely általános gyakorlat a kereskedelemben, úgy kell tekinteni, mint a kolbász nettó súlyának részét.

20

(21)  A 2333/97 (EK) bizottsági rendelet eltörölte (HL L 323, 1997.11.26., 25. o.).

21

(22)  Ha a kolbászt tartalmazó összetett ételkészítmények (beleértve az elkészített ételeket) az 1601 vámtételszám alá kerültek besorolásra összetételük miatt, a visszatérítés csak a kolbász, a hús és a belsőség után adható meg, beleérve a bármilyen eredetű zsírt, amely azoknak a készítményeknek részét képezi.

22

(23)  A csontot tartalmazó termékekre a visszatérítés a nettó súlyra fizetendő, a csontok súlyának a levonása után.

23

(24)  A visszatérítés megadásának feltétele a 903/2008 (EK) bizottsági rendeletben megállapított feltételek teljesítése (HL L 249, 2008.9.18., 3. o.). Az export vámalakiságainak elvégzésékor az exportőrnek írásban ki kell jelentenie, hogy a termékek teljesítik azokat a feltételeket.

24

(25)  A hús- és zsírtartalmat az 2004/2002 (EK) bizottsági rendelet mellékletében megadott elemzési eljárásnak megfelelően kell meghatározni (HL L 308, 2002.11.9., 22. o.).

25

(26)  A hús és a bármiféle vágási melléktermék, belsőség – bármilyen fajta és eredetű zsiradékot is beleértve – tartalmát a 226/89 (EGK) bizottsági rendelet mellékletében meghatározott elemzési eljárás szerint kell megállapítani (HL L 29, 1989.1.31., 11. o.).

26

(27)  A termékek fagyasztása a 612/2009 (HL L 186, 2009.7.17., 1. o.) (EK) rendelet 7. cikkének (3) bekezdése és 29. cikke (4) bekezdésének g) pontja szerint nem megengedett.

27

(28)  Egész és fél, fejjel vagy fej nélkül.

28

(29)  A lapocka szerepelhet fejjel vagy fej nélkül.

29

(30)  Az elülső negyed szerepelhet fejjel vagy fej nélkül.

30

(31)  A toka, fej vagy a fej és a toka együtt, önmagában, nem részesülhet ilyen visszatérítésben.

31

(32)  Kicsontozott nyakvégek, önmagukban, nem részesülhetnek ilyen visszatérítésben.

32

(33)  Amennyiben az áruk combnak vagy comb részeinek történő minősítése a 1602 41 10 9110 vámtarifaszám szerint nem indokolt a KN 16. fejezet 2. kiegészítő megjegyzése szerint, a 1602 42 10 9110 termékkód vagy, adott esetben, a 1602 49 19 9130 termékkód szerinti visszatérítés megadható a 612/2009 (EK) bizottsági rendelet 48 cikkének sérelme nélkül.

33

(34)  Abban az esetben, ha az áruk lapockának vagy a lapocka részeinek történő minősítése a 1602 42 10 9110 vámtarifaszám szerint nem indokolt a KN 16. fejezet 2. kiegészítő megjegyzése szerint, a 1602 49 19 9130 termékkód szerinti visszatérítés megadható a 612/2009 (EK) rendelet 48. cikkének sérelme nélkül.

34

(35)  Csak az olyan baromfitojásra érvényes, amely teljesíti az Európai Közösségek illetékes hatóságai által megszabott feltételeket, és amelyeken szerepel a gyártó létesítmény azonosítószámának bélyegzője és/vagy más adatok, ahogyan azt a 617/2008 (EK) tanácsi rendelet 3 . cikkének ( 5 ) bekezdése előírja (HL L 168, 2008.6.28., 5. o.).

35

(36)  Amikor az ebbe a vámtarifaszámba tartozó termék hozzáadott savót és/vagy savóból nyert terméket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket tartalmaz, a hozzáadott savó és/vagy savóból nyert terméket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításakor.

36

A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha arra az előállításukhoz vagy tartósításukhoz van szükség. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, azokat figyelembe kell venni a visszatérítés kiszámításakor, amennyiben meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításakor.

Ha az ehhez a vámtarifaszámhoz tartozó termék permeátumumból áll, nem fizethető export-visszatérítés.

A vámalakiságok elvégzésekor a kérelmezőnek az erre a célra szolgáló nyilatkozatban nyilatkoznia kell arról, hogy a termék tartalmaz-e permeátumumot vagy hozzáadtak-e más nem-tej anyagot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket, és amikor ez a helyzet:

| — | a hozzáadott nem-tej anyag és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek és/vagy laktóz és/vagy kazein és/vagy kazeinátok és/vagy permeátumum és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékek maximális tartalma tömegszázalékban, a késztermék 100 kg-jára,
  és különösen |
| --- | --- |

—

a hozzáadott nem-tej anyag és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek és/vagy laktóz és/vagy kazein és/vagy kazeinátok és/vagy permeátumum és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékek maximális tartalma tömegszázalékban, a késztermék 100 kg-jára,

és különösen

| — | a hozzáadott savó laktóztartalma. |
| --- | --- |

—

a hozzáadott savó laktóztartalma.

(37)  A No 2287/2000 (EK) bizottsági rendelet eltörölte (HL L 260, 2000.10.14., 22. o.).

37

(38)  Amikor a termék kazeint és/vagy kazeinátokat tartalmaz, amelyet a feldolgozás előtt vagy annak során adtak hozzá, nem fizethető visszatérítés. A vámalakiságok elvégzésekor a kérelmezőnek az erre a célra szolgáló nyilatkozatban nyilatkoznia kell arról, hogy hozzáadtak-e kazeint és vagy kazeinátokat.

38

(39)  Az ehhez a vámtarifaszámhoz tartozó termék 100 kg-jára számítva a visszatérítés a következő összetevők összegével egyenlő:

39

| (a) | a feltüntetett 100 kg-onkénti mennyiség szorozva a 100 kg termékre vonatkozó tejtermék-tartalom százalékban megadott mennyiségével. A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha van előállításukhoz vagy tartósításukhoz szükség. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításához, amennyiben . meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításához.
  Amikor savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket adtak hozzá a termékhez, a kilogrammonként kimutatott mennyiséget meg kell szorozni a savón és/vagy savóból nyert termékeken és/vagy laktózon és/vagy kazeinen és/vagy kazeinátokon és/vagy permeátumon és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeken kívüli tejes anyaggal, amelyet a termékhez 100 kilogrammonként hozzáadtak; |
| --- | --- |

(a)

a feltüntetett 100 kg-onkénti mennyiség szorozva a 100 kg termékre vonatkozó tejtermék-tartalom százalékban megadott mennyiségével. A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha van előállításukhoz vagy tartósításukhoz szükség. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításához, amennyiben . meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításához.

Amikor savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket adtak hozzá a termékhez, a kilogrammonként kimutatott mennyiséget meg kell szorozni a savón és/vagy savóból nyert termékeken és/vagy laktózon és/vagy kazeinen és/vagy kazeinátokon és/vagy permeátumon és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeken kívüli tejes anyaggal, amelyet a termékhez 100 kilogrammonként hozzáadtak;

| (b) | egy összetevő, amelyet a 1187/2009 (EK) bizottsági rendelet 14. . cikkének (3) bekezdése szerint kell kiszámolni (HL L 318, 2009.12.4, 1. o.)
  A vámalakiságok elvégzésekor a kérelmezőnek az erre a célra szolgáló nyilatkozatban nyilatkoznia kell arról, hogy a termék tartalmaz-e permeátumot vagy hozzáadtak-e más nem-tej anyagot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket, és amikor ez a helyzet:






  — | a hozzáadott szukróz és/vagy más nem-tejes anyag és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek és/vagy laktóz és/vagy kazein és/vagy kazeinátok és/vagy permeátum és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékek maximális tartalma tömegszázalékban, a késztermék 100 kg-jára,
  és különösen |
| --- | --- | --- |

(b)

egy összetevő, amelyet a 1187/2009 (EK) bizottsági rendelet 14. . cikkének (3) bekezdése szerint kell kiszámolni (HL L 318, 2009.12.4, 1. o.)

A vámalakiságok elvégzésekor a kérelmezőnek az erre a célra szolgáló nyilatkozatban nyilatkoznia kell arról, hogy a termék tartalmaz-e permeátumot vagy hozzáadtak-e más nem-tej anyagot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy kazeint és/vagy kazeinátokat és/vagy permeátumot és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékeket, és amikor ez a helyzet:

—

a hozzáadott szukróz és/vagy más nem-tejes anyag és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek és/vagy laktóz és/vagy kazein és/vagy kazeinátok és/vagy permeátum és/vagy a 3504 KN-kódszámhoz tartozó termékek maximális tartalma tömegszázalékban, a késztermék 100 kg-jára,

és különösen

| — | a hozzáadott savó laktóztartalma. |
| --- | --- |

—

a hozzáadott savó laktóztartalma.

Ha a termék tejes anyaga permeátumból áll, nem fizethető export-visszatérítés.

(40)  A 707/98 (EK) bizottsági rendelet eltörölte (HL L 98, 1998.3.31., 11. o.).

40

(41)  A 823/96 (EK) bizottsági rendelet eltörölte (HL L 111, 1996.5.4., 9. o.).

41

(42)

42

| a) | Az olyan közvetlen csomagolású sajtok esetében, amelyek tartósító folyadékot, különösen sós páclevet is tartalmaznak, a visszatérítést a nettó súly – tehát a folyadék súlya nélkül számított súly – alapján adják. |
| --- | --- |

a)

Az olyan közvetlen csomagolású sajtok esetében, amelyek tartósító folyadékot, különösen sós páclevet is tartalmaznak, a visszatérítést a nettó súly – tehát a folyadék súlya nélkül számított súly – alapján adják.

| b) | A csomagoláshoz használt műanyag fólia, paraffin, hamu és viasz a visszatérítés kiszámításához nem képezi részét a termék nettó súlyának. |
| --- | --- |

b)

A csomagoláshoz használt műanyag fólia, paraffin, hamu és viasz a visszatérítés kiszámításához nem képezi részét a termék nettó súlyának.

| c) | Ha a sajt műanyag fóliában kerül forgalomba és ha a bejelentett nettó súly magában foglalja a műanyag fólia súlyát is, a visszatérítés összegét 0,5%-al csökkenteni kell.
  A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a sajt műanyag fólia csomagolásban van-e, és arról, hogy a bejelentett nettó súlyban benne van-e a műanyag fólia súlya. |
| --- | --- |

c)

Ha a sajt műanyag fóliában kerül forgalomba és ha a bejelentett nettó súly magában foglalja a műanyag fólia súlyát is, a visszatérítés összegét 0,5%-al csökkenteni kell.

A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a sajt műanyag fólia csomagolásban van-e, és arról, hogy a bejelentett nettó súlyban benne van-e a műanyag fólia súlya.

| d) | Ha a sajt paraffinban vagy hamuban kerül forgalomba és ha a bejelentett nettó súlyban benne van a paraffin vagy a hamu súlya is, a visszatérítés összegét 2%-al csökkenteni kell.
  A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a sajt paraffin vagy hamu csomagolásban van-e, és arról, hogy a bejelentett nettó súlyban benne van-e a hamu vagy a paraffin súlya. |
| --- | --- |

d)

Ha a sajt paraffinban vagy hamuban kerül forgalomba és ha a bejelentett nettó súlyban benne van a paraffin vagy a hamu súlya is, a visszatérítés összegét 2%-al csökkenteni kell.

A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a sajt paraffin vagy hamu csomagolásban van-e, és arról, hogy a bejelentett nettó súlyban benne van-e a hamu vagy a paraffin súlya.

| e) | Ha a sajt viaszban kerül forgalomba, a vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek a nyilatkozaton fel kell tüntetnie a sajtnak a viasz súlyát nem tartalmazó nettó súlyát. |
| --- | --- |

e)

Ha a sajt viaszban kerül forgalomba, a vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek a nyilatkozaton fel kell tüntetnie a sajtnak a viasz súlyát nem tartalmazó nettó súlyát.

(43)  Amikor az ehhez a kódszámhoz tartozó termékeknél a tejprotein-tartalom (nitrogéntartalom × 6,38) a zsírmentes tej szárazanyagában 34 %-nál kevesebb, nem fizethető visszatérítés. Amikor az ehhez a kódhoz tartozó por alakú termékeknél a víztartalom a termék tömegében 5 %-nál több, nem fizethető visszatérítés.

43

A vámalakiságok elvégzésekor, az érdekelt félnek meg kell adnia a vonatkozó nyilatkozatban a minimális tejprotein-tartalmat a nem-tej szárazanyagban, illetve – a por alakú termékeknél a maximális víztartalmat.

(44)  A 2287/2000 (EK) bizottsági rendelet eltörölte (HL L 260, 2000.10.14., 22. o.).

44

(45)

45

| a) | Ha a termék nem tej eredetű, fűszereken és fűszernövényeken kívüli összetevőket tartalmaz, különösen sonkát, diót, rákot, lazacot, olajbogyót, mazsolát a visszatérítés összegét 10%-al csökkenteni kell.
  A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek az erre a célra biztosított nyilatkozaton fel kell tüntetnie, hogy ilyen nem tej eredetű összetevőket tartalmaz-e a sajt. |
| --- | --- |

a)

Ha a termék nem tej eredetű, fűszereken és fűszernövényeken kívüli összetevőket tartalmaz, különösen sonkát, diót, rákot, lazacot, olajbogyót, mazsolát a visszatérítés összegét 10%-al csökkenteni kell.

A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek az erre a célra biztosított nyilatkozaton fel kell tüntetnie, hogy ilyen nem tej eredetű összetevőket tartalmaz-e a sajt.

| b) | Ha a termék fűszereket vagy fűszernövényeket tartalmaz, különösen mustárt, bazsalikomot, fokhagymát, oregánót, a visszatérítés összegét 1%-al csökkenteni kell.
  A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek az erre a célra biztosított nyilatkozaton fel kell tüntetnie, hogy fűszernövényeket vagy fűszereket adtak-e a sajthoz. |
| --- | --- |

b)

Ha a termék fűszereket vagy fűszernövényeket tartalmaz, különösen mustárt, bazsalikomot, fokhagymát, oregánót, a visszatérítés összegét 1%-al csökkenteni kell.

A vámkezelés elvégzése során a kérelmezőnek az erre a célra biztosított nyilatkozaton fel kell tüntetnie, hogy fűszernövényeket vagy fűszereket adtak-e a sajthoz.

| c) | Ha a termék kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket tartalmaz, a hozzáadott kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket (kivéve a 0405 10 50 KN-kód alá tartozó savóvajat) és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket nem veszik figyelembe a visszatérítés kiszámításához.
  A vámkezelés elvégzése során a kérelmező az erre a célra biztosított nyilatkozaton feltünteti, hogy kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket adtak-e a sajthoz, és amennyiben igen a hozzáadott kazein és/vagy kazeinát és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek (adott esetben meghatározva a savóvaj tartalmat) és/vagy laktóz és/vagy permeát és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termék maximális 100 kilogramm késztermékben található mennyiségét. |
| --- | --- |

c)

Ha a termék kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket tartalmaz, a hozzáadott kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket (kivéve a 0405 10 50 KN-kód alá tartozó savóvajat) és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket nem veszik figyelembe a visszatérítés kiszámításához.

A vámkezelés elvégzése során a kérelmező az erre a célra biztosított nyilatkozaton feltünteti, hogy kazeint és/vagy kazeinátot és/vagy savót és/vagy savóból nyert termékeket és/vagy laktózt és/vagy permeátot és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termékeket adtak-e a sajthoz, és amennyiben igen a hozzáadott kazein és/vagy kazeinát és/vagy savó és/vagy savóból nyert termékek (adott esetben meghatározva a savóvaj tartalmat) és/vagy laktóz és/vagy permeát és/vagy a 3504 KN-kód alá tartozó termék maximális 100 kilogramm késztermékben található mennyiségét.

| d) | A hivatkozott termékek tartalmazhatnak a gyártásukhoz vagy a tartósításukhoz szükséges nem tej eredetű adalékanyagokat, például sót, tejoltót vagy penészt. |
| --- | --- |

d)

A hivatkozott termékek tartalmazhatnak a gyártásukhoz vagy a tartósításukhoz szükséges nem tej eredetű adalékanyagokat, például sót, tejoltót vagy penészt.

