# Den Europæiske Unions L 15/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.015.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 15 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang20. januar 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.015.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 15

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang20. januar 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 38/2011 af 18. januar 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 39/2011 af 19. januar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 40/2011 af 19. januar 2011 om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af januar 2011 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009 | 7 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 41/2011 af 19. januar 2011 om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af januar 2011 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød | 8 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 42/2011 af 19. januar 2011 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter | 10 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/30/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om ligeværdigheden af visse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og -revisionsfirmaers revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union
  (meddelt under nummer K(2011) 117)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand | 17 |
| | | 2011/32/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand | 22 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 38/2011 af 18. januar 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien

1

Kommissionens forordning (EU) nr. 39/2011 af 19. januar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

5

Kommissionens forordning (EU) nr. 40/2011 af 19. januar 2011 om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af januar 2011 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009

7

Kommissionens forordning (EU) nr. 41/2011 af 19. januar 2011 om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af januar 2011 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød

8

Kommissionens forordning (EU) nr. 42/2011 af 19. januar 2011 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

10

AFGØRELSER

2011/30/EU

*

Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om ligeværdigheden af visse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og -revisionsfirmaers revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union
  (meddelt under nummer K(2011) 117)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 117)

1

12

2011/31/EU

*

Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand

17

2011/32/EU

*

Kommissionens afgørelse af 19. januar 2011 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand

22

| | | IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 190/09/KOL af 22. april 2009 om 69. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, hvorved der indføres et revideret kapitel om midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise | 26 |

IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 190/09/KOL af 22. april 2009 om 69. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, hvorved der indføres et revideret kapitel om midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 38/2011

af 18. januar 2011

om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Tidligere undersøgelser og gældende antidumpingforanstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder.

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (3) ændrede Rådet i marts 2006 de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Den indførte antidumpingtold var på mellem 0 % og 18 % under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold (Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (4)). |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (3) ændrede Rådet i marts 2006 de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Den indførte antidumpingtold var på mellem 0 % og 18 % under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold (Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (4)).

| (3) | Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (5) i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (»Garware«), den endelige antidumpingtold, der blev pålagt denne virksomhed ved forordning (EF) nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (5) i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (»Garware«), den endelige antidumpingtold, der blev pålagt denne virksomhed ved forordning (EF) nr. 1676/2001.

| (4) | Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (6) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår en indisk eksportør. I den ændrede forordning blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen som fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (6) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår en indisk eksportør. I den ændrede forordning blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen som fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder.

| (5) | Ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (7) indførte Rådet i november 2007 efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår en indisk eksporterende producent, bragt til ophør i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(5)

Ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (7) indførte Rådet i november 2007 efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår en indisk eksporterende producent, bragt til ophør i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

| (6) | Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (8) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 1292/2007, og den endelige udligningstold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (8) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 1292/2007, og den endelige udligningstold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006.

| (7) | Udvidelsen af foranstaltningerne til Brasilien og Israel blev desuden opretholdt ved forordning (EF) nr. 1292/2007, dog blev enkelte virksomheder undtaget. Den seneste ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 i den henseende blev foretaget ved Rådets forordning (EU) nr. 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Udvidelsen af foranstaltningerne til Brasilien og Israel blev desuden opretholdt ved forordning (EF) nr. 1292/2007, dog blev enkelte virksomheder undtaget. Den seneste ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 i den henseende blev foretaget ved Rådets forordning (EU) nr. 806/2010 (9).

| (8) | Ansøgeren i denne fornyede undersøgelse — Garware Polyester Limited — er for øjeblikket pålagt en endelig antidumpingtold på 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Ansøgeren i denne fornyede undersøgelse — Garware Polyester Limited — er for øjeblikket pålagt en endelig antidumpingtold på 14,7 %.

2.   Gældende udligningsforanstaltninger

| (9) | Det skal bemærkes, at Garware Polyester Limited også er pålagt en udligningstold på 5,4 % på grundlag af forordning (EF) nr. 15/2009. |
| --- | --- |

(9)

Det skal bemærkes, at Garware Polyester Limited også er pålagt en udligningstold på 5,4 % på grundlag af forordning (EF) nr. 15/2009.

3.   Anmodning om en delvis interimsundersøgelse

| (10) | I august 2009 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen, som var begrænset til dumpingaspektet, blev indgivet af Garware Polyester Limited, som er en eksporterende producent fra Indien (»Garware« eller »ansøgeren«). Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke dumpingen. |
| --- | --- |

(10)

I august 2009 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen, som var begrænset til dumpingaspektet, blev indgivet af Garware Polyester Limited, som er en eksporterende producent fra Indien (»Garware« eller »ansøgeren«). Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke dumpingen.

4.   Indledning af undersøgelsen

| (11) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 1. december 2009 en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (10) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 1. december 2009 en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (10) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.

| (12) | I den delvise interimsundersøgelse ville også indgå en vurdering af behovet for, afhængigt af konklusionerne af undersøgelsen, at ændre den toldsats, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter i det pågældende land, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1292/2007, dvs. den antidumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien. |
| --- | --- |

(12)

I den delvise interimsundersøgelse ville også indgå en vurdering af behovet for, afhængigt af konklusionerne af undersøgelsen, at ændre den toldsats, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter i det pågældende land, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1292/2007, dvs. den antidumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien.

5.   Undersøgelsen

| (13) | Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

| (14) | Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.

| (15) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog besvarelsen inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(15)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog besvarelsen inden for den fastsatte frist.

| (16) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (17) | Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme vare som i forordning (EF) nr. 1292/2007, der førte til indførelsen af de gældende, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme vare som i forordning (EF) nr. 1292/2007, der førte til indførelsen af de gældende, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.

2.   Samme vare

| (18) | Som i de foregående undersøgelser har også denne undersøgelse vist, at PET-folie produceret i Indien og eksporteret til Unionen og PET-folie produceret og solgt på hjemme markedet i Indien har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som PET-folie produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen i Unionen. |
| --- | --- |

(18)

Som i de foregående undersøgelser har også denne undersøgelse vist, at PET-folie produceret i Indien og eksporteret til Unionen og PET-folie produceret og solgt på hjemme markedet i Indien har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som PET-folie produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen i Unionen.

| (19) | Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(19)

Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   DUMPING

a)   Normal værdi

| (20) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(20)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.

| (21) | Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen.

| (22) | Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for ansøgeren var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for ansøgeren var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (23) | Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP. |
| --- | --- |

(23)

Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.

| (24) | For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum. |
| --- | --- |

(24)

For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.

b)   Eksportpris

| (25) | Eftersom eksportsalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom eksportsalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

c)   Sammenligning

| (26) | Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, provisioner, finansielle omkostninger, pakningsomkostninger, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet. |
| --- | --- |

(26)

Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, provisioner, finansielle omkostninger, pakningsomkostninger, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet.

d)   Dumpingmargen

| (27) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.

D.   VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE

| (28) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter. |
| --- | --- |

(28)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.

| (29) | Undersøgelsen viste i den forbindelse, at Garware efter den foregående undersøgelse, dvs. den i betragtning 5 omtalte udløbsundersøgelse, havde foretaget væsentlige ændringer i sin produktionsmetode og -teknologi. Virksomheden har foretaget et skift fra dimethylterephthalat (DMT) til terephthalatsyre (PTA) som det vigtigste råmateriale. I løbet af undersøgelsesperioden i nævnte udløbsundersøgelse var Garware den eneste eksporterende producent i Indien, der stadig anvendte den gamle teknologi baseret på DMT. Dette skifte i teknologi og investeringerne til et nyt anlæg til produktion af spåner resulterede i en væsentlig reduktion af produktionsomkostningerne mellem den foregående udløbsundersøgelse og den nuværende undersøgelse. Denne reduktion af omkostningerne har en direkte indvirkning på dumpingmargenen. Denne ændring i omstændighederne kan derfor betragtes som værende af varig karakter. |
| --- | --- |

(29)

Undersøgelsen viste i den forbindelse, at Garware efter den foregående undersøgelse, dvs. den i betragtning 5 omtalte udløbsundersøgelse, havde foretaget væsentlige ændringer i sin produktionsmetode og -teknologi. Virksomheden har foretaget et skift fra dimethylterephthalat (DMT) til terephthalatsyre (PTA) som det vigtigste råmateriale. I løbet af undersøgelsesperioden i nævnte udløbsundersøgelse var Garware den eneste eksporterende producent i Indien, der stadig anvendte den gamle teknologi baseret på DMT. Dette skifte i teknologi og investeringerne til et nyt anlæg til produktion af spåner resulterede i en væsentlig reduktion af produktionsomkostningerne mellem den foregående udløbsundersøgelse og den nuværende undersøgelse. Denne reduktion af omkostningerne har en direkte indvirkning på dumpingmargenen. Denne ændring i omstændighederne kan derfor betragtes som værende af varig karakter.

| (30) | Det skal desuden bemærkes, at en indikativ dumpingmargen, som blev beregnet for ansøgerens eksportsalg til andre tredjelande i NUP, var negativ. Mængden af dette salg var flere gange højere end eksportsalget til Unionen. |
| --- | --- |

(30)

Det skal desuden bemærkes, at en indikativ dumpingmargen, som blev beregnet for ansøgerens eksportsalg til andre tredjelande i NUP, var negativ. Mængden af dette salg var flere gange højere end eksportsalget til Unionen.

| (31) | Det ansås derfor, at de omstændigheder, der førte til indledningen af denne interimsundersøgelse, sandsynligvis ikke vil ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af interimsundersøgelsen. Derfor konkluderes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er berettiget. |
| --- | --- |

(31)

Det ansås derfor, at de omstændigheder, der førte til indledningen af denne interimsundersøgelse, sandsynligvis ikke vil ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af interimsundersøgelsen. Derfor konkluderes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er berettiget.

E.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (32) | Som resultat af undersøgelsen anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra Garware til 0 %. |
| --- | --- |

(32)

Som resultat af undersøgelsen anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra Garware til 0 %.

| (33) | I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, andet afsnit i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (11) må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Som nævnt i betragtning 9 er ansøgeren pålagt en udligningstold. Da antidumpingtolden for ansøgeren er fastlagt til 0 % for så vidt angår den pågældende vare, opstår denne situation ikke i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(33)

I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, andet afsnit i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (11) må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Som nævnt i betragtning 9 er ansøgeren pålagt en udligningstold. Da antidumpingtolden for ansøgeren er fastlagt til 0 % for så vidt angår den pågældende vare, opstår denne situation ikke i det foreliggende tilfælde.

| (34) | De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at foreslå en ændring af antidumpingtolden for ansøgeren, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger — |
| --- | --- |

(34)

De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at foreslå en ændring af antidumpingtolden for ansøgeren, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Oplysningerne om Garware Polyester Limited i tabellen i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007 affattes således:

| »Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien | 0,0 | A028« |
| --- | --- | --- |

»Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien

0,0

A028«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2011.

På Rådets vegne

G. MATOLCSY

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 6.

3

(4)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 15.

4

(5)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 270 af 29.9.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 1.

7

(8)  EUT L 6 af 10.1.2009, s. 1.

8

(9)  EUT L 242 af 15.9.2010, s. 6.

9

(10)  EUT C 291 af 1.12.2009, s. 28.

10

(11)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

11

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 39/2011

af 19. januar 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 20. januar 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 40/2011

af 19. januar 2011

om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af januar 2011 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) fastsætter nærmere regler for indgivelse af ansøgninger om og udstedelse af importlicenser. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) fastsætter nærmere regler for indgivelse af ansøgninger om og udstedelse af importlicenser.

| (2) | Ifølge artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 bør der i tilfælde, hvor de mængder, licensansøgningerne gælder, er større end de mængder, der står til rådighed i den pågældende kontingentperiode, fastsættes en fordelingskoefficient, som skal benyttes på de mængder, de enkelte licensansøgninger gælder. De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009 mellem 1. og 7. januar 2011, er større end de mængder, der står til rådighed. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en fordelingskoefficient — |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 bør der i tilfælde, hvor de mængder, licensansøgningerne gælder, er større end de mængder, der står til rådighed i den pågældende kontingentperiode, fastsættes en fordelingskoefficient, som skal benyttes på de mængder, de enkelte licensansøgninger gælder. De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009 mellem 1. og 7. januar 2011, er større end de mængder, der står til rådighed. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en fordelingskoefficient —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De importlicensansøgninger for kontingentet med løbenummer 09.4449, der er indgivet mellem 1. og 7. januar 2011 i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009, multipliceres med en fordelingskoefficient på 84,156557 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 41/2011

af 19. januar 2011

om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af januar 2011 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fastlæggelse af fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 af 4. juni 2007 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande (3), særlig artikel 5, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 616/2007 har åbnet toldkontingenter for import af fjerkrækød. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 616/2007 har åbnet toldkontingenter for import af fjerkrækød.

| (2) | De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af januar 2011 for delperioden 1. april til 30. juni 2011, vedrører for visse kontingenter mængder, som er større end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, ved fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på de ansøgte mængder — |
| --- | --- |

(2)

De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af januar 2011 for delperioden 1. april til 30. juni 2011, vedrører for visse kontingenter mængder, som er større end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, ved fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på de ansøgte mængder —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De i bilaget anførte tildelingskoefficienter anvendes på de importlicensansøgninger, som i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 blev indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2011.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 20. januar 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 142 af 5.6.2007, s. 3.

3

---

BILAG

| Gruppe nr. | Løbenummer | Tildelingskoefficient for de importlicensansøgninger, der er indgivet for delperioden 1.4.2011-30.6.2011
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Gruppe nr.

Løbenummer

Tildelingskoefficient for de importlicensansøgninger, der er indgivet for delperioden 1.4.2011-30.6.2011

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 42/2011

af 19. januar 2011

om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for sukker (2), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indsendt til myndighederne fra den 1. til den 7. januar 2011 i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009, svarer til den disponible mængde under løbenumrene 09.4317 og 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indsendt til myndighederne fra den 1. til den 7. januar 2011 i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009, svarer til den disponible mængde under løbenumrene 09.4317 og 09.4318.

| (2) | Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser for løbenumrene 09.4317 og 09.4318 bør derfor i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 suspenderes indtil produktionsårets udgang — |
| --- | --- |

(2)

Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser for løbenumrene 09.4317 og 09.4318 bør derfor i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 suspenderes indtil produktionsårets udgang —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser, der svarer til de i bilaget anførte løbenumre, suspenderes indtil udgangen af produktionsåret 2010/11.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 254 af 26.9.2009, s. 82.