(46)  A visszatérítés a fagyasztott kondenzált tejre ugyanannyi, mint a 0402 91 és a 0402 99 vámtarifaszámok alá tartozóké.

46

(47)  A visszatérítés a KN 0403 90 11 kódszámtól a 0403 90 39 kódszámig besorolt fagyasztott termékekre ugyanaz, mint a KN 0403 90 51 kódszámtól a 0403 90 69 kódszámig terjedő termékeké.

47

(48)  A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha arra az előállításukhoz vagy tartósításukhoz van szükség. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításához, amennyiben azonban meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításakor. A vámalakiságok elvégzésekor, a kérelmezőnek meg kell adnia az ezt a célt szolgáló nyilatkozatban, hogy nem-tej anyagot hozzáadtak-e vagy sem, és amennyiben igen, a hozzáadott nem-tej anyag maximális tartalmát tömegszázalékban a késztermék 100 kilogrammjára.

48

(49)  Az ehhez a vámtarifaszámhoz tartozó termék 100 kg-jára számítva a visszatérítés a következő összetevők összegével egyenlő:

49

| (a) | a feltüntetett 100 kg-onkénti mennyiség szorozva a 100 kg termékre vonatkozó tejtermék-tartalom százalékban megadott mennyiségével A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha az az előállításukhoz vagy tartósításukhoz szükséges. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításához, amennyibenazonban meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításához; |
| --- | --- |

(a)

a feltüntetett 100 kg-onkénti mennyiség szorozva a 100 kg termékre vonatkozó tejtermék-tartalom százalékban megadott mennyiségével A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben hozzáadott nem-tej anyagot, ha az az előállításukhoz vagy tartósításukhoz szükséges. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításához, amennyibenazonban meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításához;

| (b) | egy összetevő, amelyet a 1187/2009 (EK) bizottsági rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerint kell kiszámolni (HL L 318, 2009.12.4., 1. o.).
  A vámalakiságok elvégzésekor, a kérelmezőnek meg kell adnia az erre a célra szolgáló nyilatkozatban, a maximális szukróztartalmat tömegszázalékban, és azt, hogy nem-tej anyagot hozzáadtak-e vagy sem, és amennyiben igen, a hozzáadott nem-tej anyag maximális tartalmát tömegszázalékban a késztermék 100 kilogrammjára vetítve. |
| --- | --- |

(b)

egy összetevő, amelyet a 1187/2009 (EK) bizottsági rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerint kell kiszámolni (HL L 318, 2009.12.4., 1. o.).

A vámalakiságok elvégzésekor, a kérelmezőnek meg kell adnia az erre a célra szolgáló nyilatkozatban, a maximális szukróztartalmat tömegszázalékban, és azt, hogy nem-tej anyagot hozzáadtak-e vagy sem, és amennyiben igen, a hozzáadott nem-tej anyag maximális tartalmát tömegszázalékban a késztermék 100 kilogrammjára vetítve.

(50)  A hivatkozott termékek tartalmazhatnak kis mennyiségben adalékokat, ha arra az előállításukhoz vagy tartósításukhoz van szükség. Amennyiben ezek a hozzáadott anyagok nem haladják meg a 0,5 tömegszázalékot az egész termékben, figyelembe kell azokat venni a visszatérítés kiszámításakor, amennyiben azonban meghaladják, úgy azokat nem kell figyelembe venni a visszatérítés kiszámításakor. A vámalakiságok elvégzésekor, a kérelmezőnek meg kell adnia az erre a célra szolgáló nyilatkozatban, hogy terméket hozzáadtak-e vagy sem, és amennyiben igen, úgy a maximális adalékanyag-tartalmat.

50

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

RENDELTETÉSI HELY SZERINTI KÓDOK AZ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEKHEZ

| A00 | Az összes rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszerellátás és a Közösségből származó exportként kezelt rendeltetési helyek). |
| --- | --- |
| A01 | Egyéb rendeltetési helyek. |
| A02 | Minden reláció, az Amerikai Egyesült Államokat kivéve. |
| A03 | Minden reláció, Svájcot kivéve. |
| A04 | Minden harmadik ország. |
| A05 | Más harmadik országok. |
| A10 | EFTA-országok (Európai Szabadkereskedelmi Társulás)

  Izland, Norvégia, Liechtenstein, Svájc |
| A11 | ACP-országok (afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, amelyek részt vesznek a Loméi Egyezményben)

  Angola, Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zöldfoki-szigetek, Közép-Afrikai Köztársaság, Comoros (Mayotte kivételével), Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Elefántcsontpart, Dzsibuti, Dominika, Etiópia, Fidzsi-szigetek, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Egyenlítői Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libéria, Madagaszkár, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritánia, Mozambik, Namíbia, Niger, Nigéria, Uganda, Pápua Új-Guinea, Dominikai Köztársaság, Ruanda, Saint Kitts és Nevis, Saint Vincent és a Grenadin-szigetek, Szt. Lucia, Salamon-szigetek, Szamoa, Săo Tomé és Príncipe, Szenegál, Seychelles-szigetek, Sierra Leone, Szomália, Szudán, Suriname, Swáziföld, Tanzánia, Csád, Togo, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambia, Zimbabwe |
| A12 | A Földközi-tenger országai és területei

  Ceuta és Melilla, Gibraltár, Törökország, Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom, Libanon, Szíria, Izrael, Nyugati part és a Gáza-övezet, Jordánia. |
| A13 | OPEC-államok (A Kőolaexportáló Országok Szervezete)

  Algéria, Líbia, Nigéria, Gabon, Venezuela, Irak, Irán, Szaúd-Arábia, Kuvait, Katar, Egyesült Arab Emirátusok, Indonézia |
| A14 | ASEAN-országok (Délkelet-Ázsiai Nemzetek Szövetsége)

  Myanmar, Thaiföld, Laosz, Vietnam, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek. |
| A15 | Latin-Amerika országai

  Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikai Köztársaság, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peru, Brazília, Chile, Bolívia, Paraguay, Uruguay, Argentína. |
| A16 | SAARC-országok (Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetség)

  Pakisztán, India, Banglades, Maldív-szigetek, Sri Lanka, Nepál, Bhutan. |
| A17 | Az EGT (Európai Gazdasági Térség) országai, az Európai Unión kívül

  Izland, Norvégia, Liechtenstein. |
| A18 | KKE-országok és területek (közép- és kelet-európai országok és területek)

  Albánia, Horvátország, Bosznia, Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság. |
| A19 | NAFTA-országok (Észak-amerikai Szabadkereskedelmi Övezet)

  Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó |
| A20 | Mercosur-országok (Déli Közös Piac)

  Brazília, Paraguay, Uruguay, Argentína. |
| A21 | Ázsiai újonnan iparosodott országok

  Szingapúr, Dél-Korea, Tajvan, Hong-Kong. |
| A22 | Dinamikus ázsiai gazdaságok

  Thaiföld, Malajzia, Szingapúr, Dél-Korea, Tajvan, Hong-Kong. |
| A23 | APEC-országok (Ázsia – Csendes-óceáni gazdasági együttműködés)

  Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó, Chile, Thaiföld, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek, Kína, Dél-Korea, Japán, Tajvan, Hong-Kong, Ausztrália, Pápua Új-Guinea, Új Zéland. |
| A24 | Független Államok Közössége

  Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgízia. |
| A25 | Az EU-tagsággal nem rendelkező OECD-országok (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet)

  Izland, Norvégia, Svájc, Törökországok, Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó, Dél-Korea, Japán, Ausztrália, Ausztrália Csendes-óceáni területei, Új Zéland, Új Zéland Csendes-óceáni területei. |
| A26 | Az Európai Unión kívüli európai országok és területek

  Izland, Norvégia, Liechtenstein, Svájc, Feröer-szigetek, Andorra, Gibraltár, Vatikánváros, Törökország, Albánia, Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság. |
| A27 | Afrika (A28) (A29)

  Észak-afrikai országok és területek, más afrikai országok. |
| A28 | Észak-afrikai országok és területek

  Ceuta és Melilla, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom. |
| A29 | Afrika egyéb országai

  Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöldfoki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghana, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-Afrikai Köztársaság, Egyenlítői Guinea, Săo Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongói Köztársaság, Ruanda, Burundi, Szt. Ilna és függő területei, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Kenya, Uganda, Tanzánia, Seychelles-szigetek és függő területeik, Brit Indiai-óceáni területek, Mozambik, Madagaszkár, Mauritius, Comoros, Mayotte, Zambia, Zimbabwe, Malawi, Dél-Afrika, Namíbia, Botswana, Swáziföld, Lesotho. |
| A30 | Amerika (A31) (A32) (A33)

  Észak-Amerika, Közép-Amerika és az Antillák, Dél-Amerika. |
| A31 | Észak-Amerika

  Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Grönland, Saint Pierre és Miquelon. |
| A32 | Közép-Amerika és az Antillák

  Mexikó, Bermuda-szigetek, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuba, Saint Kitts és Nevis, Haiti, Bahama-szigetek, Turks és Caicos szigetek, Dominikai Köztársaság, USA Virgin-szigetek, Antigua és Barbuda, Dominica, Cayman-szigetek, Jamaica, Szt. Lucia, Saint Vincent, Brit Virgin-szigetek, Barbados, Montserrat, Trinidad és Tobago, Grenada, Aruba, Holland Antillák. |
| A33 | Dél-Amerika

  Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peru, Brazília, Chile, Bolívia, Paraguay, Uruguay, Argentína, Falkland-szigetek. |
| A34 | Ázsia (A35) (A36)

  Közel- és Közép-Kelet, Ázsia más országai |
| A35 | Közel- és Közép-Kelet

  Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Nyugati part és a Gáza-övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrain, Katar, Egyesült Arab Emirátusok, Omán, Jemen. |
| A36 | Ázsia egyéb országai

  Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgízia, Afganisztán, Pakisztán, India, Banglades, Maldív szigetek, Sri Lanka, Nepál, Butan, Myanmar, Thaiföld, Laosz, Vietnam, Kambodzsa, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek, Mongólia, Kína, Észak-Korea, Dél-Korea, Japán, Tajvan, Hong-Kong, Makaó. |
| A37 | Óceánia és a sarkvidékek (A38) (A39)

  Ausztrália és Új Zéland, Óceánia más országai és a sarkvidékek. |
| A38 | Ausztrália és Új Zéland

  Ausztrália, Ausztrália Csendes-óceáni területei, Új-Zéland, Új-Zéland Csendes-óceáni területei. |
| A39 | Óceánia más országai és a sarkvidékek

  Pápua Új-Guinea, Nauru, Salamon-szigetek, Tuvalu, Új-Kaledónia és függő területei, Amerikai Csendes-óceáni területek, Wallis és Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidzsi-szigetek, Vanuatu, Tonga, Szamoa, Északi Ariana-szigetek, Francia Polinézia, Mikronéziai Szövetséges Államok (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshall-szigetek, Palau, sarkvidéki területek. |
| A40 | Tengerentúli országok és területek (TOT)

  Francia Polinézia, Új-Kaledónia és függő területei, Wallis és Futuna, Francia déli és antarktiszi területek, Saint Pierre és Miquelon, Mayotte, Holland Antillák, Aruba, Grönland, Anguilla, Cayman-szigetek, Falkland-szigetek, Déli Sandwich-szigetek és függő területeik, Turks és Caicos szigetek, Brit Virgin-szigetek, Montserrat, Pitcairn, Szt. Ilona és függő területei, Brit antarktiszi területek, Brit Indiai óceáni területek. |
| A96 | Livigno és Campione d’Italia közösségei, Heligoland. |
| A97 | A Közösségben kivitelként kezelt élelmiszerellátás és rendeltetési helyek

  A 612/2009 (EK) rendelet 33., 41 és 42. cikkeiben említett rendeltetési helyek (HL L 186, 2009.7.17., 1. o.).” |

A00

Az összes rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszerellátás és a Közösségből származó exportként kezelt rendeltetési helyek).

A01

Egyéb rendeltetési helyek.

A02

Minden reláció, az Amerikai Egyesült Államokat kivéve.

A03

Minden reláció, Svájcot kivéve.

A04

Minden harmadik ország.

A05

Más harmadik országok.

A10

EFTA-országok (Európai Szabadkereskedelmi Társulás)

Izland, Norvégia, Liechtenstein, Svájc

A11

ACP-országok (afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, amelyek részt vesznek a Loméi Egyezményben)

Angola, Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zöldfoki-szigetek, Közép-Afrikai Köztársaság, Comoros (Mayotte kivételével), Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Elefántcsontpart, Dzsibuti, Dominika, Etiópia, Fidzsi-szigetek, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Egyenlítői Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libéria, Madagaszkár, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritánia, Mozambik, Namíbia, Niger, Nigéria, Uganda, Pápua Új-Guinea, Dominikai Köztársaság, Ruanda, Saint Kitts és Nevis, Saint Vincent és a Grenadin-szigetek, Szt. Lucia, Salamon-szigetek, Szamoa, Săo Tomé és Príncipe, Szenegál, Seychelles-szigetek, Sierra Leone, Szomália, Szudán, Suriname, Swáziföld, Tanzánia, Csád, Togo, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambia, Zimbabwe

A12

A Földközi-tenger országai és területei

Ceuta és Melilla, Gibraltár, Törökország, Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom, Libanon, Szíria, Izrael, Nyugati part és a Gáza-övezet, Jordánia.

A13

OPEC-államok (A Kőolaexportáló Országok Szervezete)

Algéria, Líbia, Nigéria, Gabon, Venezuela, Irak, Irán, Szaúd-Arábia, Kuvait, Katar, Egyesült Arab Emirátusok, Indonézia

A14

ASEAN-országok (Délkelet-Ázsiai Nemzetek Szövetsége)

Myanmar, Thaiföld, Laosz, Vietnam, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek.

A15

Latin-Amerika országai

Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikai Köztársaság, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peru, Brazília, Chile, Bolívia, Paraguay, Uruguay, Argentína.

A16

SAARC-országok (Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetség)

Pakisztán, India, Banglades, Maldív-szigetek, Sri Lanka, Nepál, Bhutan.

A17

Az EGT (Európai Gazdasági Térség) országai, az Európai Unión kívül

Izland, Norvégia, Liechtenstein.

A18

KKE-országok és területek (közép- és kelet-európai országok és területek)

Albánia, Horvátország, Bosznia, Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság.

A19

NAFTA-országok (Észak-amerikai Szabadkereskedelmi Övezet)

Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó

A20

Mercosur-országok (Déli Közös Piac)

Brazília, Paraguay, Uruguay, Argentína.

A21

Ázsiai újonnan iparosodott országok

Szingapúr, Dél-Korea, Tajvan, Hong-Kong.

A22

Dinamikus ázsiai gazdaságok

Thaiföld, Malajzia, Szingapúr, Dél-Korea, Tajvan, Hong-Kong.

A23

APEC-országok (Ázsia – Csendes-óceáni gazdasági együttműködés)

Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó, Chile, Thaiföld, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek, Kína, Dél-Korea, Japán, Tajvan, Hong-Kong, Ausztrália, Pápua Új-Guinea, Új Zéland.

A24

Független Államok Közössége

Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgízia.

A25

Az EU-tagsággal nem rendelkező OECD-országok (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet)

Izland, Norvégia, Svájc, Törökországok, Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Mexikó, Dél-Korea, Japán, Ausztrália, Ausztrália Csendes-óceáni területei, Új Zéland, Új Zéland Csendes-óceáni területei.

A26

Az Európai Unión kívüli európai országok és területek

Izland, Norvégia, Liechtenstein, Svájc, Feröer-szigetek, Andorra, Gibraltár, Vatikánváros, Törökország, Albánia, Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, valamint az ENSZ BT 1244 sz. határozata szerinti Koszovó, Montenegró, Macedónia korábbi Jugoszláv Köztársaság.

A27

Afrika (A28) (A29)

Észak-afrikai országok és területek, más afrikai országok.

A28

Észak-afrikai országok és területek

Ceuta és Melilla, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom.

A29

Afrika egyéb országai

Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöldfoki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghana, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-Afrikai Köztársaság, Egyenlítői Guinea, Săo Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongói Köztársaság, Ruanda, Burundi, Szt. Ilna és függő területei, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Kenya, Uganda, Tanzánia, Seychelles-szigetek és függő területeik, Brit Indiai-óceáni területek, Mozambik, Madagaszkár, Mauritius, Comoros, Mayotte, Zambia, Zimbabwe, Malawi, Dél-Afrika, Namíbia, Botswana, Swáziföld, Lesotho.

A30

Amerika (A31) (A32) (A33)

Észak-Amerika, Közép-Amerika és az Antillák, Dél-Amerika.

A31

Észak-Amerika

Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Grönland, Saint Pierre és Miquelon.

A32

Közép-Amerika és az Antillák

Mexikó, Bermuda-szigetek, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuba, Saint Kitts és Nevis, Haiti, Bahama-szigetek, Turks és Caicos szigetek, Dominikai Köztársaság, USA Virgin-szigetek, Antigua és Barbuda, Dominica, Cayman-szigetek, Jamaica, Szt. Lucia, Saint Vincent, Brit Virgin-szigetek, Barbados, Montserrat, Trinidad és Tobago, Grenada, Aruba, Holland Antillák.

A33

Dél-Amerika

Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peru, Brazília, Chile, Bolívia, Paraguay, Uruguay, Argentína, Falkland-szigetek.

A34

Ázsia (A35) (A36)

Közel- és Közép-Kelet, Ázsia más országai

A35

Közel- és Közép-Kelet

Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Nyugati part és a Gáza-övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrain, Katar, Egyesült Arab Emirátusok, Omán, Jemen.

A36

Ázsia egyéb országai

Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgízia, Afganisztán, Pakisztán, India, Banglades, Maldív szigetek, Sri Lanka, Nepál, Butan, Myanmar, Thaiföld, Laosz, Vietnam, Kambodzsa, Indonézia, Malajzia, Brunei, Szingapúr, Fülöp-szigetek, Mongólia, Kína, Észak-Korea, Dél-Korea, Japán, Tajvan, Hong-Kong, Makaó.

A37

Óceánia és a sarkvidékek (A38) (A39)

Ausztrália és Új Zéland, Óceánia más országai és a sarkvidékek.

A38

Ausztrália és Új Zéland

Ausztrália, Ausztrália Csendes-óceáni területei, Új-Zéland, Új-Zéland Csendes-óceáni területei.

A39

Óceánia más országai és a sarkvidékek

Pápua Új-Guinea, Nauru, Salamon-szigetek, Tuvalu, Új-Kaledónia és függő területei, Amerikai Csendes-óceáni területek, Wallis és Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidzsi-szigetek, Vanuatu, Tonga, Szamoa, Északi Ariana-szigetek, Francia Polinézia, Mikronéziai Szövetséges Államok (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshall-szigetek, Palau, sarkvidéki területek.

A40

Tengerentúli országok és területek (TOT)

Francia Polinézia, Új-Kaledónia és függő területei, Wallis és Futuna, Francia déli és antarktiszi területek, Saint Pierre és Miquelon, Mayotte, Holland Antillák, Aruba, Grönland, Anguilla, Cayman-szigetek, Falkland-szigetek, Déli Sandwich-szigetek és függő területeik, Turks és Caicos szigetek, Brit Virgin-szigetek, Montserrat, Pitcairn, Szt. Ilona és függő területei, Brit antarktiszi területek, Brit Indiai óceáni területek.

A96

Livigno és Campione d’Italia közösségei, Heligoland.

A97

A Közösségben kivitelként kezelt élelmiszerellátás és rendeltetési helyek

A 612/2009 (EK) rendelet 33., 41 és 42. cikkeiben említett rendeltetési helyek (HL L 186, 2009.7.17., 1. o.).”

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/57

---

A BIZOTTSÁG 1261/2010/EU RENDELETE

(2010. december 22.)

az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 12. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2010. április 1-jén támogatásellenes eljárás (a továbbiakban: támogatásellenes eljárás) megindítását jelentette be az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2010. április 1-jén támogatásellenes eljárás (a továbbiakban: támogatásellenes eljárás) megindítását jelentette be az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján ugyanezen a napon egy dömpingellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított (a továbbiakban: dömpingellenes eljárás). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján ugyanezen a napon egy dömpingellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított (a továbbiakban: dömpingellenes eljárás).

| (3) | A támogatásellenes eljárás azt követően indult, hogy az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer) (a továbbiakban: panaszos) 2010. február 15-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes rúdacél egyes típusai uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék támogatása és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A támogatásellenes eljárás azt követően indult, hogy az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer) (a továbbiakban: panaszos) 2010. február 15-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes rúdacél egyes típusai uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék támogatása és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a vizsgálat megindításához.

| (4) | Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével a Bizottság értesítette India kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett India kormányával, hogy a panasz tartalmával kapcsolatban tisztázzák a helyzetet, és egy kölcsönösen elfogadható megoldásra jussanak. Ebben az esetben nem találtak kölcsönösen elfogadható megoldást. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével a Bizottság értesítette India kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett India kormányával, hogy a panasz tartalmával kapcsolatban tisztázzák a helyzetet, és egy kölcsönösen elfogadható megoldásra jussanak. Ebben az esetben nem találtak kölcsönösen elfogadható megoldást.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (5) | A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszos uniós gyártókat, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszos uniós gyártókat, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek.

| (6) | A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá. |
| --- | --- |

(6)

A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá.

1.2.1.   Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében

| (7) | Tekintettel az indiai exportáló gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a támogatás megállapítása érdekében az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az indiai exportáló gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a támogatás megállapítása érdekében az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt irányoztak elő.

| (8) | Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást a kivitelükről és a belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást a kivitelükről és a belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra vonatkozóan.

| (9) | Konzultáltak az érintett indiai hatóságokkal is a reprezentatív minta kiválasztása céljából. |
| --- | --- |

(9)

Konzultáltak az érintett indiai hatóságokkal is a reprezentatív minta kiválasztása céljából.

| (10) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen 22 exportáló gyártó – beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait – adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok vagy csoportok közül 20 számolt be arról, hogy a vizsgálati időszakban exportálta az érintett terméket az Unióba. A mintát így az ezen 20 exportáló gyártó vagy exportáló gyártók csoportja által benyújtott információk alapján választott ák ki. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen 22 exportáló gyártó – beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait – adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok vagy csoportok közül 20 számolt be arról, hogy a vizsgálati időszakban exportálta az érintett terméket az Unióba. A mintát így az ezen 20 exportáló gyártó vagy exportáló gyártók csoportja által benyújtott információk alapján választott ák ki.

| (11) | Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Az Eurostat importra vonatkozó adatainak és a vizsgálati időszakban az érintett terméket az Unióba exportáló 20 együttműködő vállalat vagy csoport által bejelentett, az érintett terméknek a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportjának mennyiségére vonatkozó adatoknak az összehasonlítása arra utal, hogy az indiai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt. |
| --- | --- |

(11)

Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Az Eurostat importra vonatkozó adatainak és a vizsgálati időszakban az érintett terméket az Unióba exportáló 20 együttműködő vállalat vagy csoport által bejelentett, az érintett terméknek a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportjának mennyiségére vonatkozó adatoknak az összehasonlítása arra utal, hogy az indiai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt.

1.2.2.   Az indiai együttműködő vállalatok mintájának kiválasztása

| (12) | Az alaprendelet 27. cikkével összhangban a Bizottság a mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta két egyéni vállalatot és egy négy kapcsolódó vállalatból álló vállalatcsoportot tartalmazott, amelyek együtt az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának több mint 63 %-át bonyolították. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 27. cikkével összhangban a Bizottság a mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta két egyéni vállalatot és egy négy kapcsolódó vállalatból álló vállalatcsoportot tartalmazott, amelyek együtt az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának több mint 63 %-át bonyolították.

1.2.3.   A mintába fel nem vett vállalatok egyedi vizsgálata

| (13) | Egy exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni támogatási különbözet megállapítását kérte. |
| --- | --- |

(13)

Egy exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni támogatási különbözet megállapítását kérte.

| (14) | A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. A támogatás kivizsgálása céljából megvizsgált vállalatokat az alábbi (22) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintettel az e vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számára, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálat túlzott terhet jelentene, és megakadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. |
| --- | --- |

(14)

A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. A támogatás kivizsgálása céljából megvizsgált vállalatokat az alábbi (22) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintettel az e vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számára, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálat túlzott terhet jelentene, és megakadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.

| (15) | Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti kérelem nem fogadható el. |
| --- | --- |

(15)

Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti kérelem nem fogadható el.

1.2.4.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (16) | Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt irányoztak elő.

| (17) | A nyolc panaszoson kívül más gyártó nem jelentkezett, és nem nyújtott az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint általános tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről a vizsgálati időszakra vonatkozóan. E nyolc panaszos közül egy négy vállalatból álló mintát választottak ki az értékesítési mennyiségük reprezentativitása, a különböző terméktípusaik és az Unión belüli elhelyezkedésük alapján. A minta kiválasztásáról konzultáltak a panaszossal és az érintett gyártókkal. |
| --- | --- |

(17)

A nyolc panaszoson kívül más gyártó nem jelentkezett, és nem nyújtott az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint általános tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről a vizsgálati időszakra vonatkozóan. E nyolc panaszos közül egy négy vállalatból álló mintát választottak ki az értékesítési mennyiségük reprezentativitása, a különböző terméktípusaik és az Unión belüli elhelyezkedésük alapján. A minta kiválasztásáról konzultáltak a panaszossal és az érintett gyártókkal.

| (18) | A mintában szereplő négy uniós gyártó termelése az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 62 %-át tette ki a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(18)

A mintában szereplő négy uniós gyártó termelése az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 62 %-át tette ki a vizsgálati időszakban.

1.2.5.   Mintavétel az importőrök körében

| (19) | Tekintettel a panaszban azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 27. cikkével összhangban az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül négy importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt. |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel a panaszban azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 27. cikkével összhangban az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül négy importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.

| (20) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Így kérdőíveket küldtek az indiai kormánynak, a mintában szereplő indiai exportáló gyártóknak, a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintavételi eljárás során jelentkező négy uniós importőrnek és a vizsgálat által érintett minden ismert felhasználónak. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Így kérdőíveket küldtek az indiai kormánynak, a mintában szereplő indiai exportáló gyártóknak, a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintavételi eljárás során jelentkező négy uniós importőrnek és a vizsgálat által érintett minden ismert felhasználónak.

| (21) | Válasz az indiai kormánytól, a mintában szereplő exportáló gyártóktól, az egyéni vizsgálatot kérő exportáló gyártótól, a mintában szereplő uniós gyártóktól és egy importőrtől érkezett. Nem érkeztek kitöltött kérdőívek felhasználóktól és az eljárásban érdekelt bármely más felektől sem. Emellett az uniós gyártók nagy része megadta a kárelemzéshez kért általános adatokat. |
| --- | --- |

(21)

Válasz az indiai kormánytól, a mintában szereplő exportáló gyártóktól, az egyéni vizsgálatot kérő exportáló gyártótól, a mintában szereplő uniós gyártóktól és egy importőrtől érkezett. Nem érkeztek kitöltött kérdőívek felhasználóktól és az eljárásban érdekelt bármely más felektől sem. Emellett az uniós gyártók nagy része megadta a kárelemzéshez kért általános adatokat.

| (22) | A Bizottság a támogatás, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Ellenőrző látogatásokra került sor az indiai kormánynál Delhiben, a maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az indiai kormány regionális hivatalánál Mumbaiban és a következő feleknél: | Uniós gyártók







  — | Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanyolország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság a támogatás, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Ellenőrző látogatásokra került sor az indiai kormánynál Delhiben, a maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az indiai kormány regionális hivatalánál Mumbaiban és a következő feleknél:

Uniós gyártók

—

Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanyolország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok,

| — | Rodaciai SPA, Olaszország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok, |
| --- | --- |

—

Rodaciai SPA, Olaszország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok,

| — | Roldan SA, Spanyolország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok, |
| --- | --- |

—

Roldan SA, Spanyolország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok,

| — | Ugitech France SA, Franciaország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok. |
| --- | --- |

—

Ugitech France SA, Franciaország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok.

| | Exportáló gyártók Indiában







  — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

Exportáló gyártók Indiában

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra,

| — | Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra.

Venus csoport:

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,

| — | Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra,

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (23) | A támogatás és a kár kivizsgálása a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(23)

A támogatás és a kár kivizsgálása a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (24) | Az érintett termék az Indiából származó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél, kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt (a továbbiakban: az érintett termék), amely jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozik. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék az Indiából származó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél, kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt (a továbbiakban: az érintett termék), amely jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozik.

2.2.   Hasonló termék

| (25) | A vizsgálat szerint az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, e vizsgálatban érintett termékek ugyanolyan fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük, mint az ebből az országból az uniós piacra exportált termékeknek. Ugyanígy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termékek ugyanolyan fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük, mint az érintett országból az Unióba exportált termékeknek. Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ideiglenesen ezeket a termékeket tekintik hasonló terméknek. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat szerint az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, e vizsgálatban érintett termékek ugyanolyan fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük, mint az ebből az országból az uniós piacra exportált termékeknek. Ugyanígy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termékek ugyanolyan fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük, mint az érintett országból az Unióba exportált termékeknek. Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ideiglenesen ezeket a termékeket tekintik hasonló terméknek.

3.   TÁMOGATÁS

3.1.   Bevezetés

| (26) | A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információk alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő programokat vizsgálták meg:






  a) | vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás); |
| --- | --- | --- |

(26)

A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információk alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő programokat vizsgálták meg:

a)

vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás);

| b) | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

b)

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme); |
| --- | --- |

d)

exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme);

| e) | exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

e)

exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme).

| (27) | A fent meghatározott a)–d) pont alatti támogatási formák az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki, és rendszeresen frissít. Ebben az esetben a vizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy. Ezenkívül az indiai kormány a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy dokumentumokra irányadó eljárásokat is meghatározza, mégpedig a „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című kézikönyvben (HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az Eljárási kézikönyv szintén rendszeresen frissítésre kerül. |
| --- | --- |

(27)

A fent meghatározott a)–d) pont alatti támogatási formák az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki, és rendszeresen frissít. Ebben az esetben a vizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy. Ezenkívül az indiai kormány a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy dokumentumokra irányadó eljárásokat is meghatározza, mégpedig a „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című kézikönyvben (HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az Eljárási kézikönyv szintén rendszeresen frissítésre kerül.

| (28) | A fenti e) pontban megjelölt exporthitel-rendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(28)

A fenti e) pontban megjelölt exporthitel-rendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

3.2.   Vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Jogalap

| (29) | A DEPBS részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 4.3. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(29)

A DEPBS részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 4.3. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (30) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(30)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   A DEPBS gyakorlati végrehajtása

| (31) | Az exportőr igényelhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-mértékeket. Ezt a hányadot a szabványos nyersanyag-végtermék normák (a továbbiakban: SION) alapján állapítják meg, figyelembe véve az exporttermékek feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére. |
| --- | --- |

(31)

Az exportőr igényelhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-mértékeket. Ezt a hányadot a szabványos nyersanyag-végtermék normák (a továbbiakban: SION) alapján állapítják meg, figyelembe véve az exporttermékek feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére.

| (32) | A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez az okmány egyebek között tartalmazza a exporttranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ebben az időpontban az exportőr tudatában van annak, hogy milyen gazdasági előnyben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. |
| --- | --- |

(32)

A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez az okmány egyebek között tartalmazza a exporttranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ebben az időpontban az exportőr tudatában van annak, hogy milyen gazdasági előnyben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett.

| (33) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók bármely áru későbbi behozatala alkalmával a vámok kifizetésére – kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alá eső árukat. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 12 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(33)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók bármely áru későbbi behozatala alkalmával a vámok kifizetésére – kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alá eső árukat. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 12 hónapig érvényesek.

| (34) | A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan kell benyújtani, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitelre vonatkozóan nincsenek. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.47. fejezetében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 9.3. fejezete világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek kisebb (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés megfizetése ellenében mindig elbírálhatók. |
| --- | --- |

(34)

A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan kell benyújtani, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitelre vonatkozóan nincsenek. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.47. fejezetében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 9.3. fejezete világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek kisebb (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés megfizetése ellenében mindig elbírálhatók.

| (35) | Megállapították, hogy a mintában szereplő vállalatok közül kettő, a Chandan Steel és a Venus csoport vállalatai használták ezt a rendszert a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(35)

Megállapították, hogy a mintában szereplő vállalatok közül kettő, a Chandan Steel és a Venus csoport vállalatai használták ezt a rendszert a vizsgálati időszakban.

d)   A DEPBS-re vonatkozó következtetések

| (36) | Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére használják, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását. |
| --- | --- |

(36)

Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére használják, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását.

| (37) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontjának alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(37)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontjának alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (38) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-juttatásokra, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A juttatás megszerzéséhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(38)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-juttatásokra, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A juttatás megszerzéséhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (39) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Az indiai kormánynak abban a pillanatban le kell mondania a vámok beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az exportfuvarszámlát, amelyen egyebek között a szóban forgó exportügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Az indiai kormánynak abban a pillanatban le kell mondania a vámok beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az exportfuvarszámlát, amelyen egyebek között a szóban forgó exportügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott hitelek összegét.

| (40) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének, mint számlálónak a kiszámításához, a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre a hitelekből levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget vetítették ki a vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének, mint számlálónak a kiszámításához, a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre a hitelekből levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget vetítették ki a vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (41) | A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,5 % és 3,4 % közötti volt. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,5 % és 3,4 % közötti volt.