2

---

BILAG

»CXL-indrømmelsessukker«

Produktionsåret 2010/2011

Ansøgninger indsendt fra 1.1.2011 til 7.1.2011

| Løbenummer | Land | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | (1) | Suspenderet |
| 09.4318 | Brasilien | (1) | Suspenderet |
| 09.4319 | Cuba | — | |
| 09.4320 | Alle tredjelande | — | Suspenderet |
| 09.4321 | Indien | — | Suspenderet |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Land

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4317

Australien

(1)

Suspenderet

09.4318

Brasilien

(1)

Suspenderet

09.4319

Cuba

—

09.4320

Alle tredjelande

—

Suspenderet

09.4321

Indien

—

Suspenderet

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

»Balkan-sukker«

Produktionsåret 2010/2011

Ansøgninger indsendt fra 1.1.2011 til 7.1.2011

| Løbenummer | Type | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | — | |
| 09.4325 | Bosnien-Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbien | (2) | |
| 09.4327 | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | — | |
| 09.4328 | Kroatien | (2) | |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Type

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4324

Albanien

—

09.4325

Bosnien-Hercegovina

(2)

09.4326

Serbien

(2)

09.4327

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

—

09.4328

Kroatien

(2)

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

»Undtagelsesvis import af sukker og import af industrisukker«

Produktionsåret 2010/2011

Ansøgninger indsendt fra 1.1.2011 til 7.1.2011

| Løbenummer | Type | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Undtagelsesvis import | — | |
| 09.4390 | Import af industrisukker | — | |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Type

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4380

Undtagelsesvis import

—

09.4390

Import af industrisukker

—

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

---

(1)  Ikke relevant: De ansøgte mængder overstiger ikke de disponible mængder, og ansøgningerne imødekommes fuldt ud.

(2)  Ikke relevant: De ansøgte mængder overstiger ikke de disponible mængder, og ansøgningerne imødekommes fuldt ud.

---

AFGØRELSER

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/12

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. januar 2011

om ligeværdigheden af visse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og -revisionsfirmaers revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union

(meddelt under nummer K(2011) 117)

(EØS-relevant tekst)

(2011/30/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (1), særlig artikel 46, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter artikel 45, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF skal medlemsstaternes kompetente myndigheder registrere alle revisorer og revisionsfirmaer, som afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse virksomheder registreret uden for Fællesskabet, hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i Fællesskabet. Efter artikel 45, stk. 3, i direktiv 2006/43/EF skal medlemsstaterne underlægge sådanne revisorer og revisionsfirmaer deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings- og undersøgelses- og sanktionssystemer. |
| --- | --- |

(1)

Efter artikel 45, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF skal medlemsstaternes kompetente myndigheder registrere alle revisorer og revisionsfirmaer, som afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse virksomheder registreret uden for Fællesskabet, hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i Fællesskabet. Efter artikel 45, stk. 3, i direktiv 2006/43/EF skal medlemsstaterne underlægge sådanne revisorer og revisionsfirmaer deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings- og undersøgelses- og sanktionssystemer.

| (2) | Kommissionens beslutning 2008/627/EF af 29. juli 2008 om en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og -revisionsfirmaers revisionsvirksomhed (2) gav revisorer og revisionsfirmaer i de i bilaget til denne beslutning anførte tredjelande mulighed for at fortsætte deres virksomhed i Den Europæiske Union i forbindelse med revisionspåtegninger til årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for regnskabsår, der begynder i perioden 29. juni 2008 til 1. juli 2010. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2008/627/EF af 29. juli 2008 om en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og -revisionsfirmaers revisionsvirksomhed (2) gav revisorer og revisionsfirmaer i de i bilaget til denne beslutning anførte tredjelande mulighed for at fortsætte deres virksomhed i Den Europæiske Union i forbindelse med revisionspåtegninger til årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for regnskabsår, der begynder i perioden 29. juni 2008 til 1. juli 2010.

| (3) | Kommissionen har foretaget vurderinger af de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra de i bilaget til beslutning 2008/627/EF anførte tredjelande og territorier. Disse vurderinger blev foretaget med bistand fra den europæiske sammenslutning af revisortilsynsorganer (EGAOB). Principperne, der ligger til grund for de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra disse tredjelande og territorier, blev vurderet på grundlag af kriterierne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF, der indeholder bestemmelserne om offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra medlemsstaterne. Samarbejdet mellem medlemsstaternes og tredjelandenes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer bør i sidste ende have til formål at bero gensidigt på hinandens tilsynssystemer på grundlag af deres ligeværdighed. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har foretaget vurderinger af de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra de i bilaget til beslutning 2008/627/EF anførte tredjelande og territorier. Disse vurderinger blev foretaget med bistand fra den europæiske sammenslutning af revisortilsynsorganer (EGAOB). Principperne, der ligger til grund for de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra disse tredjelande og territorier, blev vurderet på grundlag af kriterierne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF, der indeholder bestemmelserne om offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer fra medlemsstaterne. Samarbejdet mellem medlemsstaternes og tredjelandenes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer bør i sidste ende have til formål at bero gensidigt på hinandens tilsynssystemer på grundlag af deres ligeværdighed.

| (4) | Det fremgår af disse vurderinger, at Australien, Canada, Kina, Kroatien, Japan, Singapore, Sydafrika, Sydkorea og Schweiz har offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer, der er underlagt bestemmelser, som kan sidestilles med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. Disse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og medlemsstaternes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer bør således betragtes som ligeværdige. |
| --- | --- |

(4)

Det fremgår af disse vurderinger, at Australien, Canada, Kina, Kroatien, Japan, Singapore, Sydafrika, Sydkorea og Schweiz har offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer, der er underlagt bestemmelser, som kan sidestilles med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. Disse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og medlemsstaternes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer bør således betragtes som ligeværdige.

| (5) | I Sydafrika skal revisorer eller revisionsfirmaer i henhold til loven give deres tilladelse, før de kompetente myndigheder i Sydafrika kan videregive oplysninger til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Dette krav om forhåndstilladelse kan give visse vanskeligheder i forhold til en effektiv gennemførelse af artikel 46, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF. Indtil de nødvendige ændringer i Sydafrikas lovgivning er foretaget, bør de kompetente myndigheder i medlemsstaterne derfor kræve, at revisorer og revisionsfirmaer giver afkald på deres ret til at give forhåndstilladelse, når de registrerer revisorer og revisionsfirmaer, der udarbejder årsregnskaber for virksomheder registreret i Sydafrika. |
| --- | --- |

(5)

I Sydafrika skal revisorer eller revisionsfirmaer i henhold til loven give deres tilladelse, før de kompetente myndigheder i Sydafrika kan videregive oplysninger til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Dette krav om forhåndstilladelse kan give visse vanskeligheder i forhold til en effektiv gennemførelse af artikel 46, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF. Indtil de nødvendige ændringer i Sydafrikas lovgivning er foretaget, bør de kompetente myndigheder i medlemsstaterne derfor kræve, at revisorer og revisionsfirmaer giver afkald på deres ret til at give forhåndstilladelse, når de registrerer revisorer og revisionsfirmaer, der udarbejder årsregnskaber for virksomheder registreret i Sydafrika.

| (6) | USA har et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, der er omfattet af en række bestemmelser, der kan sidestilles med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. De kompetente myndigheder i USA er dog ikke af den opfattelse, at det endelige mål med samarbejdet med medlemsstaterne er at skabe tillid med henblik på gensidigt at bero på medlemsstaternes kompetente myndigheder for offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Så længe der ikke er gensidig tillid, kan bestemmelserne i artikel 46, stk. 1, ikke finde fuld anvendelse på permanent basis i medlemsstaterne for revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i USA. Der bør derfor foretages en gennemgang af de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i USA med henblik på at evaluere de fremskridt, der er opnået med hensyn til at etablere gensidig tillid. Denne afgørelse bør derfor have en tidsbegrænset gyldighed og ophøre med at finde anvendelse den 31. juli 2013, for så vidt angår offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i USA. |
| --- | --- |

(6)

USA har et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, der er omfattet af en række bestemmelser, der kan sidestilles med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. De kompetente myndigheder i USA er dog ikke af den opfattelse, at det endelige mål med samarbejdet med medlemsstaterne er at skabe tillid med henblik på gensidigt at bero på medlemsstaternes kompetente myndigheder for offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Så længe der ikke er gensidig tillid, kan bestemmelserne i artikel 46, stk. 1, ikke finde fuld anvendelse på permanent basis i medlemsstaterne for revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i USA. Der bør derfor foretages en gennemgang af de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i USA med henblik på at evaluere de fremskridt, der er opnået med hensyn til at etablere gensidig tillid. Denne afgørelse bør derfor have en tidsbegrænset gyldighed og ophøre med at finde anvendelse den 31. juli 2013, for så vidt angår offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i USA.

| (7) | Når Kommissionen har truffet en afgørelse, hvorved de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i et tredjeland eller territorium anerkendes som ligeværdige efter artikel 46, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF, kan medlemsstaterne på grundlag af gensidighed fritage fra eller ændre kravene i artikel 45, stk. 1 og 3, for så vidt angår revisorer og revisionsfirmaer i det pågældende tredjeland eller territorium. Betingelserne, der skal opfyldes for at fritage fra eller ændre kravene i artikel 45, stk. 1 og 3, fastsættes i en samarbejdsaftale, jf. artikel 46, stk. 3, i direktiv 2006/43/EF, mellem medlemsstaten og det pågældende tredjeland eller territorium og meddeles Kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Når Kommissionen har truffet en afgørelse, hvorved de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i et tredjeland eller territorium anerkendes som ligeværdige efter artikel 46, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF, kan medlemsstaterne på grundlag af gensidighed fritage fra eller ændre kravene i artikel 45, stk. 1 og 3, for så vidt angår revisorer og revisionsfirmaer i det pågældende tredjeland eller territorium. Betingelserne, der skal opfyldes for at fritage fra eller ændre kravene i artikel 45, stk. 1 og 3, fastsættes i en samarbejdsaftale, jf. artikel 46, stk. 3, i direktiv 2006/43/EF, mellem medlemsstaten og det pågældende tredjeland eller territorium og meddeles Kommissionen.

| (8) | Abu Dhabi, Brasilien, Det Internationale Finanscenter Dubai, Guernsey, Hongkong, Indien, Indonesien, Øen Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Rusland, Taiwan, Thailand og Tyrkiet har etableret eller er i færd med at etablere offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt kun at have oplysninger om, hvorledes disse systemer fungerer, og hvilke regler de er underlagt. For at foretage en yderligere vurdering med henblik på at træffe en endelig beslutning om, hvorvidt sådanne systemer skal betragtes som ligeværdige, er det nødvendigt at indhente supplerende oplysninger fra disse tredjelande og territorier. Det er således hensigtsmæssigt at udvide overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF for revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande og territorier. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dhabi, Brasilien, Det Internationale Finanscenter Dubai, Guernsey, Hongkong, Indien, Indonesien, Øen Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Rusland, Taiwan, Thailand og Tyrkiet har etableret eller er i færd med at etablere offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt kun at have oplysninger om, hvorledes disse systemer fungerer, og hvilke regler de er underlagt. For at foretage en yderligere vurdering med henblik på at træffe en endelig beslutning om, hvorvidt sådanne systemer skal betragtes som ligeværdige, er det nødvendigt at indhente supplerende oplysninger fra disse tredjelande og territorier. Det er således hensigtsmæssigt at udvide overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF for revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande og territorier.

| (9) | Selv om Egypten ikke var omfattet af beslutning 2008/627/EF, har landet efterfølgende etableret et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer. For at foretage en yderligere vurdering med henblik på at træffe en endelig ligeværdighedsbeslutning vedrørende Egypten er det nødvendigt at indhente supplerende oplysninger fra dette tredjeland. Overgangsperioden bør derfor omfatte revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i Egypten. |
| --- | --- |

(9)

Selv om Egypten ikke var omfattet af beslutning 2008/627/EF, har landet efterfølgende etableret et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer. For at foretage en yderligere vurdering med henblik på at træffe en endelig ligeværdighedsbeslutning vedrørende Egypten er det nødvendigt at indhente supplerende oplysninger fra dette tredjeland. Overgangsperioden bør derfor omfatte revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i Egypten.

| (10) | Bermuda, Caymanøerne, Israel og New Zealand har endnu ikke etableret et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer. Disse tredjelande og territorier har imidlertid officielt klart tilkendegivet over for Kommissionen at have en konkret handlingsplan for etableringen af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, der er omfattet af bestemmelser, der er ligeværdige med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. Overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF bør derfor udvides til også at omfatte revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande og territorier. Kommissionen bør imidlertid i 2011 undersøge, hvilke fremskridt der er sket i disse lande og territorier med hensyn til gennemførelsen af lovgivning til etablering af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, og vurdere, om der er behov for at afkorte overgangsperioden for så vidt angår disse lande og territorier. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Caymanøerne, Israel og New Zealand har endnu ikke etableret et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer. Disse tredjelande og territorier har imidlertid officielt klart tilkendegivet over for Kommissionen at have en konkret handlingsplan for etableringen af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, der er omfattet af bestemmelser, der er ligeværdige med bestemmelserne i artikel 29, 30 og 32 i direktiv 2006/43/EF. Overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF bør derfor udvides til også at omfatte revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande og territorier. Kommissionen bør imidlertid i 2011 undersøge, hvilke fremskridt der er sket i disse lande og territorier med hensyn til gennemførelsen af lovgivning til etablering af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer, og vurdere, om der er behov for at afkorte overgangsperioden for så vidt angår disse lande og territorier.