3.3.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Jogalap

| (42) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 4.1.1–4.1.14. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.1–4.30. fejezete tartalmazzák. |
| --- | --- |

(42)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 4.1.1–4.1.14. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.1–4.30. fejezete tartalmazzák.

b)   Jogosultság

| (43) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket az alábbi (44) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a jogosultság körét illetően is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési alrendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es FT-policy 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, például egy exportorientált egység (a továbbiakban: EOU) beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési alrendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó-exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(43)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket az alábbi (44) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a jogosultság körét illetően is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési alrendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es FT-policy 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, például egy exportorientált egység (a továbbiakban: EOU) beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési alrendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó-exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (44) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
  i.   Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.
  ii.   Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely nyersanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.
  iii.   Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.
  iv.   Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es FT-policy 8.2. szakaszának b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállítás;
  v.   Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO átruházása a belföldi szállítót a 2004–2009-es FT-policy 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére) jogosítja fel. Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető.
  vi.   Fedezett belföldi akkreditív alrendszer: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es FT-policy 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

(44)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.   Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.

ii.   Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely nyersanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.

iii.   Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.

iv.   Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es FT-policy 8.2. szakaszának b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállítás;

v.   Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO átruházása a belföldi szállítót a 2004–2009-es FT-policy 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére) jogosítja fel. Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető.

vi.   Fedezett belföldi akkreditív alrendszer: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es FT-policy 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (45) | A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó AAS alapján két vállalat részesült kedvezményekben. Ezek a vállalkozások egy alrendszert használtak, a tényleges exporthoz kapcsolódó AAS-t. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó AAS alapján két vállalat részesült kedvezményekben. Ezek a vállalkozások egy alrendszert használtak, a tényleges exporthoz kapcsolódó AAS-t. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (46) | Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultjának jogszabályban előírt kötelezettsége, hogy „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást vezessen” meghatározott formátumban (a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz nyilvántartást kell vezetni a tényleges fogyasztásról. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. |
| --- | --- |

(46)

Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultjának jogszabályban előírt kötelezettsége, hogy „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást vezessen” meghatározott formátumban (a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz nyilvántartást kell vezetni a tényleges fogyasztásról. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

| (47) | A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok által igénybe vett alrendszer, azaz a tényleges export tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiség, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az AAS keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre vonatkozóan léteznek, beleértve az érintett terméket is. |
| --- | --- |

(47)

A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok által igénybe vett alrendszer, azaz a tényleges export tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiség, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az AAS keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre vonatkozóan léteznek, beleértve az érintett terméket is.

| (48) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónapra). |
| --- | --- |

(48)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónapra).

| (49) | A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket vagy nem tartották be, vagy még nem tesztelték a gyakorlatban. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket vagy nem tartották be, vagy még nem tesztelték a gyakorlatban.

| (50) | Az egyik vizsgált vállalat nem tartott fenn olyan, az FT-politikában (23. függelék) meghatározott és az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjának megfelelő ellenőrzési rendszert, amelynek segítségével megállapítható lenne, mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához. Valójában nem tartották nyilván a tényleges fogyasztást. A 2004–2009-es FT-policy 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait (amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni) még nem alkalmazták e vállalat esetében. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni. |
| --- | --- |

(50)

Az egyik vizsgált vállalat nem tartott fenn olyan, az FT-politikában (23. függelék) meghatározott és az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjának megfelelő ellenőrzési rendszert, amelynek segítségével megállapítható lenne, mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához. Valójában nem tartották nyilván a tényleges fogyasztást. A 2004–2009-es FT-policy 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait (amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni) még nem alkalmazták e vállalat esetében. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni.

| (51) | A másik vállalat rendelkezett egyfajta termelési és fogyasztási nyilvántartással. A vizsgálati időszakra vonatkozó fogyasztási nyilvántartás azonban nem állt rendelkezésre, ebből következően nem lehetett ellenőrizni többek között a fogyasztási adatokat annak megállapítása érdekében, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállításához és milyen mennyiségben, ahogyan azt az FT-policy előírja (23. függelék). Ami a fenti (46) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelményeket illeti, a vállalat nem vezetett nyilvántartást arra vonatkozóan, hogy ez az ellenőrzés hogyan történt. Nem volt könyvvizsgálati terv, sem az elvégzett könyvvizsgálatra vonatkozó más igazoló okirat (pl. a könyvvizsgálatról szóló jelentés), nem tartottak nyilván információkat sem az alkalmazott módszertanról, sem pedig azokról az egyedi előírásokról, amelyek a gyártási eljárásokkal kapcsolatos részletes szakismereteket igénylő ilyen alapos munkához szükségesek. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált exportőr nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FT-policy vonatkozó előírásai. |
| --- | --- |

(51)

A másik vállalat rendelkezett egyfajta termelési és fogyasztási nyilvántartással. A vizsgálati időszakra vonatkozó fogyasztási nyilvántartás azonban nem állt rendelkezésre, ebből következően nem lehetett ellenőrizni többek között a fogyasztási adatokat annak megállapítása érdekében, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállításához és milyen mennyiségben, ahogyan azt az FT-policy előírja (23. függelék). Ami a fenti (46) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelményeket illeti, a vállalat nem vezetett nyilvántartást arra vonatkozóan, hogy ez az ellenőrzés hogyan történt. Nem volt könyvvizsgálati terv, sem az elvégzett könyvvizsgálatra vonatkozó más igazoló okirat (pl. a könyvvizsgálatról szóló jelentés), nem tartottak nyilván információkat sem az alkalmazott módszertanról, sem pedig azokról az egyedi előírásokról, amelyek a gyártási eljárásokkal kapcsolatos részletes szakismereteket igénylő ilyen alapos munkához szükségesek. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált exportőr nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FT-policy vonatkozó előírásai.

d)   Következtetések az AAS-ről

| (52) | Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatás, vagyis az indiai kormány részéről olyan pénzügyi hozzájárulásnak minősül, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott. |
| --- | --- |

(52)

Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatás, vagyis az indiai kormány részéről olyan pénzügyi hozzájárulásnak minősül, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott.

| (53) | Ezenkívül a tényleges exportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(53)

Ezenkívül a tényleges exportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (54) | Az ebben az esetben használt alrendszer nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazott hatékonyan ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). |
| --- | --- |

(54)

Az ebben az esetben használt alrendszer nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazott hatékonyan ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

| (55) | Az alrendszer ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(55)

Az alrendszer ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (56) | Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a többletvámkedvezmények csak akkor egyenlíthetők ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint a vizsgálatot folytató hatóságnak elég csupán kielégítő bizonyítékot találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(56)

Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a többletvámkedvezmények csak akkor egyenlíthetők ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint a vizsgálatot folytató hatóságnak elég csupán kielégítő bizonyítékot találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (57) | Az AAS-t igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(57)

Az AAS-t igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (58) | A vizsgálati időszakban az érintett vállalkozások esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,8 %, illetve 1,5 %. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálati időszakban az érintett vállalkozások esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,8 %, illetve 1,5 %.

3.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| (59) | A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő vállalatok vagy vállalatcsoportok közül kettő használta ezt a rendszert a vizsgálati időszakban. Megállapították azonban, hogy az az ösztönzés, amelyben ezek részesültek, elhanyagolható volt. Ebből következően úgy vélték, hogy ebben a vizsgálatban nem szükséges tovább értékelni ennek a rendszernek a kiegyenlíthetőségét. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő vállalatok vagy vállalatcsoportok közül kettő használta ezt a rendszert a vizsgálati időszakban. Megállapították azonban, hogy az az ösztönzés, amelyben ezek részesültek, elhanyagolható volt. Ebből következően úgy vélték, hogy ebben a vizsgálatban nem szükséges tovább értékelni ennek a rendszernek a kiegyenlíthetőségét.

3.5.   Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

| (60) | Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő egyik vállalat rendelkezett exportorientált egység státusszal, és támogatásokban részesült a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(60)

Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő egyik vállalat rendelkezett exportorientált egység státusszal, és támogatásokban részesült a vizsgálati időszakban.

a)   Jogalap

| (61) | A EOU-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 6. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 6. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(61)

A EOU-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy 6. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 6. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (62) | A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat megalapítható EOU-rendszerben, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja. Az ipari szektor vállalatainak ahhoz, hogy jogosultak legyenek az EOU-rendszerre, a befektetett eszközök tekintetében teljesíteniük kell egy minimális befektetési küszöbértéket. |
| --- | --- |

(62)

A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat megalapítható EOU-rendszerben, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja. Az ipari szektor vállalatainak ahhoz, hogy jogosultak legyenek az EOU-rendszerre, a befektetett eszközök tekintetében teljesíteniük kell egy minimális befektetési küszöbértéket.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (63) | Indiában bárhol lehetnek exportorientált egységek, és bárhol létre lehet hozni azokat. |
| --- | --- |

(63)

Indiában bárhol lehetnek exportorientált egységek, és bárhol létre lehet hozni azokat.

| (64) | Az EOU-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évre, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi követelményekről. A kérelem elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. Az EOUS alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható. |
| --- | --- |

(64)

Az EOU-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évre, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi követelményekről. A kérelem elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. Az EOUS alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható.

| (65) | A 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy szerint az EOU alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel (a továbbiakban: NFE) elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. |
| --- | --- |

(65)

A 2004–2009-es FT-policy és a 2009–2014-es FT-policy szerint az EOU alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel (a továbbiakban: NFE) elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.

| (66) | Az exportorientált egységek a következő engedményekre jogosultak:






  i. | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van; |
| --- | --- | --- |

(66)

Az exportorientált egységek a következő engedményekre jogosultak:

i.

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;

| ii. | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól; |
| --- | --- |

ii.

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;

| iii. | a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése; |
| --- | --- |

iii.

a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;

| iv. | az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a kedvezményes vám, vagyis a késztermékekre vonatkozó jövedéki adó megfizetése mellett, a pozitív NFE-bevétel teljesítésére is figyelemmel; |
| --- | --- |

iv.

az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a kedvezményes vám, vagyis a késztermékekre vonatkozó jövedéki adó megfizetése mellett, a pozitív NFE-bevétel teljesítésére is figyelemmel;

| v. | a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése; |
| --- | --- |

v.

a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése;

| vi. | mentesség a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza szerint az exportértékesítésből származó nyereség után rendes körülmények között fizetendő jövedelemadó alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át. |
| --- | --- |

vi.

mentesség a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza szerint az exportértékesítésből származó nyereség után rendes körülmények között fizetendő jövedelemadó alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át.

| (67) | Az e rendszerekbe tarozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését vámtisztviselők felügyelik. |
| --- | --- |

(67)

Az e rendszerekbe tarozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését vámtisztviselők felügyelik.

| (68) | A jogszabályok értelmében kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról a 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. kötetének vonatkozó szakaszával összhangban megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat az előrelépésekről készített negyedéves és éves beszámolókban rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes indiai hatóságoknak. |
| --- | --- |

(68)

A jogszabályok értelmében kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról a 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. kötetének vonatkozó szakaszával összhangban megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat az előrelépésekről készített negyedéves és éves beszámolókban rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes indiai hatóságoknak.

| (69) | Azonban „egyáltalán nem kötelesek [valamely EOU-egység] összekapcsolni valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységeknek történő engedményezésekkel, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”, ahogy azt az 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. kötetének megfelelő szakasza előírja. |
| --- | --- |

(69)

Azonban „egyáltalán nem kötelesek [valamely EOU-egység] összekapcsolni valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységeknek történő engedményezésekkel, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”, ahogy azt az 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. kötetének megfelelő szakasza előírja.

| (70) | A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az EOU exportszállítmányainak feladását egy vám- vagy jövedéki tisztviselő felügyeli. |
| --- | --- |

(70)

A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az EOU exportszállítmányainak feladását egy vám- vagy jövedéki tisztviselő felügyeli.

| (71) | Jelen esetben az EOU-rendszert a mintában szereplő együttműködő exportőrök egyike használta. Ez az együttműködő exportőr a nyersanyagok, fogyóeszközök és beruházási javak vámmentes behozatalára, az áruk jövedékiadó-mentes belföldi beszerzésére, forgalmiadó-visszatérítésre, valamint arra használta a rendszert, hogy termelése egy részét a hazai piacon értékesítse. Az együttműködő exportőr így igénybe vette a fenti (66) preambulumbekezdés i–vi. pontjában ismertetett összes kedvezményt. Azonban ami a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza szerinti jövedelemadó-mentességet illeti, a vizsgálat azt mutatta ki, hogy 2010. április 1-jétől a vállalat nem lenne tovább jogosult erre a mentességre. Ebből következően az EOU jövedelemadó-mentességére vonatkozó rendelkezéseket e vizsgálat összefüggésében a továbbiakban nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(71)

Jelen esetben az EOU-rendszert a mintában szereplő együttműködő exportőrök egyike használta. Ez az együttműködő exportőr a nyersanyagok, fogyóeszközök és beruházási javak vámmentes behozatalára, az áruk jövedékiadó-mentes belföldi beszerzésére, forgalmiadó-visszatérítésre, valamint arra használta a rendszert, hogy termelése egy részét a hazai piacon értékesítse. Az együttműködő exportőr így igénybe vette a fenti (66) preambulumbekezdés i–vi. pontjában ismertetett összes kedvezményt. Azonban ami a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza szerinti jövedelemadó-mentességet illeti, a vizsgálat azt mutatta ki, hogy 2010. április 1-jétől a vállalat nem lenne tovább jogosult erre a mentességre. Ebből következően az EOU jövedelemadó-mentességére vonatkozó rendelkezéseket e vizsgálat összefüggésében a továbbiakban nem vették figyelembe.

d)   Következtetések az exportorientált egységek rendszeréről

| (72) | Az EOU háromféle behozatali vám („alapvám”, „a vámra vonatkozó oktatási illeték” és „középfokú oktatási illeték”) alóli mentessége, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi hozzájárulásának minősül. A rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti kedvezményt biztosítja az EOU-nak, mivel hozzájárul likviditásához azáltal, hogy az egyébként esedékes vámokat nem kell megfizetnie, és forgalmiadó-visszatérítésben is részesül. |
| --- | --- |

(72)

Az EOU háromféle behozatali vám („alapvám”, „a vámra vonatkozó oktatási illeték” és „középfokú oktatási illeték”) alóli mentessége, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi hozzájárulásának minősül. A rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti kedvezményt biztosítja az EOU-nak, mivel hozzájárul likviditásához azáltal, hogy az egyébként esedékes vámokat nem kell megfizetnie, és forgalmiadó-visszatérítésben is részesül.

| (73) | A jövedéki adó és annak importvám-megfelelője alóli mentesség azonban nem vezet az egyébként esedékes bevétel kieséséhez. A befizetett jövedéki adó és kiegészítő vám hitelként felhasználható a jövőbeli adókötelezettségek fedezésére (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”), ez a rendszer a héához hasonlítható, és lehetővé teszi az indiai vállalatok számára, hogy a beszerzések adóját az értékesítések után fizetendő adóval ellentételezzék. Így ezek az adók nem véglegesek. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végeleges, a felhasznált anyagokra eső nem. |
| --- | --- |

(73)

A jövedéki adó és annak importvám-megfelelője alóli mentesség azonban nem vezet az egyébként esedékes bevétel kieséséhez. A befizetett jövedéki adó és kiegészítő vám hitelként felhasználható a jövőbeli adókötelezettségek fedezésére (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”), ez a rendszer a héához hasonlítható, és lehetővé teszi az indiai vállalatok számára, hogy a beszerzések adóját az értékesítések után fizetendő adóval ellentételezzék. Így ezek az adók nem véglegesek. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végeleges, a felhasznált anyagokra eső nem.

| (74) | Így csak az alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték és a középfokú oktatási illeték alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése minősül támogatásnak az alaprendelet 3. cikke értelmében. Ezek jogilag az exportteljesítménytől függő támogatások, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Az EOU 2004–2009-es FT-policy 6.1. fejezetében meghatározott exportcélkitűzése elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének. |
| --- | --- |

(74)

Így csak az alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték és a középfokú oktatási illeték alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése minősül támogatásnak az alaprendelet 3. cikke értelmében. Ezek jogilag az exportteljesítménytől függő támogatások, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Az EOU 2004–2009-es FT-policy 6.1. fejezetében meghatározott exportcélkitűzése elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (75) | Ennek megfelelően a kiegyenlíthető kedvezmény a rendes körülmények között a behozatalt követően befizetendő importvámok, az alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték és a középfokú oktatási illeték elengedése, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(75)

Ennek megfelelően a kiegyenlíthető kedvezmény a rendes körülmények között a behozatalt követően befizetendő importvámok, az alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték és a középfokú oktatási illeték elengedése, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése a vizsgálati időszakban.

i.   Importvámok (alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték, középfokú oktatási illeték) alóli mentesség, a nyersanyagokra és fogyóeszközökre vonatkozó központi forgalmi adó visszatérítése

| (76) | Az exportorientált egységnek minősülő exportőrök tekintetében a támogatás összegét a vizsgálati időszak során az EOU számára importált összes anyag után fizetendő, kieső importvámok (alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték, középfokú oktatási illeték), valamint a vizsgálati időszakban visszatérített forgalmi adó alapján számították ki. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták az összegből a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti megfelelő exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Ennélfogva az adott vállalat számára az EUOS szerint nyújtott támogatási különbözet 4,3 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(76)

Az exportorientált egységnek minősülő exportőrök tekintetében a támogatás összegét a vizsgálati időszak során az EOU számára importált összes anyag után fizetendő, kieső importvámok (alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték, középfokú oktatási illeték), valamint a vizsgálati időszakban visszatérített forgalmi adó alapján számították ki. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták az összegből a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti megfelelő exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Ennélfogva az adott vállalat számára az EUOS szerint nyújtott támogatási különbözet 4,3 %-ot tesz ki.

ii.   A beruházási javakra kivetett importvámok (alapvám, a vámra vonatkozó oktatási illeték, középfokú oktatási illeték) alóli mentesség

| (77) | A beruházási javakat fizikailag nem építik be a késztermékbe. Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint az érintett vállalat kedvezménye az importált beruházási javaknak az egyik vizsgált vállalat adott beruházási javai esetében szokásos értékcsökkenésének megfelelő időszakra elosztott meg nem fizetett vám alapján került kiszámításra. Az így kiszámított összeghez, amely a vizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében, és hogy ezzel megállapítsák a rendszer által a kedvezményezettnek biztosított összes előnyt. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem az előállított gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az érintett vállalatra vonatkozóan így megkapott támogatási különbözet elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(77)

A beruházási javakat fizikailag nem építik be a késztermékbe. Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint az érintett vállalat kedvezménye az importált beruházási javaknak az egyik vizsgált vállalat adott beruházási javai esetében szokásos értékcsökkenésének megfelelő időszakra elosztott meg nem fizetett vám alapján került kiszámításra. Az így kiszámított összeghez, amely a vizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében, és hogy ezzel megállapítsák a rendszer által a kedvezményezettnek biztosított összes előnyt. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem az előállított gyártott, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az érintett vállalatra vonatkozóan így megkapott támogatási különbözet elhanyagolható volt.

3.6.   Exporthitel-rendszer (Export Credit Schmene, ECS)

a)   Jogalap

| (78) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank (IKB) „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp.). BC 01/04.02.02/2007-08” (rúpiában nyújtott exporthitel) és „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09” (rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(78)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank (IKB) „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp.). BC 01/04.02.02/2007-08” (rúpiában nyújtott exporthitel) és „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09” (rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Jogosultság

| (79) | E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(79)

E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (80) | E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek vonatkozásában megállapítja – indiai rúpiában és devizában egyaránt – azokat a kötelező maximális kamatlábakat, amelyeket a kereskedelmi bankok egy exportőrnek felszámíthatnak. Az exporthitel-rendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitel-rendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitel-rendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(80)

E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek vonatkozásában megállapítja – indiai rúpiában és devizában egyaránt – azokat a kötelező maximális kamatlábakat, amelyeket a kereskedelmi bankok egy exportőrnek felszámíthatnak. Az exporthitel-rendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitel-rendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitel-rendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (81) | Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt. |
| --- | --- |

(81)

Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt.

| (82) | Megállapították, hogy egy vállalat használta ezt a rendszert a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(82)

Megállapították, hogy egy vállalat használta ezt a rendszert a vizsgálati időszakban.

d)   Következtetések az ECS-ről

| (83) | Az ECS-hitelnek a (78) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Egyáltalán nem magától értetődő, hogy az exportfinanszírozás biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. |
| --- | --- |

(83)

Az ECS-hitelnek a (78) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Egyáltalán nem magától értetődő, hogy az exportfinanszírozás biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára.

| (84) | Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, mely előírja az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában ismertetett feladatok végrehajtását. A jegybank közintézmény, és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ, (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat általa meghatározott feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontjának értelmében. |
| --- | --- |

(84)

Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, mely előírja az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában ismertetett feladatok végrehajtását. A jegybank közintézmény, és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ, (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat általa meghatározott feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontjának értelmében.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (85) | A támogatás összegének a kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a vizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon összeg között jelentkezik, melyet az adott vállalatnak szokásos kereskedelmi hitelek igénybe vétele esetében kellett volna fizetnie. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a vizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. |
| --- | --- |

(85)

A támogatás összegének a kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a vizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon összeg között jelentkezik, melyet az adott vállalatnak szokásos kereskedelmi hitelek igénybe vétele esetében kellett volna fizetnie. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a vizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem az előállított, gyártott, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.

| (86) | A vizsgálati időszakban a vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,4 %. |
| --- | --- |

(86)

A vizsgálati időszakban a vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,4 %.

3.7.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (87) | A megállapítások alapján, az alábbi táblázatban összefoglaltak szerint a kiegyenlíthető támogatások teljes összege értékarányosan kifejezve 3,3 % és 4,3 % között változott.










  RENDSZER→ | DEPBS (4) | AAS (4) | EOU (4) | ECS (4) | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁLLALAT |
| Chandan Steel Ltd | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Venus csoport | 2,6–3,4 % | 0–0,8 % | | | 3,3 % (5) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(87)

A megállapítások alapján, az alábbi táblázatban összefoglaltak szerint a kiegyenlíthető támogatások teljes összege értékarányosan kifejezve 3,3 % és 4,3 % között változott.

RENDSZER→

DEPBS (4)

AAS (4)

EOU (4)

ECS (4)

Összesen

VÁLLALAT

Chandan Steel Ltd

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Venus csoport

2,6–3,4 %

0–0,8 %

3,3 % (5)

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

4,3 %

| (88) | Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet, a mintába felvett együttműködő vállalatokra megállapított támogatási különbözet súlyozott átlaga alapján, 4,0 %. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet, a mintába felvett együttműködő vállalatokra megállapított támogatási különbözet súlyozott átlaga alapján, 4,0 %.

| (89) | Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság előbb megállapította az együttműködés szintjét. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az Eurostat importra vonatkozó adatainak és a vizsgálati időszakban az érintett terméket az Unióba exportáló együttműködő vállalatok vagy csoportok által bejelentett, az érintett terméknek a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportjának mennyiségére vonatkozó adatok összevetése azt mutatja, hogy az indiai exportáló gyártók együttműködése nagyon magas szintű, 100 %-os volt. Az együttműködés magas szintje miatt az összes, nem együttműködő vállalat számára a támogatás szintje a legmagasabb egyedi szinttel rendelkező vállalat szintjén került meghatározásra, azaz 4,3 %-os szinten. |
| --- | --- |

(89)

Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság előbb megállapította az együttműködés szintjét. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az Eurostat importra vonatkozó adatainak és a vizsgálati időszakban az érintett terméket az Unióba exportáló együttműködő vállalatok vagy csoportok által bejelentett, az érintett terméknek a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportjának mennyiségére vonatkozó adatok összevetése azt mutatja, hogy az indiai exportáló gyártók együttműködése nagyon magas szintű, 100 %-os volt. Az együttműködés magas szintje miatt az összes, nem együttműködő vállalat számára a támogatás szintje a legmagasabb egyedi szinttel rendelkező vállalat szintjén került meghatározásra, azaz 4,3 %-os szinten.

4.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

4.1.   Az uniós gyártás

| (90) | A következő uniós gyártók kibocsátását vették figyelembe az uniós gyártás mennyiségének meghatározásakor:






  — | nyolc gyártó, amelyek nevében a panaszt benyújtották, |
| --- | --- | --- |

(90)

A következő uniós gyártók kibocsátását vették figyelembe az uniós gyártás mennyiségének meghatározásakor:

—

nyolc gyártó, amelyek nevében a panaszt benyújtották,

| — | az eljárást támogató négy gyártó, |
| --- | --- |

—

az eljárást támogató négy gyártó,

| — | a panaszban felsorolt tizenként egyéb uniós gyártó, amelyek sem panaszosok nem voltak, sem az eljárást nem támogatták, de nem ellenezték ezt a vizsgálatot. |
| --- | --- |

—

a panaszban felsorolt tizenként egyéb uniós gyártó, amelyek sem panaszosok nem voltak, sem az eljárást nem támogatták, de nem ellenezték ezt a vizsgálatot.

| (91) | Következésképpen az uniós gyártás – a teljes kár elemzése céljából – e 24 vállalatból áll. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen az uniós gyártás – a teljes kár elemzése céljából – e 24 vállalatból áll.

4.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (92) | A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint egy négy vállalatból álló mintát választottak ki azok közül a gyártók közül, akik jelentkeztek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint általános tájékoztatást nyújtottak az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikről a vizsgálati időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(92)

A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint egy négy vállalatból álló mintát választottak ki azok közül a gyártók közül, akik jelentkeztek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint általános tájékoztatást nyújtottak az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikről a vizsgálati időszakra vonatkozóan.

| (93) | A mintában szereplő e négy uniós gyártó termelése a vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés 62 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(93)

A mintában szereplő e négy uniós gyártó termelése a vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés 62 %-át tette ki.

5.   A KÁR

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (94) | A kárt a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött, a gyártásra, gyártási kapacitásra, kapacitáskihasználtságra, értékesítésre, piaci részesedésre és növekedésre vonatkozó tendenciák, valamint a mintában szereplő uniós gyártók szintjén összegyűjtött, az árakra, a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a nyereségességre, a pénzforgalomra, a tőkebevonási képességre, a befektetésekre, a készletekre, a befektetések megtérülésére és a bérekre vonatkozó tendenciák alapján értékelték. |
| --- | --- |

(94)

A kárt a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött, a gyártásra, gyártási kapacitásra, kapacitáskihasználtságra, értékesítésre, piaci részesedésre és növekedésre vonatkozó tendenciák, valamint a mintában szereplő uniós gyártók szintjén összegyűjtött, az árakra, a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a nyereségességre, a pénzforgalomra, a tőkebevonási képességre, a befektetésekre, a készletekre, a befektetések megtérülésére és a bérekre vonatkozó tendenciák alapján értékelték.

5.2.   Az uniós fogyasztás

| (95) | Az uniós fogyasztás a mintavétel tárgyát képező uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei, az egyéb uniós gyártók panaszos által megadott értékesítési adatai, az Eurostattól kapott, az uniós piac 2007 és 2009 közötti importmennyiségére vonatkozó adatok, valamint a mintavételi kérdésekre adott, a vizsgálati időszakra vonatkozó válaszok alapján került megállapításra. | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós fogyasztás tonnában | 315 143 | 285 548 | 186 198 | 202 019 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 59 | 64 |

(95)

Az uniós fogyasztás a mintavétel tárgyát képező uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei, az egyéb uniós gyártók panaszos által megadott értékesítési adatai, az Eurostattól kapott, az uniós piac 2007 és 2009 közötti importmennyiségére vonatkozó adatok, valamint a mintavételi kérdésekre adott, a vizsgálati időszakra vonatkozó válaszok alapján került megállapításra.

2007

2008

2009

VI

Uniós fogyasztás tonnában

315 143

285 548

186 198

202 019

Index (2007 = 100)

100

91

59

64

| (96) | A figyelembe vett időszak során a fogyasztás 36 %-kal csökkent. 2007-től 2009-ig a fogyasztás 41 %-kal csökkent, de 2009 és a vizsgálati időszak között enyhén, 5 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(96)

A figyelembe vett időszak során a fogyasztás 36 %-kal csökkent. 2007-től 2009-ig a fogyasztás 41 %-kal csökkent, de 2009 és a vizsgálati időszak között enyhén, 5 százalékponttal emelkedett.

| (97) | 2008-tól a gazdasági visszaesés hozzájárult a fogyasztásban bekövetkezett csökkenéshez, amely során az érintett termék felhasználói, mint a gépjárműipar, a háztartási készülékek ágazata, a vegyipar és az építőipar a termékeik iránti kereslet komoly visszaesését tapasztalták. A vizsgálati időszak második felében kissé javulni kezdett a piaci helyzet, ami a vizsgálati időszak első feléhez képest az érintett termék iránti kereslet kismértékű emelkedését eredményezte. |
| --- | --- |

(97)

2008-tól a gazdasági visszaesés hozzájárult a fogyasztásban bekövetkezett csökkenéshez, amely során az érintett termék felhasználói, mint a gépjárműipar, a háztartási készülékek ágazata, a vegyipar és az építőipar a termékeik iránti kereslet komoly visszaesését tapasztalták. A vizsgálati időszak második felében kissé javulni kezdett a piaci helyzet, ami a vizsgálati időszak első feléhez képest az érintett termék iránti kereslet kismértékű emelkedését eredményezte.