| (11) | Revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i Argentina, Bahamas, Chile, Kasakhstan, Marokko, Mexico, Pakistan og Ukraine, har været omfattet af overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF. De har efterfølgende ikke indgivet oplysninger om deres revisorlovgivning og tilsynssystemer. Det må således konstateres, at disse tredjelande ikke er villige til at arbejde herimod, at Kommissionen anerkender deres revisionslovgivning som værende ligeværdig med medlemsstaternes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Overgangsperioden, som de er omfattet af i henhold til beslutning 2008/627/EF, bør således ikke udvides til også at gælde revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande. |
| --- | --- |

(11)

Revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i Argentina, Bahamas, Chile, Kasakhstan, Marokko, Mexico, Pakistan og Ukraine, har været omfattet af overgangsperioden i beslutning 2008/627/EF. De har efterfølgende ikke indgivet oplysninger om deres revisorlovgivning og tilsynssystemer. Det må således konstateres, at disse tredjelande ikke er villige til at arbejde herimod, at Kommissionen anerkender deres revisionslovgivning som værende ligeværdig med medlemsstaternes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer. Overgangsperioden, som de er omfattet af i henhold til beslutning 2008/627/EF, bør således ikke udvides til også at gælde revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i disse tredjelande.

| (12) | For at beskytte investorer bør revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande, kun være i stand til at fortsætte deres revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union i overgangsperioden, uden at være registreret i henhold til artikel 45 i direktiv 2006/43/EF, hvis de indgiver de nødvendige oplysninger. Såfremt disse oplysninger indgives, bør revisorer og revisionsfirmaer kunne fortsætte deres virksomhed i forbindelse med revisionspåtegninger på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for regnskabsår, der begynder i perioden 2. juli 2010 til 31. juli 2012. Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes ret til at anvende deres undersøgelses- og sanktionssystemer i forhold til sådanne revisorer og revisionsfirmaer. |
| --- | --- |

(12)

For at beskytte investorer bør revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande, kun være i stand til at fortsætte deres revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union i overgangsperioden, uden at være registreret i henhold til artikel 45 i direktiv 2006/43/EF, hvis de indgiver de nødvendige oplysninger. Såfremt disse oplysninger indgives, bør revisorer og revisionsfirmaer kunne fortsætte deres virksomhed i forbindelse med revisionspåtegninger på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for regnskabsår, der begynder i perioden 2. juli 2010 til 31. juli 2012. Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes ret til at anvende deres undersøgelses- og sanktionssystemer i forhold til sådanne revisorer og revisionsfirmaer.

| (13) | Når en virksomhed, der er registreret i et af de i artikel 1 i denne afgørelse anførte tredjelande eller territorier, og hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, men ikke i det tredjeland eller det territorium, hvor den er registreret, bør medlemsstaterne sikre, at alle de revisionsforpligtelser, der er knyttet til en sådan virksomheds regnskaber, er omfattet af de samarbejdsaftaler, der indgås med det pågældende tredjeland eller territorium, for således at fastslå, hvilket offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystem der skal finde anvendelse på virksomhedens revisorer. Når en revisor eller et revisionsfirma i en anden medlemsstat har påtaget sig sådanne revisionsforpligtelser, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre, at revisionsforpligtelserne er omfattet af et af deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystemer. |
| --- | --- |

(13)

Når en virksomhed, der er registreret i et af de i artikel 1 i denne afgørelse anførte tredjelande eller territorier, og hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, men ikke i det tredjeland eller det territorium, hvor den er registreret, bør medlemsstaterne sikre, at alle de revisionsforpligtelser, der er knyttet til en sådan virksomheds regnskaber, er omfattet af de samarbejdsaftaler, der indgås med det pågældende tredjeland eller territorium, for således at fastslå, hvilket offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystem der skal finde anvendelse på virksomhedens revisorer. Når en revisor eller et revisionsfirma i en anden medlemsstat har påtaget sig sådanne revisionsforpligtelser, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre, at revisionsforpligtelserne er omfattet af et af deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystemer.

| (14) | Når en virksomhed, der er registreret i et af de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande eller territorier, og hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, men ikke i det tredjeland eller det territorium, hvor den er registreret, bør medlemsstaterne samarbejde med det pågældende tredjeland eller territorium for at sikre, at alle de revisionsforpligtelser, der er knyttet til en sådan virksomheds regnskaber, er omfattet af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystem. Når en revisor eller et revisionsfirma i en anden medlemsstat har påtaget sig sådanne revisionsforpligtelser, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre, at revisionsforpligtelserne er omfattet af et af deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystemer. |
| --- | --- |

(14)

Når en virksomhed, der er registreret i et af de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande eller territorier, og hvis omsættelige værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, men ikke i det tredjeland eller det territorium, hvor den er registreret, bør medlemsstaterne samarbejde med det pågældende tredjeland eller territorium for at sikre, at alle de revisionsforpligtelser, der er knyttet til en sådan virksomheds regnskaber, er omfattet af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystem. Når en revisor eller et revisionsfirma i en anden medlemsstat har påtaget sig sådanne revisionsforpligtelser, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre, at revisionsforpligtelserne er omfattet af et af deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og straffesystemer.

| (15) | Medlemsstaterne bør i denne overgangsperiode ikke træffe ligeværdighedsafgørelser på nationalt plan. Det forhold, at revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier, kan fortsætte deres revisionsvirksomhed i henhold til denne afgørelse med hensyn til de i artikel 45 i direktiv 2006/43/EF anførte virksomheder, bør ikke forhindre medlemsstaterne i at indgå samarbejdsaftaler om individuelle kvalitetssikringskontroller mellem en medlemsstats og et tredjelands eller et territoriums kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør i denne overgangsperiode ikke træffe ligeværdighedsafgørelser på nationalt plan. Det forhold, at revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier, kan fortsætte deres revisionsvirksomhed i henhold til denne afgørelse med hensyn til de i artikel 45 i direktiv 2006/43/EF anførte virksomheder, bør ikke forhindre medlemsstaterne i at indgå samarbejdsaftaler om individuelle kvalitetssikringskontroller mellem en medlemsstats og et tredjelands eller et territoriums kompetente myndigheder.

| (16) | Kommissionen bør føre tilsyn med overgangsordningerne og vurdere fremskridtene i de tredjelande og territorier, for hvilke en overgangsperiode er blevet godkendt eller udvidet. Kommissionen kan, når overgangsperioden udløber, træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende tredjelandes eller territoriers offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer skal anses for ligeværdige. Kommissionen bør undersøge, hvorvidt medlemsstaterne for så vidt angår deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer har haft problemer med at blive anerkendt som ligeværdige af de tredjelande og territorier, der er omfattet af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bør føre tilsyn med overgangsordningerne og vurdere fremskridtene i de tredjelande og territorier, for hvilke en overgangsperiode er blevet godkendt eller udvidet. Kommissionen kan, når overgangsperioden udløber, træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende tredjelandes eller territoriers offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer skal anses for ligeværdige. Kommissionen bør undersøge, hvorvidt medlemsstaterne for så vidt angår deres offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer har haft problemer med at blive anerkendt som ligeværdige af de tredjelande og territorier, der er omfattet af denne afgørelse.

| (17) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 48, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 48, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på artikel 46, stk. 1, i direktiv 2006/43/EF skal de offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer i nedenstående tredjelande betragtes som ligeværdige med medlemsstaternes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer for så vidt angår revisionsaktiviteter i forbindelse med årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for regnskabsår, der starter efter den 2. juli 2010:

| 1) | Australien |
| --- | --- |

1)

Australien

| 2) | Canada |
| --- | --- |

2)

Canada

| 3) | Kina |
| --- | --- |

3)

Kina

| 4) | Kroatien |
| --- | --- |

4)

Kroatien

| 5) | Japan |
| --- | --- |

5)

Japan

| 6) | Singapore |
| --- | --- |

6)

Singapore

| 7) | Sydafrika |
| --- | --- |

7)

Sydafrika

| 8) | Sydkorea |
| --- | --- |

8)

Sydkorea

| 9) | Schweiz |
| --- | --- |

9)

Schweiz

| 10) | Amerikas Forenede Stater. |
| --- | --- |

10)

Amerikas Forenede Stater.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne anvender ikke artikel 45 i direktiv 2006/43/EF i forhold til revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier, og hvortil der henvises i artikel 45, stk. 1, i nævnte direktiv, for regnskabsår, der begynder i perioden 2. juli 2010 til 31. juli 2012, når den pågældende revisor eller det pågældende revisionsfirma indgiver følgende oplysninger til medlemsstatens kompetente myndigheder:

| a) | navn og adresse på den pågældende revisor eller det pågældende revisionsfirma og oplysninger om juridisk struktur |
| --- | --- |

a)

navn og adresse på den pågældende revisor eller det pågældende revisionsfirma og oplysninger om juridisk struktur

| b) | hvis revisoren eller revisionsfirmaet tilhører et netværk, en beskrivelse af dette |
| --- | --- |

b)

hvis revisoren eller revisionsfirmaet tilhører et netværk, en beskrivelse af dette

| c) | de revisionsstandarder og uafhængighedskrav, der er blevet anvendt ved den pågældende revision |
| --- | --- |

c)

de revisionsstandarder og uafhængighedskrav, der er blevet anvendt ved den pågældende revision

| d) | en beskrivelse af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem

| e) | en angivelse af, om og hvornår den seneste kvalitetssikringskontrol af revisoren eller revisionsfirmaet blev udført, medmindre denne oplysning fremlægges af tredjelandets kompetente myndighed, og de fornødne oplysninger om kontrolresultaterne. Hvis de nødvendige oplysninger om resultaterne af den seneste kvalitetssikringskontrol ikke er offentligt tilgængelige, behandler medlemsstaternes kompetente myndigheder sådanne oplysninger fortroligt. |
| --- | --- |

e)

en angivelse af, om og hvornår den seneste kvalitetssikringskontrol af revisoren eller revisionsfirmaet blev udført, medmindre denne oplysning fremlægges af tredjelandets kompetente myndighed, og de fornødne oplysninger om kontrolresultaterne. Hvis de nødvendige oplysninger om resultaterne af den seneste kvalitetssikringskontrol ikke er offentligt tilgængelige, behandler medlemsstaternes kompetente myndigheder sådanne oplysninger fortroligt.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at offentligheden underrettes om navn og adresse for de revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier, og om, at disse tredjelandes eller territoriers offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer endnu ikke er blevet anerkendt som ligeværdige i henhold til artikel 46, stk. 2, i direktiv 2006/43/EF. Til dette formål kan de i artikel 45 i direktiv 2006/43/EF omhandlede kompetente myndigheder i medlemsstaterne også registrere revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier.

3.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne gennemføre undersøgelser af og anvende sanktioner over for revisorer og revisionsfirmaer, der afgiver revisionspåtegning på årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for virksomheder registreret i de i bilaget til denne afgørelse anførte tredjelande og territorier.

4.   Stk. 1 er ikke til hinder for, at der indgås samarbejdsaftaler om kvalitetssikringskontrol mellem en medlemsstats kompetente myndigheder og de kompetente myndigheder i et af de i bilaget nævnte tredjelande eller territorier, hvis en sådan aftale opfylder følgende kriterier:

| a) | aftalen indebærer, at der gennemføres kvalitetssikringskontrol på grundlag af ligebehandling |
| --- | --- |

a)

aftalen indebærer, at der gennemføres kvalitetssikringskontrol på grundlag af ligebehandling

| b) | Kommissionen er forud blevet underrettet om aftalen |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er forud blevet underrettet om aftalen

| c) | aftalen foregriber ikke afgørelser, som Kommissionen måtte træffe efter artikel 47 i direktiv 2006/43/EF. |
| --- | --- |

c)

aftalen foregriber ikke afgørelser, som Kommissionen måtte træffe efter artikel 47 i direktiv 2006/43/EF.

Artikel 3

Kommissionen overvåger situationen i de i bilaget anførte tredjelande og territorier. Kommissionen undersøger navnlig, om de kompetente administrative myndigheder i de i bilaget anførte tredjelande og territorier, som over for Kommissionen officielt har tilkendegivet at ville etablere offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer, har etableret sådanne systemer, på grundlag af følgende principper:

| a) | systemerne er uafhængige af revisionserhvervet |
| --- | --- |

a)

systemerne er uafhængige af revisionserhvervet

| b) | systemerne sikrer det fornødne tilsyn med revision af børsnoterede selskaber |
| --- | --- |

b)

systemerne sikrer det fornødne tilsyn med revision af børsnoterede selskaber

| c) | systemerne fungerer på gennemsigtig vis og sikrer, at resultaterne af kvalitetssikringskontrollen er pålidelige |
| --- | --- |

c)

systemerne fungerer på gennemsigtig vis og sikrer, at resultaterne af kvalitetssikringskontrollen er pålidelige

| d) | systemerne understøttes effektivt af undersøgelser og sanktioner. |
| --- | --- |

d)

systemerne understøttes effektivt af undersøgelser og sanktioner.

Hvad angår Bermuda, Caymanøerne, Israel og New Zealand skal Kommissionen i 2011 især undersøge, hvilke fremskridt der er sket med hensyn til gennemførelsen af lovgivning til etablering af et offentligt tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystem for revisorer og revisionsfirmaer. Kommissionen skal om nødvendigt ændre bilaget til denne afgørelse i overensstemmelse hermed.

Artikel 4

Artikel 1, nr. 10, ophører med at gælde den 31. juli 2013.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne

Michel BARNIER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87.

1

(2)  EUT L 202 af 31.7.2008, s. 70.

2

---

BILAG

LISTE OVER LANDE OG TERRITORIER

| | Abu Dhabi |
| --- | --- |

Abu Dhabi

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brasilien |
| --- | --- |

Brasilien

| | Caymanøerne |
| --- | --- |

Caymanøerne

| | Det Internationale Finanscenter Dubai |
| --- | --- |

Det Internationale Finanscenter Dubai

| | Egypten |
| --- | --- |

Egypten

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Indien |
| --- | --- |

Indien

| | Indonesien |
| --- | --- |

Indonesien

| | Øen Man |
| --- | --- |

Øen Man

| | Israel |
| --- | --- |

Israel

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Malaysia |
| --- | --- |

Malaysia

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | New Zealand |
| --- | --- |

New Zealand

| | Rusland |
| --- | --- |

Rusland

| | Taiwan |
| --- | --- |

Taiwan

| | Thailand |
| --- | --- |

Thailand

| | Tyrkiet |
| --- | --- |

Tyrkiet

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/17

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. januar 2011

om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand

(2011/31/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 22. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf (»PTA«) med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 22. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf (»PTA«) med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«).

| (2) | Antisubsidieproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 13. november 2009 af BP Aromatics Limited NV og CEPSA Quimica S.A. (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PTA. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik subsidiering af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antisubsidieproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 13. november 2009 af BP Aromatics Limited NV og CEPSA Quimica S.A. (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PTA. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik subsidiering af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

| (3) | Den samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af PTA med oprindelse i Thailand. Denne undersøgelse blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2011/32/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Den samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af PTA med oprindelse i Thailand. Denne undersøgelse blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2011/32/EU (4).

| (4) | Før proceduren blev indledt, underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, den thailandske regering om, at Kommissionen havde modtaget en behørigt dokumenteret klage med påstand om, at subsidieret import af PTA med oprindelse i Thailand forårsagede EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Den thailandske regering blev anmodet om at deltage i høringer med det formål at afklare situationen med hensyn til klagens indhold og nå frem til en fælles løsning. Den thailandske regering accepterede tilbuddet om høringer, og høringerne blev derefter afholdt. Det var ikke muligt at nå frem til en fælles løsning under høringerne. Der blev dog taget behørigt hensyn til bemærkninger, som de thailandske myndigheder fremsatte til påstandene i klagen vedrørende ordningernes manglende udligningsberettigelse. Den thailandske regering fremsatte bemærkninger under høringerne. |
| --- | --- |

(4)

Før proceduren blev indledt, underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, den thailandske regering om, at Kommissionen havde modtaget en behørigt dokumenteret klage med påstand om, at subsidieret import af PTA med oprindelse i Thailand forårsagede EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Den thailandske regering blev anmodet om at deltage i høringer med det formål at afklare situationen med hensyn til klagens indhold og nå frem til en fælles løsning. Den thailandske regering accepterede tilbuddet om høringer, og høringerne blev derefter afholdt. Det var ikke muligt at nå frem til en fælles løsning under høringerne. Der blev dog taget behørigt hensyn til bemærkninger, som de thailandske myndigheder fremsatte til påstandene i klagen vedrørende ordningernes manglende udligningsberettigelse. Den thailandske regering fremsatte bemærkninger under høringerne.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanterne for det pågældende eksportland og kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanterne for det pågældende eksportland og kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (6) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til eksportlandets myndigheder, klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand og til de kendte importører og brugere af den pågældende vare samt til alle andre parter, som anmodede om et spørgeskema inden for fristerne i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til eksportlandets myndigheder, klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand og til de kendte importører og brugere af den pågældende vare samt til alle andre parter, som anmodede om et spørgeskema inden for fristerne i indledningsmeddelelsen.

| (7) | Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de thailandske myndigheder, de tre kendte eksporterende producenter i Thailand, fra tre EU-producenter, fra en EU-importør og fra fem EU-brugere. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de thailandske myndigheder, de tre kendte eksporterende producenter i Thailand, fra tre EU-producenter, fra en EU-importør og fra fem EU-brugere.

| (8) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser.

| (9) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende statslige myndigheder:
  Office of Board of Investment, Bangkok, Thailand. |
| --- | --- |

(9)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende statslige myndigheder:

Office of Board of Investment, Bangkok, Thailand.

| (10) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien

| — | Lotte Chemical UK Ltd (tidligere Artenius), Wilton, Redcar, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (tidligere Artenius), Wilton, Redcar, Det Forenede Kongerige

| b) | EU-importører






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- |

b)

EU-importører

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgien

| c) | EU-brugere






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holland |
| --- | --- | --- |

c)

EU-brugere

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holland

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen

| d) | Eksporterende producenter i Thailand






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand (»TPT«) |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Thailand

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand (»TPT«)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thailand (»TPT«) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thailand (»TPT«)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thailand (»Indorama«) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thailand (»Indorama«)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thailand (»SMPC«). |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thailand (»SMPC«).

| (11) | Da TPT og Indorama begge ejes af samme holdingselskab, omtales de som »Indorama-gruppen«. |
| --- | --- |

(11)

Da TPT og Indorama begge ejes af samme holdingselskab, omtales de som »Indorama-gruppen«.

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (12) | Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. december 2008 til 30. november 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. december 2008 til 30. november 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (13) | Den pågældende vare er terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(13)

Den pågældende vare er terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 (»den pågældende vare«).

| (14) | PTA opnås ved at rense rå terephthalsyre, som fremkommer en reaktion mellem paraxylen (»PX«) og et opløsningsmiddel og en katalysatoropløsning. |
| --- | --- |

(14)

PTA opnås ved at rense rå terephthalsyre, som fremkommer en reaktion mellem paraxylen (»PX«) og et opløsningsmiddel og en katalysatoropløsning.

2.2.   Samme vare

| (15) | Det kunne konstateres, at den pågældende vare og PTA, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og PTA, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(15)

Det kunne konstateres, at den pågældende vare og PTA, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og PTA, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   SUBSIDIERING

3.1.   Indledning

| (16) | På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:






  — | fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner |
| --- | --- | --- |

(16)

På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:

—

fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner

| — | fritagelse for selskabsskat |
| --- | --- |

—

fritagelse for selskabsskat

| — | fritagelse for importafgifter på råmaterialer og vigtige materialer, som anvendes til fremstilling af eksportvarer |
| --- | --- |

—

fritagelse for importafgifter på råmaterialer og vigtige materialer, som anvendes til fremstilling af eksportvarer

| — | dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter i ti år fra datoen for den første indkomst fra den støttede aktivitet |
| --- | --- |

—

dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter i ti år fra datoen for den første indkomst fra den støttede aktivitet

| — | fradrag på 25 % af projektets infrastruktur- eller konstruktionsomkostninger fra nettofortjenesten ud over normal afskrivning |
| --- | --- |

—

fradrag på 25 % af projektets infrastruktur- eller konstruktionsomkostninger fra nettofortjenesten ud over normal afskrivning

| — | skatte- og toldgodtgørelse for de eksporterede varer fremstillet i Thailand. |
| --- | --- |

—

skatte- og toldgodtgørelse for de eksporterede varer fremstillet i Thailand.

3.2.   Generelt

| (17) | Investeringsfremmelov B.E. 2544 (»IPA«) indeholder bestemmelser om incitamenter med henblik på at fremme udviklingen af den thailandske økonomi. I henhold til IPA, som forvaltes af den thailandske investeringsstyrelse (»BOI«), indrømmes der fordele til berettigede projekter gennem de ordninger, der er omhandlet i afsnit 3.1. For at opnå fordele i henhold til IPA skal virksomheder fremsætte en anmodning til BOI om et certifikat, som angiver de varer, der skal fremstilles, og de indrømmede fordele. |
| --- | --- |

(17)

Investeringsfremmelov B.E. 2544 (»IPA«) indeholder bestemmelser om incitamenter med henblik på at fremme udviklingen af den thailandske økonomi. I henhold til IPA, som forvaltes af den thailandske investeringsstyrelse (»BOI«), indrømmes der fordele til berettigede projekter gennem de ordninger, der er omhandlet i afsnit 3.1. For at opnå fordele i henhold til IPA skal virksomheder fremsætte en anmodning til BOI om et certifikat, som angiver de varer, der skal fremstilles, og de indrømmede fordele.

| (18) | Lov om godtgørelse af skat og told på eksportvarer fremstillet i kongeriget B.E.2524 (1981) indeholder bestemmelser om de kriterier og betingelser, der skal opfyldes for at deltage i ordningen for godtgørelse af skat og told på eksportvarer. Ordningen forvaltes af det thailandske finansministerium. |
| --- | --- |

(18)

Lov om godtgørelse af skat og told på eksportvarer fremstillet i kongeriget B.E.2524 (1981) indeholder bestemmelser om de kriterier og betingelser, der skal opfyldes for at deltage i ordningen for godtgørelse af skat og told på eksportvarer. Ordningen forvaltes af det thailandske finansministerium.

| (19) | Summen af alle de beregnede subsidier for de enkelte virksomheder ligger under ubetydelighedsgrænsen, dvs. under 2 % af værdien. Derfor kunne de thailandske eksportører i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 3 og 5, ikke pålægges antisubsidietold, selv hvis alle de pågældende subsidier var udligningsberettigede. På grund af den minimale subsidiering blev den særlige karakter af de i betragtning 16 omhandlede subsidieordninger ikke undersøgt. |
| --- | --- |

(19)

Summen af alle de beregnede subsidier for de enkelte virksomheder ligger under ubetydelighedsgrænsen, dvs. under 2 % af værdien. Derfor kunne de thailandske eksportører i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 3 og 5, ikke pålægges antisubsidietold, selv hvis alle de pågældende subsidier var udligningsberettigede. På grund af den minimale subsidiering blev den særlige karakter af de i betragtning 16 omhandlede subsidieordninger ikke undersøgt.

| (20) | Af klarhedshensyn beskrives ordningerne og de tilsvarende subsidiesatser for de enkelte virksomheder dog nærmere i det følgende, uanset om subsidierne anses for at være udligningsberettigede eller ej. |
| --- | --- |

(20)

Af klarhedshensyn beskrives ordningerne og de tilsvarende subsidiesatser for de enkelte virksomheder dog nærmere i det følgende, uanset om subsidierne anses for at være udligningsberettigede eller ej.

3.3.   De individuelle ordninger

3.3.1.   Fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner

a)   Retsgrundlag

| (21) | IPA's artikel 28 danner retsgrundlag for fritagelse for importafgifter for maskiner. I henhold til den pågældende ordning er virksomheder berettiget til at blive helt fritaget for at betale importafgifter for maskiner, som BOI har godkendt, forudsat at der ikke fremstilles eller samles kvalitetsmæssigt tilsvarende maskiner i Thailand. IPA's artikel 29 danner retsgrundlag for nedsættelse på 50 % af importafgifter for maskiner. |
| --- | --- |

(21)

IPA's artikel 28 danner retsgrundlag for fritagelse for importafgifter for maskiner. I henhold til den pågældende ordning er virksomheder berettiget til at blive helt fritaget for at betale importafgifter for maskiner, som BOI har godkendt, forudsat at der ikke fremstilles eller samles kvalitetsmæssigt tilsvarende maskiner i Thailand. IPA's artikel 29 danner retsgrundlag for nedsættelse på 50 % af importafgifter for maskiner.

b)   Praktisk gennemførelse

| (22) | For at drage fordel af ordningen skal virksomhederne være i besiddelse af et certifikat, hvoraf det fremgår, at de er berettiget til fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner i henhold til IPA's artikel 28 og 29. Toldmyndighederne modtager en kopi af licensen og den såkaldte »Master list of Machinery«, som BOI har godkendt på forhånd, og frigiver maskinerne ved import, uden at der betales importafgifter. |
| --- | --- |

(22)

For at drage fordel af ordningen skal virksomhederne være i besiddelse af et certifikat, hvoraf det fremgår, at de er berettiget til fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner i henhold til IPA's artikel 28 og 29. Toldmyndighederne modtager en kopi af licensen og den såkaldte »Master list of Machinery«, som BOI har godkendt på forhånd, og frigiver maskinerne ved import, uden at der betales importafgifter.

c)   Beregning af subsidiebeløbet

| (23) | Fordelen for eksportørerne blev beregnet på grundlag af størrelsen af de ikke betalte skyldige afgifter på indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler den normale afskrivning på sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Perioden er fastsat til 15 år, hvilket er på linje med den afskrivningsperiode, som hovedparten af de virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, anvender, både i Thailand og i EU. Det således beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden for dermed at fastlægge den samlede fordel, som modtageren opnår under denne ordning, idet markedsrenten i Thailand i undersøgelsesperioden blev anset for passende. Det fremkomne beløb er derefter fordelt på det samlede salg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(23)

Fordelen for eksportørerne blev beregnet på grundlag af størrelsen af de ikke betalte skyldige afgifter på indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler den normale afskrivning på sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Perioden er fastsat til 15 år, hvilket er på linje med den afskrivningsperiode, som hovedparten af de virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, anvender, både i Thailand og i EU. Det således beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden for dermed at fastlægge den samlede fordel, som modtageren opnår under denne ordning, idet markedsrenten i Thailand i undersøgelsesperioden blev anset for passende. Det fremkomne beløb er derefter fordelt på det samlede salg i undersøgelsesperioden.

d)   Konklusion

| (24) | Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,3 %, og Siam Mitsui PTA Co., Ltd en fordel svarende til 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,3 %, og Siam Mitsui PTA Co., Ltd en fordel svarende til 0,19 %.

3.3.2.   Fritagelse for selskabsskat

a)   Retsgrundlag

| (25) | IPA's artikel 31 danner retsgrundlag for fritagelse for selskabsskat. I Thailand er selskabsskatten normalt 30 %. |
| --- | --- |

(25)

IPA's artikel 31 danner retsgrundlag for fritagelse for selskabsskat. I Thailand er selskabsskatten normalt 30 %.

b)   Konklusion

| (26) | Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. Alle de eksporterende producenter i Thailand udlignede tab, som de havde fremført fra tidligere regnskabsperioder med deres fortjeneste i undersøgelsesperioden. I henhold til den thailandske skattelovgivning er denne fremgangsmåde tilladt for alle virksomheder, med eller uden støtte fra BOI, og svarer ikke til et subsidie. Derfor benyttede de undersøgte virksomheder sig ikke af ordningen vedrørende fritagelse for selskabsskat. |
| --- | --- |

(26)

Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. Alle de eksporterende producenter i Thailand udlignede tab, som de havde fremført fra tidligere regnskabsperioder med deres fortjeneste i undersøgelsesperioden. I henhold til den thailandske skattelovgivning er denne fremgangsmåde tilladt for alle virksomheder, med eller uden støtte fra BOI, og svarer ikke til et subsidie. Derfor benyttede de undersøgte virksomheder sig ikke af ordningen vedrørende fritagelse for selskabsskat.