5.3.   Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal

5.3.1.   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiából származó behozatal tonnában | 32 754 | 31 962 | 18 759 | 23 792 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 98 | 57 | 73 |
| Az import piaci részesedése | 10,39 % | 11,19 % | 10,07 % | 11,78 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 108 | 97 | 113 |

2007

2008

2009

VI

Indiából származó behozatal tonnában

32 754

31 962

18 759

23 792

Index (2007 = 100)

100

98

57

73

Az import piaci részesedése

10,39 %

11,19 %

10,07 %

11,78 %

Index (2007 = 100)

100

108

97

113

| (98) | Az Eurostat 2007 és 2009 közötti adatai, valamint a mintavételi kérdésekre adott, a vizsgálati időszakra vonatkozó válaszok alapján az érintett termék Indiából származó behozatala követte az uniós fogyasztás csökkenő tendenciáját, és a figyelembe vett időszak során 27 %-kal esett vissza. A legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között történt, amikor a behozatal 41 százalékponttal csökkent. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között 16 százalékponttal növekedett a behozatal. |
| --- | --- |

(98)

Az Eurostat 2007 és 2009 közötti adatai, valamint a mintavételi kérdésekre adott, a vizsgálati időszakra vonatkozó válaszok alapján az érintett termék Indiából származó behozatala követte az uniós fogyasztás csökkenő tendenciáját, és a figyelembe vett időszak során 27 %-kal esett vissza. A legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között történt, amikor a behozatal 41 százalékponttal csökkent. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között 16 százalékponttal növekedett a behozatal.

| (99) | Mivel ez a csökkenés alacsonyabb, mint az uniós fogyasztás csökkenése, az indiai gyártók piaci részesedése a 2007. évi 10,39 %-ról enyhén növekedett, a vizsgálati időszakban pedig 11,87 % volt. |
| --- | --- |

(99)

Mivel ez a csökkenés alacsonyabb, mint az uniós fogyasztás csökkenése, az indiai gyártók piaci részesedése a 2007. évi 10,39 %-ról enyhén növekedett, a vizsgálati időszakban pedig 11,87 % volt.

5.3.2.   A behozott termékek ára és áralákínálás

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indiából származó behozatal átlagára EUR/tonna | 3 504 | 2 908 | 2 138 | 1 971 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 83 | 61 | 56 |

2007

2008

2009

VI

Az Indiából származó behozatal átlagára EUR/tonna

3 504

2 908

2 138

1 971

Index (2007 = 100)

100

83

61

56

| (100) | Az Indiából származó érintett termék átlagos importára 44 %-kal csökkent, a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be, amikor az árak 22 százalékponttal csökkentek. Bár ez a visszaesés a nyersanyagárak csökkenő tendenciáját követte, meg kell jegyezni, hogy az Indiából származó import átlagos egységára a figyelembe vett időszak során mindvégig jelentősen alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási egységára, ami az uniós eladási árak erős leszorítását eredményezte. |
| --- | --- |

(100)

Az Indiából származó érintett termék átlagos importára 44 %-kal csökkent, a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be, amikor az árak 22 százalékponttal csökkentek. Bár ez a visszaesés a nyersanyagárak csökkenő tendenciáját követte, meg kell jegyezni, hogy az Indiából származó import átlagos egységára a figyelembe vett időszak során mindvégig jelentősen alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási egységára, ami az uniós eladási árak erős leszorítását eredményezte.

| (101) | A mintában szereplő uniós gazdasági ágazat uniós piaci független vevőkre alkalmazott gyártelepi paritású árainak az indiai exportáló gyártók által alkalmazott CIF közösségi határparitásos áraival való, a vizsgálati időszakra vonatkozó összehasonlítása – megfelelően helyesbítve a rakodási és vámkezelési költségekkel – 16,7 % és 18,2 % közötti áralákínálást mutatott. |
| --- | --- |

(101)

A mintában szereplő uniós gazdasági ágazat uniós piaci független vevőkre alkalmazott gyártelepi paritású árainak az indiai exportáló gyártók által alkalmazott CIF közösségi határparitásos áraival való, a vizsgálati időszakra vonatkozó összehasonlítása – megfelelően helyesbítve a rakodási és vámkezelési költségekkel – 16,7 % és 18,2 % közötti áralákínálást mutatott.

5.4.   Az uniós ágazat gazdasági helyzete

| (102) | Az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Indiából származó támogatott behozatalok által az uniós ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata valamennyi, a gazdasági ágazat helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta 2007-től a vizsgálatig terjedő időszak folyamán. |
| --- | --- |

(102)

Az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Indiából származó támogatott behozatalok által az uniós ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata valamennyi, a gazdasági ágazat helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta 2007-től a vizsgálatig terjedő időszak folyamán.

5.4.1.   Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok

a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen tonnában | 296 576 | 262 882 | 159 397 | 170 557 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 54 | 58 |
| Gyártási kapacitás tonnában | 478 174 | 491 016 | 486 755 | 476 764 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 102 | 100 |
| Kapacitáskihasználtság | 62 % | 54 % | 33 % | 36 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 53 | 58 |

2007

2008

2009

VI

Termelési volumen tonnában

296 576

262 882

159 397

170 557

Index (2007 = 100)

100

89

54

58

Gyártási kapacitás tonnában

478 174

491 016

486 755

476 764

Index (2007 = 100)

100

103

102

100

Kapacitáskihasználtság

62 %

54 %

33 %

36 %

Index (2007 = 100)

100

86

53

58

| (103) | 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat teljes termelése 42 %-kal csökkent, míg a termelési kapacitás stabil maradt, emiatt a kapacitáskihasználtság mértéke 26 százalékponttal csökkent. A termelés visszaesése nagyobb volt, mint az uniós fogyasztásé, amely a figyelembe vett időszakban 36 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(103)

2007 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat teljes termelése 42 %-kal csökkent, míg a termelési kapacitás stabil maradt, emiatt a kapacitáskihasználtság mértéke 26 százalékponttal csökkent. A termelés visszaesése nagyobb volt, mint az uniós fogyasztásé, amely a figyelembe vett időszakban 36 %-kal csökkent.

b)   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós értékesítés tonnában | 255 300 | 230 344 | 154 602 | 164 191 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 90 | 61 | 64 |
| Piaci részesedés (az uniós fogyasztás százalékában) | 81 % | 81 % | 83 % | 81 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 102 | 100 |

2007

2008

2009

VI

Uniós értékesítés tonnában

255 300

230 344

154 602

164 191

Index (2007 = 100)

100

90

61

64

Piaci részesedés (az uniós fogyasztás százalékában)

81 %

81 %

83 %

81 %

Index (2007 = 100)

100

100

102

100

| (104) | A hasonló terméknek az uniós piacon az első független fogyasztó számára történő értékesítésére vonatkozóan az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb csökkenés 2008 és 2009 között történt, amikor az értékesítések 29 százalékponttal csökkentek. Az értékesítések ezután enyhén, 3 százalékponttal nőttek 2009 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(104)

A hasonló terméknek az uniós piacon az első független fogyasztó számára történő értékesítésére vonatkozóan az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb csökkenés 2008 és 2009 között történt, amikor az értékesítések 29 százalékponttal csökkentek. Az értékesítések ezután enyhén, 3 százalékponttal nőttek 2009 és a vizsgálati időszak között.

| (105) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során stabil, 81 % körüli maradt. |
| --- | --- |

(105)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során stabil, 81 % körüli maradt.

c)   Növekedés

| (106) | Mivel a figyelembe vett időszakban mind az uniós fogyasztás, mind az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal csökkent, az uniós ágazat piaci részesedése stabil, 81 %-os maradt. |
| --- | --- |

(106)

Mivel a figyelembe vett időszakban mind az uniós fogyasztás, mind az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal csökkent, az uniós ágazat piaci részesedése stabil, 81 %-os maradt.

d)   A tényleges támogatási különbözet nagysága

| (107) | A támogatott indiai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(107)

A támogatott indiai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

5.4.2.   A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok

a)   Készletek

| (108) | Az uniós gazdasági ágazat főként megrendelésre gyárt, így a készletek nem tekinthetők mérvadó kármutatónak. A készletekre vonatkozó tendenciák ismertetése tájékoztatási célokat szolgál. Az alábbi számok csak a mintában szereplő vállalatokra utalnak és a készletek mennyiségét mutatják az egyes időszakok végén. | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet tonnában | 25 315 | 27 736 | 24 032 | 19 730 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 110 | 95 | 78 |

(108)

Az uniós gazdasági ágazat főként megrendelésre gyárt, így a készletek nem tekinthetők mérvadó kármutatónak. A készletekre vonatkozó tendenciák ismertetése tájékoztatási célokat szolgál. Az alábbi számok csak a mintában szereplő vállalatokra utalnak és a készletek mennyiségét mutatják az egyes időszakok végén.

2007

2008

2009

VI

Zárókészlet tonnában

25 315

27 736

24 032

19 730

Index (2007 = 100)

100

110

95

78

| (109) | A készletek mennyisége 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, de a termelés százalékában kifejezve a készletek 16 %-ról 19,5 %-ra nőttek. |
| --- | --- |

(109)

A készletek mennyisége 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, de a termelés százalékában kifejezve a készletek 16 %-ról 19,5 %-ra nőttek.

b)   Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és a gyártási költségek

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós ágazat átlagos értékesítési ára (EUR) | 4 478 | 3 615 | 2 507 | 2 521 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 81 | 56 | 56 |
| Gyártási költségek | 4 003 | 3 408 | 2 900 | 2 773 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 85 | 72 | 69 |

2007

2008

2009

VI

Az uniós ágazat átlagos értékesítési ára (EUR)

4 478

3 615

2 507

2 521

Index (2007 = 100)

100

81

56

56

Gyártási költségek

4 003

3 408

2 900

2 773

Index (2007 = 100)

100

85

72

69

| (110) | Az uniós piacon a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat általi, független vevőknek történő értékesítések átlagos egységárai 2007 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkentek, a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között történt, amikor az árak 25 százalékponttal csökkentek. Ennek a csökkenésnek egy része azonban azért következett be, mert a figyelembe vett időszak során 31 %-kal visszaesett az érintett termék egységnyi gyártási költsége. Az egységnyi költség csökkenését főként a nyersanyagárak visszaesése okozta. Ezt a visszaesést némileg árnyalta az előállított egységenkénti állandó költségek arányának növekedése, amely az alacsony kapacitáskihasználtság miatt következett be. |
| --- | --- |

(110)

Az uniós piacon a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat általi, független vevőknek történő értékesítések átlagos egységárai 2007 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkentek, a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között történt, amikor az árak 25 százalékponttal csökkentek. Ennek a csökkenésnek egy része azonban azért következett be, mert a figyelembe vett időszak során 31 %-kal visszaesett az érintett termék egységnyi gyártási költsége. Az egységnyi költség csökkenését főként a nyersanyagárak visszaesése okozta. Ezt a visszaesést némileg árnyalta az előállított egységenkénti állandó költségek arányának növekedése, amely az alacsony kapacitáskihasználtság miatt következett be.

c)   Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 1 044 | 1 007 | 947 | 885 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 85 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 149 | 141 | 97 | 115 |
| Index | 100 | 94 | 65 | 77 |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 47 686 | 48 062 | 47 131 | 49 972 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 105 |

2007

2008

2009

VI

Munkavállalók száma

1 044

1 007

947

885

Index

100

97

91

85

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

149

141

97

115

Index

100

94

65

77

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

47 686

48 062

47 131

49 972

Index

100

101

99

105

| (111) | A figyelembe vett időszak során 15 %-kal csökkent a munkavállalók száma az uniós gazdasági ágazat tevékenységének a visszafogása miatt. |
| --- | --- |

(111)

A figyelembe vett időszak során 15 %-kal csökkent a munkavállalók száma az uniós gazdasági ágazat tevékenységének a visszafogása miatt.

| (112) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség a tárgyidőszak során enyhén, 5 %-kal emelkedett. Ez egy természetes növekedés és alacsonyabb, mint a figyelembe vett időszak inflációs rátája. Megjegyzendő továbbá, hogy a munkaerőköltség nem képezi jelentős részét a rozsdamentes rúdacél teljes gyártási költségének. |
| --- | --- |

(112)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség a tárgyidőszak során enyhén, 5 %-kal emelkedett. Ez egy természetes növekedés és alacsonyabb, mint a figyelembe vett időszak inflációs rátája. Megjegyzendő továbbá, hogy a munkaerőköltség nem képezi jelentős részét a rozsdamentes rúdacél teljes gyártási költségének.

d)   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU eladásainak nyereségessége (nettó eladások %-a) | 9,5 % | 3,5 % | –12,8 % | –7,9 % |
| Index | 100 | 37 | – 135 | –83 |
| Pénzforgalom (EUR) | 44 464 193 | 13 280 433 | –12 678 708 | –3 063 190 |
| Index | 100 | 30 | –29 | –7 |
| Befektetések (1 000 EUR) | 18 085 847 | 15 714 829 | 4 341 909 | 4 198 607 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 87 | 24 | 23 |
| Beruházások megtérülése | 101 % | 25 % | –50 % | –33 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 25 | –49 | –32 |

2007

2008

2009

VI

Az EU eladásainak nyereségessége (nettó eladások %-a)

9,5 %

3,5 %

–12,8 %

–7,9 %

Index

100

37

– 135

–83

Pénzforgalom (EUR)

44 464 193

13 280 433

–12 678 708

–3 063 190

Index

100

30

–29

–7

Befektetések (1 000 EUR)

18 085 847

15 714 829

4 341 909

4 198 607

Index (2007 = 100)

100

87

24

23

Beruházások megtérülése

101 %

25 %

–50 %

–33 %

Index (2007 = 100)

100

25

–49

–32

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen visszaesett, és a 2007. évi több mint 9 %-os nyereség helyett a vizsgálati időszakban majdnem 8 %-os veszteséggel kellett számolni. A nyereség legnagyobb, vagyis több mint 16 százalékpontos csökkenése 2008 és 2009 között következett be. |
| --- | --- |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen visszaesett, és a 2007. évi több mint 9 %-os nyereség helyett a vizsgálati időszakban majdnem 8 %-os veszteséggel kellett számolni. A nyereség legnagyobb, vagyis több mint 16 százalékpontos csökkenése 2008 és 2009 között következett be.

| (114) | A hasonló termék által generált nettó pénzforgalom 2007-től a vizsgálati időszakig 107 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(114)

A hasonló termék által generált nettó pénzforgalom 2007-től a vizsgálati időszakig 107 %-kal csökkent.

| (115) | A hasonló termék gyártásába való éves beruházás 77 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(115)

A hasonló termék gyártásába való éves beruházás 77 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (116) | A befektetések megtérülése (ROI), a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség, a nyereségesség kedvezőtlen alakulását követte, 134 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(116)

A befektetések megtérülése (ROI), a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség, a nyereségesség kedvezőtlen alakulását követte, 134 százalékponttal csökkent.

| (117) | Semmi nem utalt arra, hogy a gazdasági ágazat tőkebevonási képességge csökkent mértékű lett volna a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(117)

Semmi nem utalt arra, hogy a gazdasági ágazat tőkebevonási képességge csökkent mértékű lett volna a figyelembe vett időszakban.

5.5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (118) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató negatívan alakult. |
| --- | --- |

(118)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató negatívan alakult.

| (119) | Az uniós fogyasztás 36 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal esett vissza, a kapacitáskihasználtság pedig 42 %-kal csökkent. A mintában szereplő uniós gyártók eladási egységárai 44 %-kal csökkentek, a költségek szintje alá. Az uniós gyártók az indiai importok árának csökkenését követték, hogy az állandó költségek fedezése érdekében fenntarthassanak egy bizonyos értékesítési és termelési mennyiséget. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós fogyasztás 36 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 36 %-kal esett vissza, a kapacitáskihasználtság pedig 42 %-kal csökkent. A mintában szereplő uniós gyártók eladási egységárai 44 %-kal csökkentek, a költségek szintje alá. Az uniós gyártók az indiai importok árának csökkenését követték, hogy az állandó költségek fedezése érdekében fenntarthassanak egy bizonyos értékesítési és termelési mennyiséget.

| (120) | A nyereségesség a 2007. évi 9,5 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 8 %-os veszteségre változott. A befektetések, pénzforgalom és a befektetések megtérülése szintén követték a negatív tendenciát, a figyelembe vett időszakban 77, 107, illetve 246 százalékkal csökkentek. |
| --- | --- |

(120)

A nyereségesség a 2007. évi 9,5 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 8 %-os veszteségre változott. A befektetések, pénzforgalom és a befektetések megtérülése szintén követték a negatív tendenciát, a figyelembe vett időszakban 77, 107, illetve 246 százalékkal csökkentek.

| (121) | Csak egyetlen mutató, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése maradt stabil, 81 %-os szintű. |
| --- | --- |

(121)

Csak egyetlen mutató, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése maradt stabil, 81 %-os szintű.

| (122) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(122)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

6.1.   Bevezetés

| (123) | A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével és 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. Olyan ismert, a támogatott importon kívüli tényezőket is vizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével és 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. Olyan ismert, a támogatott importon kívüli tényezőket is vizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.