3.3.3.   Dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter i ti år fra datoen for den første indkomst fra den støttede aktivitet

a)   Retsgrundlag

| (27) | IPA's artikel 35, stk. 2, danner retsgrundlag for dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter i ti år fra datoen for den første indkomst fra den støttede aktivitet. |
| --- | --- |

(27)

IPA's artikel 35, stk. 2, danner retsgrundlag for dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter i ti år fra datoen for den første indkomst fra den støttede aktivitet.

b)   Praktisk gennemførelse

| (28) | For at drage fordel af ordningen skal virksomhederne være i besiddelse af et certifikat, hvoraf det fremgår, at de i henhold til IPA's artikel 35, stk. 2, er berettiget til dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter. Ud over det normale fradrag for ovennævnte udgifter er de virksomheder, som BOI støtter, også berettiget til at trække det samme beløb fra deres fortjeneste på selvangivelsen. Virksomhederne skal udfylde en særlig kolonne for den støttede aktivitet i den årlige selvangivelse. Derefter reduceres den skattepligtige nettofortjeneste med det pågældende beløb, eller nettotabet øges. |
| --- | --- |

(28)

For at drage fordel af ordningen skal virksomhederne være i besiddelse af et certifikat, hvoraf det fremgår, at de i henhold til IPA's artikel 35, stk. 2, er berettiget til dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst for transport-, elektricitets- og vandudgifter. Ud over det normale fradrag for ovennævnte udgifter er de virksomheder, som BOI støtter, også berettiget til at trække det samme beløb fra deres fortjeneste på selvangivelsen. Virksomhederne skal udfylde en særlig kolonne for den støttede aktivitet i den årlige selvangivelse. Derefter reduceres den skattepligtige nettofortjeneste med det pågældende beløb, eller nettotabet øges.

c)   Beregning af subsidiebeløbet

| (29) | Fordelen ved denne ordning bør beregnes på grundlag af det beløb, som også trækkes fra nettofortjenesten i den særlige kolonne for støttede aktiviteter i selvangivelsen. For aktiviteter, som ikke støttes, indgår beløbet som en del af den nettofortjeneste, som der skal betales selskabsskat af, og derfor svarer virksomhedernes fordel til 30 % af beløbet (den normale selskabsskat i Thailand). Det fremkomne beløb er derefter fordelt på det samlede salg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(29)

Fordelen ved denne ordning bør beregnes på grundlag af det beløb, som også trækkes fra nettofortjenesten i den særlige kolonne for støttede aktiviteter i selvangivelsen. For aktiviteter, som ikke støttes, indgår beløbet som en del af den nettofortjeneste, som der skal betales selskabsskat af, og derfor svarer virksomhedernes fordel til 30 % af beløbet (den normale selskabsskat i Thailand). Det fremkomne beløb er derefter fordelt på det samlede salg i undersøgelsesperioden.

d)   Konklusion

| (30) | Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,55 % og Siam Mitsui PTA Co., Ltd en fordel svarende til 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,55 % og Siam Mitsui PTA Co., Ltd en fordel svarende til 0,57 %.

3.3.4.   Fradrag på 25 % af projektets infrastruktur-, installerings- eller konstruktionsomkostninger fra nettofortjenesten ud over normal afskrivning

a)   Retsgrundlag

| (31) | IPA's artikel 35, stk. 3, danner retsgrundlag for ordningen. Ordningen omfatter en tilladelse til at ud over den normale afskrivning også at trække et beløb fra nettofortjenesten, som højst udgør 25 % af projektets udgifter til installering og konstruktion af faciliteter, som anvendes til at støtte aktiviteten. Modtageren skal benytte fordelen i løbet af ti år fra den dato, hvor indtægten fra den støttede aktivitet opstår. |
| --- | --- |

(31)

IPA's artikel 35, stk. 3, danner retsgrundlag for ordningen. Ordningen omfatter en tilladelse til at ud over den normale afskrivning også at trække et beløb fra nettofortjenesten, som højst udgør 25 % af projektets udgifter til installering og konstruktion af faciliteter, som anvendes til at støtte aktiviteten. Modtageren skal benytte fordelen i løbet af ti år fra den dato, hvor indtægten fra den støttede aktivitet opstår.

b)   Konklusion

| (32) | Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. I de perioder, der gik forud for undersøgelsesperioden, drog de eksporterende producenter enten ikke fordel af ordningen for fritagelse for indkomstskat (fordi de anvendte fortjenesten til at udligne kumulerede tab fra tidligere) eller også led de tab. Af den grund kunne de ikke drage fordel af ordningen. |
| --- | --- |

(32)

Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. I de perioder, der gik forud for undersøgelsesperioden, drog de eksporterende producenter enten ikke fordel af ordningen for fritagelse for indkomstskat (fordi de anvendte fortjenesten til at udligne kumulerede tab fra tidligere) eller også led de tab. Af den grund kunne de ikke drage fordel af ordningen.

3.3.5.   Fritagelse for importafgifter på råmaterialer og vigtige materialer, som anvendes til fremstilling af eksportvarer

a)   Retsgrundlag

| (33) | IPA's artikel 36, stk. 1, danner retsgrundlag for ordningen. I henhold til ordningen er BOI bemyndiget til at indrømme fritagelse for importafgifter på råmaterialer og vigtige materialer, der anvendes ved fremstilling af eksportvarer. Virksomheder inden for alle zoner er berettigede i henhold til denne ordning, forudsat at de støttes. |
| --- | --- |

(33)

IPA's artikel 36, stk. 1, danner retsgrundlag for ordningen. I henhold til ordningen er BOI bemyndiget til at indrømme fritagelse for importafgifter på råmaterialer og vigtige materialer, der anvendes ved fremstilling af eksportvarer. Virksomheder inden for alle zoner er berettigede i henhold til denne ordning, forudsat at de støttes.

b)   Konklusion

| (34) | Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. Importafgiften på de vigtigste råmaterialer, som anvendes til at fremstille PTA, er nul. Derfor kunne de undersøgte thailandske eksportører ikke drage fordel af ordningen. |
| --- | --- |

(34)

Ingen af de undersøgte virksomheder drog fordel af ordningen i undersøgelsesperioden. Importafgiften på de vigtigste råmaterialer, som anvendes til at fremstille PTA, er nul. Derfor kunne de undersøgte thailandske eksportører ikke drage fordel af ordningen.

3.3.6.   Skatte- og toldgodtgørelse for eksportvarer fremstillet i Thailand

a)   Retsgrundlag

| (35) | »Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 — Rate of Compensation« omhandler fordelene ved denne ordning. |
| --- | --- |

(35)

»Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 — Rate of Compensation« omhandler fordelene ved denne ordning.

b)   Praktisk gennemførelse

| (36) | Virksomhederne modtager godtgørelse svarende til 0,38 % af eksportvarernes fob-værdi. Fordelen beregnes pr. eksporttransaktion, men virksomhederne indgiver normalt flere ansøgninger om godtgørelse samtidig. Virksomhederne indgiver ansøgningerne om godtgørelse til den relevante myndighed og modtager godtgørelsen. |
| --- | --- |

(36)

Virksomhederne modtager godtgørelse svarende til 0,38 % af eksportvarernes fob-værdi. Fordelen beregnes pr. eksporttransaktion, men virksomhederne indgiver normalt flere ansøgninger om godtgørelse samtidig. Virksomhederne indgiver ansøgningerne om godtgørelse til den relevante myndighed og modtager godtgørelsen.

c)   Beregning af subsidiebeløbet

| (37) | Fordelen ved ordningen er det faktiske godtgørelsesbeløb, som efterfølgende opføres i virksomhedens regnskab som en indtægt. Det fremkomne beløb er derefter fordelt på eksportsalget i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(37)

Fordelen ved ordningen er det faktiske godtgørelsesbeløb, som efterfølgende opføres i virksomhedens regnskab som en indtægt. Det fremkomne beløb er derefter fordelt på eksportsalget i undersøgelsesperioden.

d)   Konklusion

| (38) | Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,36 % ligesom Siam Mitsui PTA Co., Ltd, der også opnåede en fordel svarende til 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Indorama-gruppen opnåede en fordel svarende til 0,36 % ligesom Siam Mitsui PTA Co., Ltd, der også opnåede en fordel svarende til 0,36 %.

3.4.   Subsidiebeløb

| (39) | I henhold til grundforordningen kan de foreløbige subsidiebeløb til de eksporterende producenter i Thailand opgøres som følger, udtrykt i værdi:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til grundforordningen kan de foreløbige subsidiebeløb til de eksporterende producenter i Thailand opgøres som følger, udtrykt i værdi:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %.

| (40) | Da Indorama Petrochem Limited og TPT Petrochemical Public Company Limited indgår i den samme gruppe, blev der fastsat en fælles antisubsidietoldsats for dem. Den endelige sats for Indorama/TPT-gruppen er 1,2 %.

  Oversigt | Ordningen med fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner | Ordningen med dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst | Ordningen med skatte-godtgørelse for eksport | Subsidie-margen i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Indorama/TPT-gruppen | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Da Indorama Petrochem Limited og TPT Petrochemical Public Company Limited indgår i den samme gruppe, blev der fastsat en fælles antisubsidietoldsats for dem. Den endelige sats for Indorama/TPT-gruppen er 1,2 %.

Oversigt

Ordningen med fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner

Ordningen med dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst

Ordningen med skatte-godtgørelse for eksport

Subsidie-margen i alt

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Indorama/TPT-gruppen

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Da de eksporterende thailandske producenters udligningsberettigede subsidier ligger under ubetydelighedsgrænsen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af PTA med oprindelse i Thailand. |
| --- | --- |

(41)

Da de eksporterende thailandske producenters udligningsberettigede subsidier ligger under ubetydelighedsgrænsen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af PTA med oprindelse i Thailand.

4.   SKADE, ÅRSAGSSAMMENHÆNG OG UNIONENS INTERESSER

| (42) | I betragtning af resultaterne om subsidiering anses det ikke for nødvendigt at forelægge en analyse af skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(42)

I betragtning af resultaterne om subsidiering anses det ikke for nødvendigt at forelægge en analyse af skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

5.   AFSLUTNING AF PROCEDUREN

| (43) | Proceduren bør derfor afsluttes, idet de eksporterende thailandske producenters udligningsberettigede subsidier svarer til under 2 % af værdien. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(43)

Proceduren bør derfor afsluttes, idet de eksporterende thailandske producenters udligningsberettigede subsidier svarer til under 2 % af værdien. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

| (44) | Den thailandske regering og en af klagerne fremsatte bemærkninger til subsidieaspekterne. |
| --- | --- |

(44)

Den thailandske regering og en af klagerne fremsatte bemærkninger til subsidieaspekterne.

| (45) | Den thailandske regering hævdede, at de undersøgte ordninger ikke kan betragtes som særlige støtteordninger, fordi de indgår som led i landets decentraliseringspolitik, ikke er betinget af eksportresultater og ikke begrænser adgangen til visse erhvervssektorer eller regioner. I den forbindelse skal det bemærkes, at de undersøgte ordninger, som de eksporterende producenter anvendte i UP (fritagelse for importafgifter for maskiner, dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst, skattegodtgørelse for eksport) ifølge undersøgelsen helt klart er udligningsberettigede subsidier som omhandlet i antisubsidiegrundforordningen. Derfor må den thailandske regerings påstande afvises. |
| --- | --- |

(45)

Den thailandske regering hævdede, at de undersøgte ordninger ikke kan betragtes som særlige støtteordninger, fordi de indgår som led i landets decentraliseringspolitik, ikke er betinget af eksportresultater og ikke begrænser adgangen til visse erhvervssektorer eller regioner. I den forbindelse skal det bemærkes, at de undersøgte ordninger, som de eksporterende producenter anvendte i UP (fritagelse for importafgifter for maskiner, dobbelt fradrag fra skattepligtig indkomst, skattegodtgørelse for eksport) ifølge undersøgelsen helt klart er udligningsberettigede subsidier som omhandlet i antisubsidiegrundforordningen. Derfor må den thailandske regerings påstande afvises.

| (46) | En af klagerne hævdede, at visse subsidier, navnlig ordningen med fritagelse for indkomstskat, burde have været spredt over en kortere periode. Det måtte afvises, fordi ingen af de eksporterende producenter drog fordel af denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(46)

En af klagerne hævdede, at visse subsidier, navnlig ordningen med fritagelse for indkomstskat, burde have været spredt over en kortere periode. Det måtte afvises, fordi ingen af de eksporterende producenter drog fordel af denne ordning i UP.

| (47) | Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til skadesaspekter. |
| --- | --- |

(47)

Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til skadesaspekter.

| (48) | Det må derfor konkluderes, at ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger, som ændrer ved undersøgelsesresultatet, nemlig at det ikke er nødvendigt at træffe beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(48)

Det må derfor konkluderes, at ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger, som ændrer ved undersøgelsesresultatet, nemlig at det ikke er nødvendigt at træffe beskyttelsesforanstaltninger.

| (49) | I lyset af ovenstående kan Kommissionen derfor konkludere, at antisubsidieproceduren vedrørende import til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand bør afsluttes uden indførelse af antisubsidieforanstaltninger — |
| --- | --- |

(49)

I lyset af ovenstående kan Kommissionen derfor konkludere, at antisubsidieproceduren vedrørende import til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand bør afsluttes uden indførelse af antisubsidieforanstaltninger —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Antisubsidieproceduren vedrørende import af terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00, med oprindelse i Thailand afsluttes hermed.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 313 af 22.12.2009, s. 22.

2

(3)  EUT C 313 af 22.12.2009, s. 17.

3

(4)  Se side 22 i denne EUT.

4

---

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/22

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. januar 2011

om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand

(2011/32/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,

efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 22. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf (»PTA«) med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 22. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf (»PTA«) med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 13. november 2009 af BP Aromatics Limited NV og CEPSA Quimica S.A. (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PTA. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 13. november 2009 af BP Aromatics Limited NV og CEPSA Quimica S.A. (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PTA. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

| (3) | Den samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af PTA med oprindelse i Thailand. Denne undersøgelse blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2011/31/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Den samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af PTA med oprindelse i Thailand. Denne undersøgelse blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2011/31/EU (4).