6.2.   A támogatott import hatása

| (124) | Az importárak megfigyelt időszakban történt 44 %-os csökkenése, valamint a vizsgált időszakban észlelt nagymértékű – 16,7 % és 18,2 % közötti – áralákínálás egybeesett az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásával. |
| --- | --- |

(124)

Az importárak megfigyelt időszakban történt 44 %-os csökkenése, valamint a vizsgált időszakban észlelt nagymértékű – 16,7 % és 18,2 % közötti – áralákínálás egybeesett az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásával.

| (125) | Tekintettel az együttműködő exportőrök támogatásának szintjére, a támogatott importok alacsony árszintjére, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, a támogatott importoknak az uniós piacon való jelenléte jelentős szerepet játszott az uniós piac eladási áraira jellemző negatív tendencia további súlyosbításában. Az uniós ágazat által elszenvedett jelentős kár legnyilvánvalóbban az eladási árak alacsony szintjében és a gazdasági ágazat által elszenvedett drámai pénzügyi veszteségekben mutatkozik meg. |
| --- | --- |

(125)

Tekintettel az együttműködő exportőrök támogatásának szintjére, a támogatott importok alacsony árszintjére, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, a támogatott importoknak az uniós piacon való jelenléte jelentős szerepet játszott az uniós piac eladási áraira jellemző negatív tendencia további súlyosbításában. Az uniós ágazat által elszenvedett jelentős kár legnyilvánvalóbban az eladási árak alacsony szintjében és a gazdasági ágazat által elszenvedett drámai pénzügyi veszteségekben mutatkozik meg.

| (126) | Az Indiából származó importok átlagos árai jelentős mértékben csökkentek, arra kényszerítve az uniós gazdasági ágazatot, hogy csökkentse az árait annak érdekében, hogy – bár veszteséget termelő árakon, de – fenntartson egy bizonyos forgalmat, hogy legalább az állandó költségeit fedezni tudja. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete 2008-tól jelentősen megromlott. |
| --- | --- |

(126)

Az Indiából származó importok átlagos árai jelentős mértékben csökkentek, arra kényszerítve az uniós gazdasági ágazatot, hogy csökkentse az árait annak érdekében, hogy – bár veszteséget termelő árakon, de – fenntartson egy bizonyos forgalmat, hogy legalább az állandó költségeit fedezni tudja. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete 2008-tól jelentősen megromlott.

| (127) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az Indiából származó támogatott behozatalnak – amely a vizsgálati időszakban jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak – meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, amely az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában tükröződik. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az Indiából származó támogatott behozatalnak – amely a vizsgálati időszakban jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak – meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, amely az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában tükröződik.

6.3.   Más tényezők hatása

| (128) | Az okozati összefüggéssel kapcsolatban megvizsgált egyéb tényezők a gazdasági válság, az uniós fogyasztás alakulása, az előállítási költség, az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, valamint az uniós ágazat mintában szereplő képviselőinek exportteljesítménye voltak. |
| --- | --- |

(128)

Az okozati összefüggéssel kapcsolatban megvizsgált egyéb tényezők a gazdasági válság, az uniós fogyasztás alakulása, az előállítási költség, az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, valamint az uniós ágazat mintában szereplő képviselőinek exportteljesítménye voltak.

6.3.1.   A gazdasági válság, az uniós fogyasztás alakulása és az előállítási költség

| (129) | A gazdasági visszaesés hozzájárult a fogyasztás csökkenéséhez és az árleszorításhoz. A rozsdamentes rúdacél egyes típusai iránti alacsony kereslet az uniós ágazat általi gyártás csökkenését eredményezte, és hozzájárult az eladási árak leszorításának egy részéhez. |
| --- | --- |

(129)

A gazdasági visszaesés hozzájárult a fogyasztás csökkenéséhez és az árleszorításhoz. A rozsdamentes rúdacél egyes típusai iránti alacsony kereslet az uniós ágazat általi gyártás csökkenését eredményezte, és hozzájárult az eladási árak leszorításának egy részéhez.

| (130) | Rendes gazdasági körülmények között és a támogatott importok erőteljes árleszorító hatásának hiányában az uniós ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó költségek azt követő emelkedésével, amely a 2007 és a vizsgálati időszak között tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság eredményeképp lépett fel. A támogatott importok azonban felerősítették a gazdasági visszaesés hatását, és 2009 és a vizsgálati időszak között lehetetlenné tették a költséggel megegyező vagy afeletti áron történő értékesítést. |
| --- | --- |

(130)

Rendes gazdasági körülmények között és a támogatott importok erőteljes árleszorító hatásának hiányában az uniós ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó költségek azt követő emelkedésével, amely a 2007 és a vizsgálati időszak között tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság eredményeképp lépett fel. A támogatott importok azonban felerősítették a gazdasági visszaesés hatását, és 2009 és a vizsgálati időszak között lehetetlenné tették a költséggel megegyező vagy afeletti áron történő értékesítést.

| (131) | A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az ágazatban tapasztalt gazdasági válsághoz kapcsolódó uniós keresletcsökkenés hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez nem szünteti meg az indiai alacsony árú, támogatott import vonatkozásában megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(131)

A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az ágazatban tapasztalt gazdasági válsághoz kapcsolódó uniós keresletcsökkenés hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez nem szünteti meg az indiai alacsony árú, támogatott import vonatkozásában megállapított okozati összefüggést.

6.3.2.   Más harmadik országokból származó behozatal

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb harmadik országokból származó behozatalok tonnában | 27 089 | 23 242 | 12 837 | 14 036 |
| Index | 100 | 86 | 47 | 52 |
| Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok piaci részesedése | 8,60 % | 8,14 % | 6,89 % | 6,95 % |
| Index | 100 | 95 | 80 | 81 |
| A behozatali átlagár | 4 820 | 4 487 | 3 756 | 3 501 |
| Index | 100 | 93 | 78 | 73 |

2007

2008

2009

VI

Egyéb harmadik országokból származó behozatalok tonnában

27 089

23 242

12 837

14 036

Index

100

86

47

52

Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok piaci részesedése

8,60 %

8,14 %

6,89 %

6,95 %

Index

100

95

80

81

A behozatali átlagár

4 820

4 487

3 756

3 501

Index

100

93

78

73

| (132) | Az Eurostat adatai alapján a rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az e vizsgálat által nem érintett harmadik országokból származó, az Unióba irányuló behozatalainak a mennyisége a figyelembe vett időszakban 48 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országok megfelelő piaci részesedése 19 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(132)

Az Eurostat adatai alapján a rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az e vizsgálat által nem érintett harmadik országokból származó, az Unióba irányuló behozatalainak a mennyisége a figyelembe vett időszakban 48 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országok megfelelő piaci részesedése 19 %-kal csökkent.

| (133) | E behozatalok átlagos ára meghaladta az indiai exportáló gyártók árait és az uniós gazdasági ágazat árait is. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(133)

E behozatalok átlagos ára meghaladta az indiai exportáló gyártók árait és az uniós gazdasági ágazat árait is. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

6.3.3.   Az uniós gazdasági ágazat mintában szereplő szereplőinek exportteljesítménye

| | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportértékesítés tonnában | 10 850 | 9 158 | 5 440 | 6 299 |
| Index | 100 | 84 | 50 | 58 |
| Értékesítési egységár EUR-ban | 4 452 | 3 728 | 2 495 | 2 388 |
| Index | 100 | 84 | 56 | 54 |

2007

2008

2009

VI

Exportértékesítés tonnában

10 850

9 158

5 440

6 299

Index

100

84

50

58

Értékesítési egységár EUR-ban

4 452

3 728

2 495

2 388

Index

100

84

56

54

| (134) | A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 42 %-kal, az értékesítési egységár pedig 46 %-kal csökkent. Bár ezek az exportok a vizsgálati időszak során történt értékesítéseiknek csak 6 %-át tették ki, nem zárható ki, hogy ez a teljesítmény negatív hatást gyakorolt az uniós ágazatra. A Bizottság azonban úgy véli, hogy – tekintettel az exportok kis mennyiségére – a hatás nem elegendő ahhoz, hogy megszüntesse a támogatott behozatalok és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(134)

A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 42 %-kal, az értékesítési egységár pedig 46 %-kal csökkent. Bár ezek az exportok a vizsgálati időszak során történt értékesítéseiknek csak 6 %-át tették ki, nem zárható ki, hogy ez a teljesítmény negatív hatást gyakorolt az uniós ágazatra. A Bizottság azonban úgy véli, hogy – tekintettel az exportok kis mennyiségére – a hatás nem elegendő ahhoz, hogy megszüntesse a támogatott behozatalok és a megállapított kár közötti okozati összefüggést.

6.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (135) | A vizsgálat azt mutatta, hogy az egyéb ismert tényezők, úgymint az egyéb harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportjai és a fogyasztás csökkenése nem voltak meghatározó okai az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálat azt mutatta, hogy az egyéb ismert tényezők, úgymint az egyéb harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportjai és a fogyasztás csökkenése nem voltak meghatározó okai az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak.

| (136) | Az időbeli egybeesés egyrészről az Indiából származó támogatott importok és a megállapított áralákínálás, másrészről az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között arra enged következtetni, hogy a támogatott importok okozták az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének értelmében vett lényeges kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(136)

Az időbeli egybeesés egyrészről az Indiából származó támogatott importok és a megállapított áralákínálás, másrészről az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között arra enged következtetni, hogy a támogatott importok okozták az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének értelmében vett lényeges kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

7.   UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Általános szempontok

| (137) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Valamennyi, ebben az eljárásban érintett fél tekintetében megvizsgálták a lehetséges intézkedések hatását, illetve annak a következményeit, ha nem tesznek intézkedéseket. |
| --- | --- |

(137)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Valamennyi, ebben az eljárásban érintett fél tekintetében megvizsgálták a lehetséges intézkedések hatását, illetve annak a következményeit, ha nem tesznek intézkedéseket.

7.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (138) | Az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett az érintett termék Indiából származó, kárt okozó támogatott behozatalaitól. A Bizottság emlékeztet arra is, hogy az uniós gazdasági ágazat legtöbb gazdasági mutatója a figyelembe vett időszakban negatív tendenciát mutatott. Figyelembe véve a kár jellegét (azaz a jelentős veszteségeket), intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további és jelentős romlása. |
| --- | --- |

(138)

Az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett az érintett termék Indiából származó, kárt okozó támogatott behozatalaitól. A Bizottság emlékeztet arra is, hogy az uniós gazdasági ágazat legtöbb gazdasági mutatója a figyelembe vett időszakban negatív tendenciát mutatott. Figyelembe véve a kár jellegét (azaz a jelentős veszteségeket), intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további és jelentős romlása.

| (139) | Az intézkedések meghozatalától a Bizottság azt várja, hogy megakadályozzák a további torzulásokat, és helyreállítják a tisztességes piac versenyt. |
| --- | --- |

(139)

Az intézkedések meghozatalától a Bizottság azt várja, hogy megakadályozzák a további torzulásokat, és helyreállítják a tisztességes piac versenyt.

| (140) | Az intézkedések meghozatalának elmulasztása esetén az árak továbbra is alacsonyabbak maradnának a költségeknél, és az uniós gyártók nyeresége tovább csökkenne. Ez közép- és hosszú távon nem lenne fenntartható. Tekintettel az elszenvedett veszteségekre és a gyártásban végrehajtott beruházások magas szintjére, várható, hogy néhány uniós gyártó nem lenne képes elérni beruházása megtérülését az intézkedések elmaradása esetén. |
| --- | --- |

(140)

Az intézkedések meghozatalának elmulasztása esetén az árak továbbra is alacsonyabbak maradnának a költségeknél, és az uniós gyártók nyeresége tovább csökkenne. Ez közép- és hosszú távon nem lenne fenntartható. Tekintettel az elszenvedett veszteségekre és a gyártásban végrehajtott beruházások magas szintjére, várható, hogy néhány uniós gyártó nem lenne képes elérni beruházása megtérülését az intézkedések elmaradása esetén.

| (141) | Emellett mivel az uniós gazdasági ágazat az Unió egészében elszórt közép- és nagyméretű vállalkozásokból áll, a kiegyenlítő intézkedések elrendelése hozzájárul a foglalkoztatottság fenntartásához ezeken a területeken. |
| --- | --- |

(141)

Emellett mivel az uniós gazdasági ágazat az Unió egészében elszórt közép- és nagyméretű vállalkozásokból áll, a kiegyenlítő intézkedések elrendelése hozzájárul a foglalkoztatottság fenntartásához ezeken a területeken.

| (142) | Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy a kiegyenlítő vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(142)

Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy a kiegyenlítő vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

7.3.   Az importőrök érdeke

| (143) | A Bizottság által ismert valamennyi importőrt felkérték, hogy jelentkezzen és nyújtson általános tájékoztatást az érintett termékhez kapcsolódó tevékenységeiről. A mintavételi eljárásban négy importőrtől érkezett válasz. Mind a négynek kérdőíveket küldtek, de csak egyetlen importőr válaszolt. A vizsgálat egy későbbi szakaszára az importőr Németországban található telephelyén ellenőrző látogatást terveznek. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság által ismert valamennyi importőrt felkérték, hogy jelentkezzen és nyújtson általános tájékoztatást az érintett termékhez kapcsolódó tevékenységeiről. A mintavételi eljárásban négy importőrtől érkezett válasz. Mind a négynek kérdőíveket küldtek, de csak egyetlen importőr válaszolt. A vizsgálat egy későbbi szakaszára az importőr Németországban található telephelyén ellenőrző látogatást terveznek.

| (144) | Kiegyenlítő vámok bevezetése esetén nem zárható ki, hogy az érintett országból származó import szintje csökkenhet, ezáltal befolyásolva az importőrök gazdasági helyzetét. Az érintett termék tekintetében azonban az importár emelkedésének importőrre gyakorolt hatásának csak a versenyt kell helyreállítania az uniós piacon, és nem akadályozhatja meg az importőröket az érintett termék értékesítésében. Emellett az érintett termék költségének alacsony aránya a végső felhasználók összes költségén belül valószínűleg megkönnyíti az importőrök számára, hogy egy esetleges áremelkedést áthárítsanak vevőikre. Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a kiegyenlítő vámok bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök helyzetére. |
| --- | --- |

(144)

Kiegyenlítő vámok bevezetése esetén nem zárható ki, hogy az érintett országból származó import szintje csökkenhet, ezáltal befolyásolva az importőrök gazdasági helyzetét. Az érintett termék tekintetében azonban az importár emelkedésének importőrre gyakorolt hatásának csak a versenyt kell helyreállítania az uniós piacon, és nem akadályozhatja meg az importőröket az érintett termék értékesítésében. Emellett az érintett termék költségének alacsony aránya a végső felhasználók összes költségén belül valószínűleg megkönnyíti az importőrök számára, hogy egy esetleges áremelkedést áthárítsanak vevőikre. Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a kiegyenlítő vámok bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök helyzetére.