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (4) | Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanterne for det pågældende eksportland og kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanterne for det pågældende eksportland og kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand og til de kendte importører og brugere af den pågældende vare samt til alle andre parter, som anmodede om et spørgeskema inden for fristerne i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand og til de kendte importører og brugere af den pågældende vare samt til alle andre parter, som anmodede om et spørgeskema inden for fristerne i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre kendte eksporterende producenter i Thailand, fra tre EU-producenter, fra en EU-importør og fra fem EU-brugere. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre kendte eksporterende producenter i Thailand, fra tre EU-producenter, fra en EU-importør og fra fem EU-brugere.

| (7) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter:






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter:

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien

| — | Lotte Chemical UK Ltd (tidligere Artenius), Wilton, Redcar, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (tidligere Artenius), Wilton, Redcar, Det Forenede Kongerige

| b) | EU-importører:






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- |

b)

EU-importører:

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgien

| c) | EU-brugere:






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holland |
| --- | --- | --- |

c)

EU-brugere:

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holland

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen

| d) | Eksporterende producenter i Thailand:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand (»TPT«) |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Thailand:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand (»TPT«)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailand (»Indorama«) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailand (»Indorama«)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailand (»SMPC«) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailand (»SMPC«)

| e) | Forretningsmæssigt forbundne eksportører:






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan (»MCI«) — eksportsalgsrepræsentant og aktionær i SMPC. |
| --- | --- | --- |

e)

Forretningsmæssigt forbundne eksportører:

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan (»MCI«) — eksportsalgsrepræsentant og aktionær i SMPC.

| (8) | Da TPT og Indorama begge ejes af samme holdingselskab, omtales de som »Indorama-gruppen«. |
| --- | --- |

(8)

Da TPT og Indorama begge ejes af samme holdingselskab, omtales de som »Indorama-gruppen«.

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (9) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. december 2008 til 30. november 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(9)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. december 2008 til 30. november 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (10) | Den pågældende vare er terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(10)

Den pågældende vare er terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 (»den pågældende vare«).

| (11) | PTA opnås ved at rense rå terephthalsyre, som fremkommer ved en reaktion mellem paraxylen (»PX«) og et opløsningsmiddel og en katalysatoropløsning. |
| --- | --- |

(11)

PTA opnås ved at rense rå terephthalsyre, som fremkommer ved en reaktion mellem paraxylen (»PX«) og et opløsningsmiddel og en katalysatoropløsning.

2.2.   Samme vare

| (12) | Det kunne konstateres, at den pågældende vare og PTA, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og PTA, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(12)

Det kunne konstateres, at den pågældende vare og PTA, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og PTA, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

| (13) | Alle de tre thailandske eksporterende producenter, som var nævnt i klagen, indgav spørgeskemabesvarelser. Undersøgelsen viste, at der ikke findes andre thailandske eksporterende producenter af PTA, og at besvarelserne omfattede hele den thailandske eksport til EU-markedet. |
| --- | --- |

(13)

Alle de tre thailandske eksporterende producenter, som var nævnt i klagen, indgav spørgeskemabesvarelser. Undersøgelsen viste, at der ikke findes andre thailandske eksporterende producenter af PTA, og at besvarelserne omfattede hele den thailandske eksport til EU-markedet.

| (14) | De tre virksomheder anmodede om at få dumpingberegningerne foretaget på grundlag af månedlige data med den begrundelse, at udgifterne til det vigtigste råmateriale og dermed priserne for den pågældende vare varierede væsentligt i UP. Det blev af de årsager, der er nævnt i betragtning 26, ikke anset for berettiget at anvende den ønskede metodologi. |
| --- | --- |

(14)

De tre virksomheder anmodede om at få dumpingberegningerne foretaget på grundlag af månedlige data med den begrundelse, at udgifterne til det vigtigste råmateriale og dermed priserne for den pågældende vare varierede væsentligt i UP. Det blev af de årsager, der er nævnt i betragtning 26, ikke anset for berettiget at anvende den ønskede metodologi.

| (15) | Det bør bemærkes, at salget på hjemmemarkedet og EU-markedet enten tog udgangspunkt i spotpriser eller i aftaler baseret på udgifterne til PX (det vigtigste råmateriale) eller en formel baseret på et prisindeks for PTA i Kina. I sidstnævnte tilfælde var der flere eksempler på væsentlige forsinkelser, inden det endelige indeks forelå. Formlen krævede en faktureringsordning, som indebar, at den endelige pris kunne fastsættes flere måneder efter, at den oprindelige foreløbige faktura var blevet udstedt. Debit- og kreditnotaer blev udstedt for at korrigere den endelige kontraktpris. |
| --- | --- |

(15)

Det bør bemærkes, at salget på hjemmemarkedet og EU-markedet enten tog udgangspunkt i spotpriser eller i aftaler baseret på udgifterne til PX (det vigtigste råmateriale) eller en formel baseret på et prisindeks for PTA i Kina. I sidstnævnte tilfælde var der flere eksempler på væsentlige forsinkelser, inden det endelige indeks forelå. Formlen krævede en faktureringsordning, som indebar, at den endelige pris kunne fastsættes flere måneder efter, at den oprindelige foreløbige faktura var blevet udstedt. Debit- og kreditnotaer blev udstedt for at korrigere den endelige kontraktpris.

| (16) | Den generelle metode, som er beskrevet nedenfor, blev anvendt for alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand. |
| --- | --- |

(16)

Den generelle metode, som er beskrevet nedenfor, blev anvendt for alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand.

3.2.   Normal værdi

| (17) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de thailandske producenters hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det kunne konstateres, at de thailandske producenter havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de thailandske producenters hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det kunne konstateres, at de thailandske producenter havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

| (18) | Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i UP. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i UP.

| (19) | Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mere end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare for alle tre producenter, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af hele hjemmemarkedssalget. |
| --- | --- |

(19)

Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mere end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare for alle tre producenter, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af hele hjemmemarkedssalget.

3.3.   Eksportpris

| (20) | Undersøgelsen viste, at en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter (SMPC) solgte varen til EU-markedet gennem sin største aktionær (MCI, en virksomhed i Japan), som derefter videresolgte den til en række japanske forhandlere, som så til sidst solgte den til parter på EU-markedet. Det blev undersøgt, at MCI og den største japanske forhandler var forretningsmæssigt forbundet, og om et sådant forhold havde en indvirkning på priserne. |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelsen viste, at en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter (SMPC) solgte varen til EU-markedet gennem sin største aktionær (MCI, en virksomhed i Japan), som derefter videresolgte den til en række japanske forhandlere, som så til sidst solgte den til parter på EU-markedet. Det blev undersøgt, at MCI og den største japanske forhandler var forretningsmæssigt forbundet, og om et sådant forhold havde en indvirkning på priserne.

| (21) | Det kunne konstateres, at den vigtigste forretningsmæssige forbindelse vedrørte fælles aktieposter på meget få procent, som japanske banker forvaltede på mange befuldmægtigedes vegne. Det kunne derfor konstateres, at forholdet ikke var af en sådan art, at det kunne påvirke prisen. I betragtning af i) ovennævnte pris/aftaleordninger, som er typiske for denne erhvervsgren, og ii) ovennævnte form for forretningsmæssig forbindelse mellem virksomhederne fastsættes priserne utvivlsomt på normale markedsvilkår. Det blev derfor fastslået, at den pågældende vares eksportpris kunne fastsættes på grundlag af MCI's salg til de japanske forhandlere. |
| --- | --- |

(21)

Det kunne konstateres, at den vigtigste forretningsmæssige forbindelse vedrørte fælles aktieposter på meget få procent, som japanske banker forvaltede på mange befuldmægtigedes vegne. Det kunne derfor konstateres, at forholdet ikke var af en sådan art, at det kunne påvirke prisen. I betragtning af i) ovennævnte pris/aftaleordninger, som er typiske for denne erhvervsgren, og ii) ovennævnte form for forretningsmæssig forbindelse mellem virksomhederne fastsættes priserne utvivlsomt på normale markedsvilkår. Det blev derfor fastslået, at den pågældende vares eksportpris kunne fastsættes på grundlag af MCI's salg til de japanske forhandlere.

| (22) | MCI blev pr. brev informeret om konsekvenserne af manglende samarbejde, for under kontrollen i Tokyo fik de berørte sagsbehandlere ikke adgang til samtlige regnskabsmæssige oplysninger om visse justeringer. |
| --- | --- |

(22)

MCI blev pr. brev informeret om konsekvenserne af manglende samarbejde, for under kontrollen i Tokyo fik de berørte sagsbehandlere ikke adgang til samtlige regnskabsmæssige oplysninger om visse justeringer.

| (23) | Det blev derfor besluttet at beregne justeringerne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Derfor blev følgende metodologi anvendt: Fragtomkostningerne blev justeret opad på grundlag af oplysninger indsamlet på stedet. For så vidt angår de resterende justeringer, blev de indberettede beløb og nettosalgspriserne også kontrolleret i forhold til andre uafhængige kilder, i dette tilfælde oplysninger tilvejebragt om de to øvrige thailandske eksporterende producenter, og det kunne konstateres, at de var på linje med den samme form for salg. Det blev overvejet at anvende Eurostat-priser i stedet, men den tanke blev opgivet, idet Eurostat-værdien for denne vare var cif-prisen på importdatoen og ikke den justerede endelige pris beregnet i overensstemmelse med salgsaftalen og faktureringsordningen ovenfor. Denne tilgang var — i betragtning af markedsstrukturen — særdeles velegnet, jf. betragtning 15. Bemærk, at langt størstedelen af justeringerne allerede blev efterprøvet i Thailand. |
| --- | --- |

(23)

Det blev derfor besluttet at beregne justeringerne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Derfor blev følgende metodologi anvendt: Fragtomkostningerne blev justeret opad på grundlag af oplysninger indsamlet på stedet. For så vidt angår de resterende justeringer, blev de indberettede beløb og nettosalgspriserne også kontrolleret i forhold til andre uafhængige kilder, i dette tilfælde oplysninger tilvejebragt om de to øvrige thailandske eksporterende producenter, og det kunne konstateres, at de var på linje med den samme form for salg. Det blev overvejet at anvende Eurostat-priser i stedet, men den tanke blev opgivet, idet Eurostat-værdien for denne vare var cif-prisen på importdatoen og ikke den justerede endelige pris beregnet i overensstemmelse med salgsaftalen og faktureringsordningen ovenfor. Denne tilgang var — i betragtning af markedsstrukturen — særdeles velegnet, jf. betragtning 15. Bemærk, at langt størstedelen af justeringerne allerede blev efterprøvet i Thailand.

3.4.   Sammenligning

| (24) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(24)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (25) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- emballerings-, kredit- og håndteringsomkostninger samt provision, hvor det var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(25)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- emballerings-, kredit- og håndteringsomkostninger samt provision, hvor det var relevant og berettiget.

| (26) | Sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi blev foretaget på årsbasis. De eksporterende producenters anmodning om at foretage sammenligninger på månedsbasis blev overvejet, men ikke efterkommet, fordi denne fremgangsmåde helt klart ikke ville have ændret den overordnede konklusion om dumping, dvs. dumping på landsplan under ubetydelighedsgrænsen. |
| --- | --- |

(26)

Sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi blev foretaget på årsbasis. De eksporterende producenters anmodning om at foretage sammenligninger på månedsbasis blev overvejet, men ikke efterkommet, fordi denne fremgangsmåde helt klart ikke ville have ændret den overordnede konklusion om dumping, dvs. dumping på landsplan under ubetydelighedsgrænsen.

3.5.   Dumpingmargen

| (27) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne som fastsat ovenfor.

| (28) | På grundlag af ovenstående metodologi blev dumpingmargenerne fastsat til følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet: | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Indorama-gruppen | 3,7 % |
| SMPC | Ingen dumping |

(28)

På grundlag af ovenstående metodologi blev dumpingmargenerne fastsat til følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:

Dumpingmargen

Indorama-gruppen

3,7 %

SMPC

Ingen dumping

| (29) | De tre eksporterende producenter (de to i Indorama-gruppen og SMPC) tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Thailand ifølge Eurostat's data. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det kunne konstateres, at denne margen var under ubetydelighedsgrænsen, dvs. 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

De tre eksporterende producenter (de to i Indorama-gruppen og SMPC) tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Thailand ifølge Eurostat's data. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det kunne konstateres, at denne margen var under ubetydelighedsgrænsen, dvs. 1,8 %.

| (30) | Da dumping på landsplan ligger under ubetydelighedsgrænsen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af PTA med oprindelse i Thailand. |
| --- | --- |

(30)

Da dumping på landsplan ligger under ubetydelighedsgrænsen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af PTA med oprindelse i Thailand.