7.4.   A felhasználók érdeke

| (145) | A Bizottság a panaszban felhasználóként megnevezett összes félnek kérdőívet küldött. A huszonkét vállalat egyike sem válaszolt. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság a panaszban felhasználóként megnevezett összes félnek kérdőívet küldött. A huszonkét vállalat egyike sem válaszolt.

| (146) | Emlékeztetőül: az érintett termék alkalmazási köre nagyon változatos, ideértve a gépjárműipart, a háztartási készülékek gyártóit, az orvosi és laboratóriumi eszközöket stb. Ebben az eljárásban azonban a felhasználók köztes vállalatok, amelyek a fent említett alkalmazásokhoz az elemeket előállítják és szállítják. Ennek fényében arra lehet számítani, hogy e felhasználóknak lehetőségük lenne a kiegyenlítő vámok kivetéséből eredő áremelkedést teljes egészében vagy majdnem teljes egészében áthárítani a végső felhasználóra, figyelembe véve, hogy az ilyen intézkedések utóbbira gyakorolt hatása elhanyagolható lenne. |
| --- | --- |

(146)

Emlékeztetőül: az érintett termék alkalmazási köre nagyon változatos, ideértve a gépjárműipart, a háztartási készülékek gyártóit, az orvosi és laboratóriumi eszközöket stb. Ebben az eljárásban azonban a felhasználók köztes vállalatok, amelyek a fent említett alkalmazásokhoz az elemeket előállítják és szállítják. Ennek fényében arra lehet számítani, hogy e felhasználóknak lehetőségük lenne a kiegyenlítő vámok kivetéséből eredő áremelkedést teljes egészében vagy majdnem teljes egészében áthárítani a végső felhasználóra, figyelembe véve, hogy az ilyen intézkedések utóbbira gyakorolt hatása elhanyagolható lenne.

| (147) | Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a kiegyenlítő vámok kivetéséből eredő, a felhasználó költségére gyakorolt hatás nem lenne jelentős. |
| --- | --- |

(147)

Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a kiegyenlítő vámok kivetéséből eredő, a felhasználó költségére gyakorolt hatás nem lenne jelentős.

7.5.   Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás

| (148) | A fenti megállapításokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a rozsdamentes rúdacél egyes típusainak Indiából származó behozatalára vonatkozó kiegyenlítő vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(148)

A fenti megállapításokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a rozsdamentes rúdacél egyes típusainak Indiából származó behozatalára vonatkozó kiegyenlítő vámok kivetése ellen szólna.

8.   JAVASLAT IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK BEVEZETÉSÉRE

8.1.   Kárenyhítési szint

| (149) | Figyelembe véve a támogatás, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont következtetéseket, a támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(149)

Figyelembe véve a támogatás, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont következtetéseket, a támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni.

| (150) | Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított támogatási különbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított támogatási különbözet túllépése nélküli felszámolásához szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(150)

Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított támogatási különbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított támogatási különbözet túllépése nélküli felszámolásához szükséges vám összegét.

| (151) | A kárt okozó támogatás hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül a szektorban működő ilyen típusú gazdasági ágazat ésszerűen elérhetne az Unióban a hasonló termék eladásán. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatott behozatal hiányában elérhető nyereségnek a mintában szereplő uniós gyártók 2007. évi, adózás előtti átlagos haszonkulcsán kell alapulnia. Az volt a vizsgálati időszak előtti utolsó év, amikor az uniós gazdasági ágazat normális haszonkulcsot tudott elérni. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 9,5 %-ának megfelelő haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak lehet tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó támogatás hiányában számíthatott volna. |
| --- | --- |

(151)

A kárt okozó támogatás hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül a szektorban működő ilyen típusú gazdasági ágazat ésszerűen elérhetne az Unióban a hasonló termék eladásán. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatott behozatal hiányában elérhető nyereségnek a mintában szereplő uniós gyártók 2007. évi, adózás előtti átlagos haszonkulcsán kell alapulnia. Az volt a vizsgálati időszak előtti utolsó év, amikor az uniós gazdasági ágazat normális haszonkulcsot tudott elérni. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 9,5 %-ának megfelelő haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak lehet tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó támogatás hiányában számíthatott volna.

| (152) | Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 9,5 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. |
| --- | --- |

(152)

Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 9,5 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.

| (153) | A szükséges áremelést ezután az együttműködő indiai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importárának (lásd a (101) preambulumbekezdést) és a közösségi gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek nem káros árának összehasonlítása alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözet ezután az átlagos összes CIF importérték százalékában került kifejezésre. |
| --- | --- |

(153)

A szükséges áremelést ezután az együttműködő indiai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importárának (lásd a (101) preambulumbekezdést) és a közösségi gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek nem káros árának összehasonlítása alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözet ezután az átlagos összes CIF importérték százalékában került kifejezésre.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

| (154) | Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Indiából származó behozatalra vonatkozóan ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni a támogatási- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbikon, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(154)

Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Indiából származó behozatalra vonatkozóan ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni a támogatási- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbikon, az alacsonyabb vám szabályával összhangban.

| (155) | A fentiek alapján a kiegyenlítő vámtételt a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a támogatási különbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt kiegyenlítő vámtételek a következőképpen alakulnak:








  Vállalat | Támogatási különbözet | Károkozási különbözet | Az ideiglenes kiegyenlítő vám mértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Venus csoport | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Minden más vállalat | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |

(155)

A fentiek alapján a kiegyenlítő vámtételt a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a támogatási különbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt kiegyenlítő vámtételek a következőképpen alakulnak:

Vállalat

Támogatási különbözet

Károkozási különbözet

Az ideiglenes kiegyenlítő vám mértéke

Chandan Steel Ltd

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Venus csoport

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

51,5 %

4,3 %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Minden más vállalat

4,3 %

51,5 %

4,3 %

| (156) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek a vámok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az Indiából származó olyan behozatalokra alkalmazandók, amelyeket a vállalatok – és ezáltal az említett konkrét jogi személyek – hajtottak végre. Azok az importált termékek, amelyeket e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a kifejezetten megemlítettek kapcsolt egységeit is, nem részesülnek ebben a vámtételben, ezekre a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(156)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek a vámok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az Indiából származó olyan behozatalokra alkalmazandók, amelyeket a vállalatok – és ezáltal az említett konkrét jogi személyek – hajtottak végre. Azok az importált termékek, amelyeket e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a kifejezetten megemlítettek kapcsolt egységeit is, nem részesülnek ebben a vámtételben, ezekre a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételek vonatkoznak.

| (157) | Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett jogi személy nevének megváltozását, illetve új termelő- vagy értékesítőegységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (6), a kérelem pedig tartalmazza az összes szükséges információt, különösen a vállalat termelési, belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek az említett névváltozás vagy az új termelő- vagy értékesítő egységek létrehozása miatt bekövetkezett módosításával kapcsolatos adatokat. A rendeletet adott esetben az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(157)

Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett jogi személy nevének megváltozását, illetve új termelő- vagy értékesítőegységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (6), a kérelem pedig tartalmazza az összes szükséges információt, különösen a vállalat termelési, belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek az említett névváltozás vagy az új termelő- vagy értékesítő egységek létrehozása miatt bekövetkezett módosításával kapcsolatos adatokat. A rendeletet adott esetben az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával ennek megfelelően módosítani kell.

9.   KÖZZÉTÉTEL

| (158) | A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fontos kijelenteni, hogy e rendelet alkalmazásában a kiegyenlítő vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni, |
| --- | --- |

(158)

A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fontos kijelenteni, hogy e rendelet alkalmazásában a kiegyenlítő vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozó, Indiából származó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél behozatalára, kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt, ideiglenes kiegyenlítő vám kerül kivetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termék vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vámtételek:

| Vállalat | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,4 | AXXX |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 4,3 | AXXX |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 4,0 | AXXX |
| Minden más vállalat | 4,3 | AXXX |

Vállalat

Vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,4

AXXX

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

4,3

AXXX

A mellékletben felsorolt vállalatok

4,0

AXXX

Minden más vállalat

4,3

AXXX

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 597/2009/EK tanácsi rendelet 30. cikkének sérelme nélkül e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, melyek alapján e rendelet elfogadásra került, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.

(2)   Az 597/2009/EK tanácsi rendelet 31. cikkének (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet hatálybalépésének napjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét négy hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL C 87., 2010.4.1., 17. o.

2

(3)  HL C 87. A, 2010.4.1., 1. o.

3

(4)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.

4

(5)  A csoport súlyozott átlaga.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő indiai együttműködő exportáló gyártók

Kiegészítő TARIC-kód AXXX

| A vállalat neve | Város |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | Újdelhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi-Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi-Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi-Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

A vállalat neve

Város

Ambica Steel Ltd

Újdelhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi-Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi-Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi-Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/76

---

A BIZOTTSÁG 1262/2010/EU RENDELETE

(2010. december 22.)

a 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendeletnek a kukorica Spanyolországba és Portugáliába, valamint a cirok Spanyolországba történő behozatalára vonatkozó behozatali vám csökkentésére irányuló, a 2010-es kontingensévhez kapcsolódó pályázati eljárások záró időpontja, továbbá e rendeletek hatályvesztésének időpontja tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 462/2010/EU (2), a 463/2010/EU (3) és a 464/2010/EU (4) bizottsági rendelet pályázati eljárást indított a kukorica Spanyolországba, a kukorica Portugáliába, illetőleg a cirok Spanyolországba történő behozatalára vonatkozó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkében említett vám csökkentésére. |
| --- | --- |

(1)

A 462/2010/EU (2), a 463/2010/EU (3) és a 464/2010/EU (4) bizottsági rendelet pályázati eljárást indított a kukorica Spanyolországba, a kukorica Portugáliába, illetőleg a cirok Spanyolországba történő behozatalára vonatkozó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkében említett vám csökkentésére.

| (2) | A pályázati eljárások megindításának időpontjától 2010. október 28-ig eltelt időszakban a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható, a Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (5) 2. cikkének (1) bekezdésében említett gabonahelyettesítő termékek mennyiségével csökkentett, Spanyolországba behozott kukoricamennyiség a kontingensnek csak 37 %-át teszi ki. A Portugáliába behozott és a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható kukorica mennyisége a kontingens 72 %-át teszi ki. A Spanyolországba behozott és a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható cirok mennyisége a kontingensnek csak 15 %-át teszi ki. Tekintetbe véve a spanyolországi és a portugáliai piaci helyzetet, a pályázati eljárások 2010. december 16-án történő lezárásáig valószínűleg nem hozható be az említett kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiséget kimerítő mennyiség. |
| --- | --- |

(2)

A pályázati eljárások megindításának időpontjától 2010. október 28-ig eltelt időszakban a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható, a Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (5) 2. cikkének (1) bekezdésében említett gabonahelyettesítő termékek mennyiségével csökkentett, Spanyolországba behozott kukoricamennyiség a kontingensnek csak 37 %-át teszi ki. A Portugáliába behozott és a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható kukorica mennyisége a kontingens 72 %-át teszi ki. A Spanyolországba behozott és a csökkentett behozatali vám alá tartozó kontingens keretében elszámolható cirok mennyisége a kontingensnek csak 15 %-át teszi ki. Tekintetbe véve a spanyolországi és a portugáliai piaci helyzetet, a pályázati eljárások 2010. december 16-án történő lezárásáig valószínűleg nem hozható be az említett kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiséget kimerítő mennyiség.

| (3) | Következésképpen a kukorica és a cirok Spanyolországba, illetőleg a kukorica Portugáliába történő behozatalára vonatkozó behozatali vám csökkentésére irányuló pályázati eljárásokat helyénvaló a 2010. évi kontingensek teljes felhasználásáig, de legkésőbb 2011. május végéig meghosszabbítani, összhangban az 1296/2008/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével. Ezért a 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendelet hatályvesztésének időpontját módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen a kukorica és a cirok Spanyolországba, illetőleg a kukorica Portugáliába történő behozatalára vonatkozó behozatali vám csökkentésére irányuló pályázati eljárásokat helyénvaló a 2010. évi kontingensek teljes felhasználásáig, de legkésőbb 2011. május végéig meghosszabbítani, összhangban az 1296/2008/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével. Ezért a 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendelet hatályvesztésének időpontját módosítani kell.

| (4) | A 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 462/2010/EU, a 463/2010/EU és a 464/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(5)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 462/2010/EU rendelet módosítása

A 462/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”;

| b) | az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

A 463/2010/EU rendelet módosítása

A 463/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”;

| b) | az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.”

3. cikk

A 464/2010/EU rendelet módosítása

A 464/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A pályázati eljárás a kontingens kimerítéséig, de legkésőbb 2011. május 31-ig tart. A pályázati eljárás időtartama alatt részleges pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében az ajánlattételi határidőt a pályázati felhívás hirdetménye rögzíti.”;

| b) | az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A rendelet 2011. május 31-én hatályát veszti.”

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 22-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 129., 2010.5.28., 58. o.

2

(3)  HL L 129., 2010.5.28., 60. o.

3

(4)  HL L 129., 2010.5.28., 62. o.

4

(5)  HL L 340., 2008.12.19., 57. o.

5

---

HATÁROZATOK

| 29.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/78

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. december 22.)

a 2010-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló EKB/2009/25 határozat módosításáról

(EKB/2010/32)

(2010/813/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyeknek pénzneme az euro (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok). |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyeknek pénzneme az euro (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok).

| (2) | Az euroérmék iránti szükséglet becslése alapján, amelyet a részt vevő tagállamok nyújtottak be az EKB részére 2010-re vonatkozóan, az EKB jóváhagyta a 2010-ben forgalomba hozatalra szánt euroérmék és nem forgalomba hozatalra szánt euro-emlékérmék teljes mennyiségét a 2010-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló, 2009. december 10-i EKB/2009/25 határozatban (1). |
| --- | --- |

(2)

Az euroérmék iránti szükséglet becslése alapján, amelyet a részt vevő tagállamok nyújtottak be az EKB részére 2010-re vonatkozóan, az EKB jóváhagyta a 2010-ben forgalomba hozatalra szánt euroérmék és nem forgalomba hozatalra szánt euro-emlékérmék teljes mennyiségét a 2010-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló, 2009. december 10-i EKB/2009/25 határozatban (1).

| (3) | 2010. november 26-án a belga pénzügyminisztérium annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az érmék iránt váratlanul megnőtt keresletet, kérelmezte a Belgium által 2010-ben kibocsátható euroérmék mennyiségének 20 millió euróval való növelését, és az EKB helyet adott ennek a kérelemnek. Ennek eredményeképpen az EKB/2009/25 határozat 1. cikkének táblázata helyébe új táblázatnak kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

2010. november 26-án a belga pénzügyminisztérium annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az érmék iránt váratlanul megnőtt keresletet, kérelmezte a Belgium által 2010-ben kibocsátható euroérmék mennyiségének 20 millió euróval való növelését, és az EKB helyet adott ennek a kérelemnek. Ennek eredményeképpen az EKB/2009/25 határozat 1. cikkének táblázata helyébe új táblázatnak kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EKB/2009/25 határozat 1. cikke táblázatának helyébe az alábbi táblázat lép:

| (millió EUR) |
| --- |
| | Forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2010-ben |
| Belgium | 125,2 |
| Németország | 668,0 |
| Írország | 43,0 |
| Görögország | 55,0 |
| Spanyolország | 210,0 |
| Franciaország | 290,0 |
| Olaszország | 283,0 |
| Ciprus | 18,1 |
| Luxemburg | 40,0 |
| Málta | 10,5 |
| Hollandia | 54,0 |
| Ausztria | 306,0 |
| Portugália | 50,0 |
| Szlovénia | 30,0 |
| Szlovákia | 62,0 |
| Finnország | 60,0” |

(millió EUR)

Forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2010-ben

Belgium

125,2

Németország

668,0

Írország

43,0

Görögország

55,0

Spanyolország

210,0

Franciaország

290,0

Olaszország

283,0

Ciprus

18,1

Luxemburg

40,0

Málta

10,5

Hollandia

54,0

Ausztria

306,0

Portugália

50,0

Szlovénia

30,0

Szlovákia

62,0

Finnország

60,0”

2. cikk

E határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 22-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 7., 2010.1.12., 21. o.

1

---