4.   SKADE, ÅRSAGSSAMMENHÆNG OG UNIONENS INTERESSER

| (31) | I betragtning af resultaterne om dumping anses det ikke for nødvendigt at forelægge en analyse af skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af resultaterne om dumping anses det ikke for nødvendigt at forelægge en analyse af skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

5.   AFSLUTNING AF PROCEDUREN

| (32) | Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenen for Thailand er fastsat til under 2 %. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(32)

Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenen for Thailand er fastsat til under 2 %. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

| (33) | For så vidt angår dumpingspørgsmålet mente en af klagerne ifølge de fremsendte bemærkninger, at Kommissionen burde have pålagt SMPC den dumpingmargen, som blev fastsat for de to øvrige eksporterende producenter (3,7 %), som følge af de foreliggende data. I så fald ville der have været tale om en dumpingmargen under ubetydelighedsgrænsen. Dette måtte afvises. Kommissionen anvendte rent faktisk foreliggende data i forbindelse med den forretningsmæssigt forbundne japanske virksomhed ved at bruge virksomhedens foreliggende data, som blev justeret opad og sammenholdt med andre kilder, der kunne efterprøves. Det ville under disse omstændigheder ikke have været i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 18 at anvende de øvrige eksportørers dumpingmargen. |
| --- | --- |

(33)

For så vidt angår dumpingspørgsmålet mente en af klagerne ifølge de fremsendte bemærkninger, at Kommissionen burde have pålagt SMPC den dumpingmargen, som blev fastsat for de to øvrige eksporterende producenter (3,7 %), som følge af de foreliggende data. I så fald ville der have været tale om en dumpingmargen under ubetydelighedsgrænsen. Dette måtte afvises. Kommissionen anvendte rent faktisk foreliggende data i forbindelse med den forretningsmæssigt forbundne japanske virksomhed ved at bruge virksomhedens foreliggende data, som blev justeret opad og sammenholdt med andre kilder, der kunne efterprøves. Det ville under disse omstændigheder ikke have været i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 18 at anvende de øvrige eksportørers dumpingmargen.

| (34) | Den samme klager hævdede endvidere, at andre nationale myndigheder har en anden opfattelse af undersøgelserne vedrørende PTA i en lignende UP. Det måtte også afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, at den dokumentation, som parten fremlagde, henviser til en antidumpingtold, som Folkerepublikken Kina har pålagt import af PTA fra Korea og Thailand. De fremlagte oplysninger underbygger ikke partens påstand, idet der ikke findes dokumentation for, hvordan den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt i forbindelse med den kinesiske antidumpingundersøgelse. Endvidere strækker UP i forbindelse med de kinesiske myndigheders undersøgelse sig fra den 1. oktober 2007 til den 30. september 2008, mens UP i forbindelse med den nuværende EU-undersøgelse strækker sig fra den 1. december 2008 til den 30. november 2009. Derfor er der stor forskel på de perioder, der anvendes i forbindelse med EU-undersøgelsen og den kinesiske undersøgelse. |
| --- | --- |

(34)

Den samme klager hævdede endvidere, at andre nationale myndigheder har en anden opfattelse af undersøgelserne vedrørende PTA i en lignende UP. Det måtte også afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, at den dokumentation, som parten fremlagde, henviser til en antidumpingtold, som Folkerepublikken Kina har pålagt import af PTA fra Korea og Thailand. De fremlagte oplysninger underbygger ikke partens påstand, idet der ikke findes dokumentation for, hvordan den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt i forbindelse med den kinesiske antidumpingundersøgelse. Endvidere strækker UP i forbindelse med de kinesiske myndigheders undersøgelse sig fra den 1. oktober 2007 til den 30. september 2008, mens UP i forbindelse med den nuværende EU-undersøgelse strækker sig fra den 1. december 2008 til den 30. november 2009. Derfor er der stor forskel på de perioder, der anvendes i forbindelse med EU-undersøgelsen og den kinesiske undersøgelse.

| (35) | Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til skadesaspekter. |
| --- | --- |

(35)

Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til skadesaspekter.

| (36) | Det må derfor konkluderes, at ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger, som ændrer ved undersøgelsesresultatet, dvs. at det ikke er nødvendigt at træffe beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(36)

Det må derfor konkluderes, at ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger, som ændrer ved undersøgelsesresultatet, dvs. at det ikke er nødvendigt at træffe beskyttelsesforanstaltninger.

| (37) | I lyset af ovenstående kan Kommissionen derfor konkludere, at antidumpingproceduren vedrørende import til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand bør afsluttes uden indførelse af antidumpingforanstaltninger — |
| --- | --- |

(37)

I lyset af ovenstående kan Kommissionen derfor konkludere, at antidumpingproceduren vedrørende import til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand bør afsluttes uden indførelse af antidumpingforanstaltninger —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Antidumpingproceduren vedrørende import af renset terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 med oprindelse i Thailand afsluttes hermed.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 313 af 22.12.2009, s. 17.

2

(3)  EUT C 313 af 22.12.2009, s. 22.

3

(4)  Se side 17 i denne EUT.

4

---

IV Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

| 20.1.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 15/26

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 190/09/KOL

af 22. april 2009

om 69. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, hvorved der indføres et revideret kapitel om midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1),

SOM HENVISER til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61 til 63, og protokol 26 til denne aftale,

SOM HENVISER til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 24 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

SOM ERINDRER OM de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, som Tilsynsmyndigheden vedtog den 19. januar 1994 (4),

SOM TAGER I BETRAGTING, at Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (i det følgende benævnt Europa-Kommissionen) den 25. februar 2009 vedtog en meddelelse om ændring af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (5),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at ovennævnte meddelelse også er relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTING, at der skal sikres en ensartet anvendelse af statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Tilsynsmyndigheden ifølge punkt II under overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Kommissionen skal vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager,

SOM HAR HØRT Europa-Kommissionen,

SOM ERINDRER OM, at Tilsynsmyndigheden har hørt EFTA-staterne om spørgsmålet ved brev af 31. marts 2009,

HAR VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (i det følgende benævnt »midlertidige retningslinjer«), gælder fra den 29. januar 2009 til den 31. december 2010.

Det er fastsat i de midlertidige retningslinjer (i de afsluttende bestemmelser), at Tilsynsmyndigheden eventuelt også vil klarlægge sin tilgang til bestemte spørgsmål yderligere, hvis det skønnes nødvendigt.

Anvendelsen af de midlertidige retningslinjer har vist, at det er nødvendigt at foretage en yderligere afklaring af anvendelsen af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), de gældende regler for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten og brugen af statsstøtte i form af garantier.

Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved at indføje ændringer i det kapitel i retningslinjerne, der har betegnelsen Midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise.

Følgende ændringer af de midlertidige retningslinjer får virkning fra datoen for denne beslutnings vedtagelse:

| 1. | Følgende indsættes som sidste afsnit i punkt 4.1:
  »EFTA-staterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Tilsynsmyndigheden i henhold til disse retningslinjer, er nødvendige og relevante for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle betingelserne er opfyldt.« |
| --- | --- |

1.

Følgende indsættes som sidste afsnit i punkt 4.1:

»EFTA-staterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Tilsynsmyndigheden i henhold til disse retningslinjer, er nødvendige og relevante for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle betingelserne er opfyldt.«

| 2. | Punkt 4.3.2 ændres således:






  a) | litra a) og b) affattes således:






  »a) | for små og mellemstore virksomheder giver EFTA-staterne et nedslag på op til 25 % i den årlige præmie, der skal betales for nye garantier ydet i overensstemmelse med »safe harbour«-reglerne i bilaget (6) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punkt 4.3.2 ændres således:

a)

litra a) og b) affattes således:

»a)

for små og mellemstore virksomheder giver EFTA-staterne et nedslag på op til 25 % i den årlige præmie, der skal betales for nye garantier ydet i overensstemmelse med »safe harbour«-reglerne i bilaget (6)

| b) | for store virksomheder giver EFTA-staterne også i forbindelse med nye garantier et nedslag på op til 15 % af den årlige præmie for nye garantier, beregnet på grundlag af »safe harbour«-reglerne i bilaget. |
| --- | --- |

b)

for store virksomheder giver EFTA-staterne også i forbindelse med nye garantier et nedslag på op til 15 % af den årlige præmie for nye garantier, beregnet på grundlag af »safe harbour«-reglerne i bilaget.

| b) | litra f) affattes således:






  »f) | Garantien dækker ikke over 90 % af lånet i hele lånets løbetid.« |
| --- | --- | --- |

b)

litra f) affattes således:

»f)

Garantien dækker ikke over 90 % af lånet i hele lånets løbetid.«

| c) | litra h) affattes således:






  »h) | Et nedslag i garantipræmien ydes i højst to år efter, at garantien blev ydet. Hvis det underliggende lån har en løbetid på over to år, kan EFTA-staterne i endnu en periode på højst otte år anvende »safe harbour«-præmierne i bilaget uden nedslag.« |
| --- | --- | --- |

c)

litra h) affattes således:

»h)

Et nedslag i garantipræmien ydes i højst to år efter, at garantien blev ydet. Hvis det underliggende lån har en løbetid på over to år, kan EFTA-staterne i endnu en periode på højst otte år anvende »safe harbour«-præmierne i bilaget uden nedslag.«

| 3. | Punkt 4.4.1 affattes således:






  »4.4.1. | I retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.« |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 4.4.1 affattes således:

»4.4.1.

I retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.«

| 4. | Punkt 4.5.1 affattes således:






  »4.5.1. | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.« |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 4.5.1 affattes således:

»4.5.1.

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.«

| 5. | Der indsættes følgende bilag:

  »BILAG








  »Safe habour«-præmier i henhold til de midlertidige retningslinjer, angivet i basispoint (7) |
| --- | --- |
| Ratingkategori (Standard & Poor’s) | Sikkerhedsstillelse |
| Høj | Normal | Lav |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC og derunder | 380 | 630 | 980 |

5.

Der indsættes følgende bilag:

»BILAG

»Safe habour«-præmier i henhold til de midlertidige retningslinjer, angivet i basispoint (7)

Ratingkategori (Standard & Poor’s)

Sikkerhedsstillelse

Høj

Normal

Lav

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC og derunder

380

630

980

Det nye kapitel findes i bilag til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Island, Fyrstendømmet Liechtenstein og Kongeriget Norge.

Artikel 3

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2009.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Kurt JÄGER

Medlem af kollegiet

---

(1)  I det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  I det følgende benævnt »aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen«.

3

(4)  Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen vedtaget og udstedt af Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994, offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994, s. 1. Retningslinjerne blev senest ændret den 29. januar 2009. Herefter benævnt »retningslinjer for statsstøtte«. Der findes en opdateret version af retningslinjerne for statsstøtte på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  Den konsoliderede udgave blev offentliggjort i EUT C 83 af 7.4.2009, s. 1.

5

(6)  Præmierne i bilaget præciserer »safe harbour«-reglerne i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier, idet der tages hensyn til sikkerhedsstillelse på forskellige niveauer. De kan også anvendes som benchmark for beregningen af det forenelige støtteelement i garantiforanstaltninger, der falder ind under punkt 4.2 i disse retningslinjer.

6

Beregningen af »safe harbour«-præmierne er baseret på de margener, der er angivet i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten, idet der tages hensyn til et yderligere nedslag på 20 basispoint (jf. fodnote 12 i ovennævnte retningslinjer). De »safe harbour«-præmier, der er fastsat i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier, er fortsat maksimumsgrænsen for hver ratingkategori. Med hensyn til definitionen af sikkerhedsstillelse på de forskellige niveauer henvises til fodnote 2 på side 1 i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten.«

(7)  For virksomheder, der ikke har en kredithistorie eller rating på grundlag af en vurdering af deres balance (som f.eks. visse SPV-selskaber eller nystartede virksomheder), kan EFTA-staterne give et nedslag på op til 15 % (25 % for SMV) i den specifikke »safe harbour«-præmie, der er fastsat til 3,8 % i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier. Præmien må dog aldrig være lavere end den, der ville gælde for moderselskabet eller moderselskaberne.«

7

---

BILAG

Midlertidige retningslinjer for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise

1.   FINANSKRISEN, DENS VIRKNINGER FOR REALØKONOMIEN OG BEHOVET FOR MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

1.1.   Finanskrisen og dens indvirkning på realøkonomien

| (1) | Den 26. november 2008 vedtog Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) i form af en meddelelse en »europæisk økonomisk genopretningsplan« (i det følgende benævnt »genopretningsplanen«), som skal hjælpe Europa med at overvinde den nuværende økonomiske krise (1). Genopretningsplanen er baseret på to hovedelementer, som supplerer hinanden. For det første kortsigtede foranstaltninger, der skal sætte gang i efterspørgslen, redde arbejdspladser og bidrage til at genskabe tilliden, og for det andet »intelligente investeringer«, der skal skabe højere vækst og bæredygtig velstand på længere sigt. Genopretningsplanen skal styrke og fremskynde de reformer, der allerede er i gang som led i Lissabon-strategien. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. november 2008 vedtog Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) i form af en meddelelse en »europæisk økonomisk genopretningsplan« (i det følgende benævnt »genopretningsplanen«), som skal hjælpe Europa med at overvinde den nuværende økonomiske krise (1). Genopretningsplanen er baseret på to hovedelementer, som supplerer hinanden. For det første kortsigtede foranstaltninger, der skal sætte gang i efterspørgslen, redde arbejdspladser og bidrage til at genskabe tilliden, og for det andet »intelligente investeringer«, der skal skabe højere vækst og bæredygtig velstand på længere sigt. Genopretningsplanen skal styrke og fremskynde de reformer, der allerede er i gang som led i Lissabon-strategien.

| (2) | I den sammenhæng består udfordringen i at undgå offentlige indgreb, der kan underminere målet om bedre og mere målrettet statsstøtte. Under visse omstændigheder kan der dog være et behov for ny, midlertidig statsstøtte. |
| --- | --- |

(2)

I den sammenhæng består udfordringen i at undgå offentlige indgreb, der kan underminere målet om bedre og mere målrettet statsstøtte. Under visse omstændigheder kan der dog være et behov for ny, midlertidig statsstøtte.

| (3) | EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) mener, at der bør indføres nye instrumenter, så statsstøttereglerne kan anvendes på en måde, der giver den størst mulige fleksibilitet ved håndteringen af krisen, samtidig med at det sikres, at der fortsat er lige konkurrencevilkår for alle, og at urimelige konkurrencefordrejninger undgås. Disse retningslinjer opstiller en række supplerende, midlertidige muligheder, som EFTA-staterne har for at yde statsstøtte. |
| --- | --- |

(3)

EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) mener, at der bør indføres nye instrumenter, så statsstøttereglerne kan anvendes på en måde, der giver den størst mulige fleksibilitet ved håndteringen af krisen, samtidig med at det sikres, at der fortsat er lige konkurrencevilkår for alle, og at urimelige konkurrencefordrejninger undgås. Disse retningslinjer opstiller en række supplerende, midlertidige muligheder, som EFTA-staterne har for at yde statsstøtte.

| (4) | Finanskrisen har i første række ramt EØS's banksektor hårdt og i hidtil uset omfang i Island. EU’s Ministerråd har understreget, at selv om beslutningerne om offentlige indgreb må træffes på nationalt plan, må det ske inden for koordinerede rammer og på grundlag af en række fælles fællesskabsprincipper (2). Kommissionen reagerede omgående med forskellige foranstaltninger, herunder gennem vedtagelsen af meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (3) og gennem en række beslutninger, hvorved den godkendte redningsstøtte til pengeinstitutter. Tilsynsmyndigheden har vedtaget tilsvarende foranstaltninger (4). |
| --- | --- |

(4)

Finanskrisen har i første række ramt EØS's banksektor hårdt og i hidtil uset omfang i Island. EU’s Ministerråd har understreget, at selv om beslutningerne om offentlige indgreb må træffes på nationalt plan, må det ske inden for koordinerede rammer og på grundlag af en række fælles fællesskabsprincipper (2). Kommissionen reagerede omgående med forskellige foranstaltninger, herunder gennem vedtagelsen af meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (3) og gennem en række beslutninger, hvorved den godkendte redningsstøtte til pengeinstitutter. Tilsynsmyndigheden har vedtaget tilsvarende foranstaltninger (4).

| (5) | Tilstrækkelig adgang til finansiering uden for store omkostninger er en forudsætning for investeringer, vækst og jobskabelse i den private sektor. EFTA-staterne er nødt til at udnytte de muligheder, staten har fået gennem den betydelige finansielle støtte, den har ydet til banksektoren, til at sikre, at denne støtte ikke blot hjælper bankerne med at forbedre deres finansielle situation, uden at det kommer økonomien som helhed til gode. Støtten til finanssektoren bør derfor målrettes til at sikre, at bankerne genoptager deres normale udlånsvirksomhed. Det vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, når den skal tage stilling til statsstøtte til banker. |
| --- | --- |

(5)

Tilstrækkelig adgang til finansiering uden for store omkostninger er en forudsætning for investeringer, vækst og jobskabelse i den private sektor. EFTA-staterne er nødt til at udnytte de muligheder, staten har fået gennem den betydelige finansielle støtte, den har ydet til banksektoren, til at sikre, at denne støtte ikke blot hjælper bankerne med at forbedre deres finansielle situation, uden at det kommer økonomien som helhed til gode. Støtten til finanssektoren bør derfor målrettes til at sikre, at bankerne genoptager deres normale udlånsvirksomhed. Det vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, når den skal tage stilling til statsstøtte til banker.

| (6) | Situationen på finansmarkederne ser ud til at være i bedring, men det er først nu, at finanskrisens virkninger for realøkonomien for alvor er slået igennem. Hele økonomien befinder sig nu i en meget alvorlig afmatning, som rammer både de private husstande, erhvervslivet og beskæftigelsen. I særdeleshed har krisen på finansmarkederne den konsekvens, at bankerne nu har gearet ned og er blevet langt mindre risikovillige end i de foregående år, hvilket har ført til en kreditklemme. Denne finanskrise kan resultere i kreditrationering, fald i efterspørgslen og recession. |
| --- | --- |

(6)

Situationen på finansmarkederne ser ud til at være i bedring, men det er først nu, at finanskrisens virkninger for realøkonomien for alvor er slået igennem. Hele økonomien befinder sig nu i en meget alvorlig afmatning, som rammer både de private husstande, erhvervslivet og beskæftigelsen. I særdeleshed har krisen på finansmarkederne den konsekvens, at bankerne nu har gearet ned og er blevet langt mindre risikovillige end i de foregående år, hvilket har ført til en kreditklemme. Denne finanskrise kan resultere i kreditrationering, fald i efterspørgslen og recession.

| (7) | Det er ikke blot svage virksomheder uden nogen kapitalreserve, der kan blive ramt, men også sunde virksomheder, der pludselig kommer til at stå i en situation, hvor de ikke kan låne nok eller ikke låne overhovedet. Det vil specielt være tilfældet for små og mellemstore virksomheder, som under alle omstændigheder har større vanskeligheder ved at skaffe finansiering end større virksomheder. På kort og mellemlang sigt kan det ikke alene gå hårdt ud over den økonomiske situation i mange sunde virksomheder og deres medarbejdere, men det kan også få længerevarende negative virkninger, for det kan betyde, at alle EØS's investeringer i fremtiden — især investeringer i bæredygtig vækst og andre af Lissabonstrategiens mål — bliver udskudt eller måske helt opgivet. |
| --- | --- |

(7)

Det er ikke blot svage virksomheder uden nogen kapitalreserve, der kan blive ramt, men også sunde virksomheder, der pludselig kommer til at stå i en situation, hvor de ikke kan låne nok eller ikke låne overhovedet. Det vil specielt være tilfældet for små og mellemstore virksomheder, som under alle omstændigheder har større vanskeligheder ved at skaffe finansiering end større virksomheder. På kort og mellemlang sigt kan det ikke alene gå hårdt ud over den økonomiske situation i mange sunde virksomheder og deres medarbejdere, men det kan også få længerevarende negative virkninger, for det kan betyde, at alle EØS's investeringer i fremtiden — især investeringer i bæredygtig vækst og andre af Lissabonstrategiens mål — bliver udskudt eller måske helt opgivet.

1.2.   Nødvendigheden af en tæt EØS-koordinering af nationale støtteforanstaltninger

| (8) | I den aktuelle situation på finansmarkederne kan EFTA-staterne føle sig fristet til at gå enegang og bl.a. kaste sig ud i et kapløb om at støtte deres virksomheder mest muligt. Tidligere erfaringer viser, at sådanne ensidige indgreb ikke kan være effektive, men kan forårsage alvorlige skader på det indre marked. Når der under fuld hensyntagen til den aktuelle særlige økonomiske situation ydes støtte, er det meget vigtigt at sikre, at spillereglerne er ens for alle virksomheder i EØS, og undgå, at EFTA-staterne går ind i et støttekapløb, der vil være uholdbart og til skade for hele EØS. Det er konkurrencepolitikkens opgave at sikre dette. |
| --- | --- |

(8)

I den aktuelle situation på finansmarkederne kan EFTA-staterne føle sig fristet til at gå enegang og bl.a. kaste sig ud i et kapløb om at støtte deres virksomheder mest muligt. Tidligere erfaringer viser, at sådanne ensidige indgreb ikke kan være effektive, men kan forårsage alvorlige skader på det indre marked. Når der under fuld hensyntagen til den aktuelle særlige økonomiske situation ydes støtte, er det meget vigtigt at sikre, at spillereglerne er ens for alle virksomheder i EØS, og undgå, at EFTA-staterne går ind i et støttekapløb, der vil være uholdbart og til skade for hele EØS. Det er konkurrencepolitikkens opgave at sikre dette.

1.3.   Behovet for midlertidige statsstøtteforanstaltninger

| (9) | De midlertidige supplerende foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, tager sigte på to mål: For det første drejer det sig i lyset af de ekstraordinære, forbigående finansieringsproblemer i kølvandet på finanskrisen om at få åbnet op for bankernes långivning til virksomhederne og dermed sikre kontinuiteten i deres adgang til finansiering. Små og mellemstore virksomheder spiller en særlig vigtig rolle for hele økonomien i EØS, og en forbedring af deres finansielle situation vil også få positive virkninger for store virksomheder og dermed på længere sigt understøtte den samlede økonomiske vækst og modernisering. |
| --- | --- |

(9)

De midlertidige supplerende foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, tager sigte på to mål: For det første drejer det sig i lyset af de ekstraordinære, forbigående finansieringsproblemer i kølvandet på finanskrisen om at få åbnet op for bankernes långivning til virksomhederne og dermed sikre kontinuiteten i deres adgang til finansiering. Små og mellemstore virksomheder spiller en særlig vigtig rolle for hele økonomien i EØS, og en forbedring af deres finansielle situation vil også få positive virkninger for store virksomheder og dermed på længere sigt understøtte den samlede økonomiske vækst og modernisering.

| (10) | Det andet mål går ud på at tilskynde virksomhederne til fortsat at investere i fremtiden, navnlig i en økonomi med bæredygtig vækst. Det kunne få meget dramatiske konsekvenser, hvis den aktuelle krise resulterede i, at de store fremskridt, der er opnået på miljøområdet, gik i stå eller sågar blev tilintetgjort. Der er derfor behov for at kunne yde midlertidig støtte til virksomhederne til investering i miljøprojekter (der blandt andet kunne give EØS-industrien et teknologiforspring) og samtidig sikre, at den påtrængende nødvendige finansielle støtte hertil på længere sigt kommer EØS til gode. |
| --- | --- |

(10)

Det andet mål går ud på at tilskynde virksomhederne til fortsat at investere i fremtiden, navnlig i en økonomi med bæredygtig vækst. Det kunne få meget dramatiske konsekvenser, hvis den aktuelle krise resulterede i, at de store fremskridt, der er opnået på miljøområdet, gik i stå eller sågar blev tilintetgjort. Der er derfor behov for at kunne yde midlertidig støtte til virksomhederne til investering i miljøprojekter (der blandt andet kunne give EØS-industrien et teknologiforspring) og samtidig sikre, at den påtrængende nødvendige finansielle støtte hertil på længere sigt kommer EØS til gode.

| (11) | I disse retningslinjer gennemgås først de mange forskellige muligheder, EFTA-staterne allerede har for at yde offentlig støtte inden for rammerne af de eksisterende statsstøtteregler, før der redegøres for, hvilke yderligere statsstøtteforanstaltninger EFTA-staterne midlertidigt må iværksætte for at afhjælpe de problemer, nogle virksomheder for øjeblikket har med at skaffe sig finansiering og med at foretage miljørelaterede investeringer. |
| --- | --- |

(11)

I disse retningslinjer gennemgås først de mange forskellige muligheder, EFTA-staterne allerede har for at yde offentlig støtte inden for rammerne af de eksisterende statsstøtteregler, før der redegøres for, hvilke yderligere statsstøtteforanstaltninger EFTA-staterne midlertidigt må iværksætte for at afhjælpe de problemer, nogle virksomheder for øjeblikket har med at skaffe sig finansiering og med at foretage miljørelaterede investeringer.

| (12) | Tilsynsmyndigheden finder, at de støtteinstrumenter, der her foreslås, er bedst egnet til at virkeliggøre disse mål. |
| --- | --- |

(12)

Tilsynsmyndigheden finder, at de støtteinstrumenter, der her foreslås, er bedst egnet til at virkeliggøre disse mål.

2.   TILTAG UNDER DEN GENERELLE ØKONOMISKE POLITIK

| (13) | Genopretningsplanen blev vedtaget for at imødegå den aktuelle økonomiske situation. I betragtning af krisens omfang og styrke har Fællesskabet brug for en koordineret tilgang, der må være tilstrækkeligt omfattende og ambitiøs til at genskabe tilliden hos forbrugerne og i erhvervslivet. Det samme gælder genopretningen i EFTA-staterne. |
| --- | --- |

(13)

Genopretningsplanen blev vedtaget for at imødegå den aktuelle økonomiske situation. I betragtning af krisens omfang og styrke har Fællesskabet brug for en koordineret tilgang, der må være tilstrækkeligt omfattende og ambitiøs til at genskabe tilliden hos forbrugerne og i erhvervslivet. Det samme gælder genopretningen i EFTA-staterne.

| (14) | Genopretningsplanens strategiske mål er:






  — | hurtigt at stimulere efterspørgslen og få genskabt forbrugernes tillid |
| --- | --- | --- |

(14)

Genopretningsplanens strategiske mål er:

—

hurtigt at stimulere efterspørgslen og få genskabt forbrugernes tillid

| — | at mindske de menneskelige omkostninger ved den økonomiske tilbagegang og dens virkninger for de mest sårbare. Mange arbejdstagere og deres familie er blevet eller vil blive ramt af krisen. Der må sættes ind på at dæmme op for tabet af arbejdspladser og desuden hjælpe folk til hurtigt at komme tilbage på arbejdsmarkedet i stedet for at blive kastet ud i langtidsledighed |
| --- | --- |

—

at mindske de menneskelige omkostninger ved den økonomiske tilbagegang og dens virkninger for de mest sårbare. Mange arbejdstagere og deres familie er blevet eller vil blive ramt af krisen. Der må sættes ind på at dæmme op for tabet af arbejdspladser og desuden hjælpe folk til hurtigt at komme tilbage på arbejdsmarkedet i stedet for at blive kastet ud i langtidsledighed

| — | at ruste Europa til opsvinget, når der igen kommer gang i økonomien, for at sikre, at den europæiske økonomi kan leve op til kravene om konkurrenceevne og bæredygtighed og til fremtidens behov, således som det er skitseret i Lissabon-strategien. Det indebærer, at man støtter innovation, opbygger en vidensøkonomi og fremskynder overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og effektiv udnyttelse af ressourcerne. |
| --- | --- |

—

at ruste Europa til opsvinget, når der igen kommer gang i økonomien, for at sikre, at den europæiske økonomi kan leve op til kravene om konkurrenceevne og bæredygtighed og til fremtidens behov, således som det er skitseret i Lissabon-strategien. Det indebærer, at man støtter innovation, opbygger en vidensøkonomi og fremskynder overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og effektiv udnyttelse af ressourcerne.

| (15) | Til at nå disse mål råder EFTA-staterne allerede over en række virkemidler, der ikke betragtes som statsstøtte. For eksempel kan der være nogle virksomheder, der har mere akutte problemer med at skaffe sig finansiering end andre, og som derfor ikke eller i hvert fald ikke lige nu er i stand til at finansiere deres vækst og få gennemført deres planlagte investeringer. Med henblik på dem kunne EFTA-staterne træffe en række generelle politiske foranstaltninger, som gælder for alle virksomheder inden for deres område og derfor ikke falder ind under statsstøttereglerne, med det formål midlertidigt at mindske finansieringsproblemerne på kort og mellemlangt sigt. Der kan for eksempel være tale om en forlængelse af fristerne for betaling af socialsikringsbidrag o. lign. eller måske også skatter og afgifter eller foranstaltninger rettet mod lønmodtagerne. Hvis sådanne foranstaltninger er åbne for alle virksomheder, er der i princippet ikke tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(15)

Til at nå disse mål råder EFTA-staterne allerede over en række virkemidler, der ikke betragtes som statsstøtte. For eksempel kan der være nogle virksomheder, der har mere akutte problemer med at skaffe sig finansiering end andre, og som derfor ikke eller i hvert fald ikke lige nu er i stand til at finansiere deres vækst og få gennemført deres planlagte investeringer. Med henblik på dem kunne EFTA-staterne træffe en række generelle politiske foranstaltninger, som gælder for alle virksomheder inden for deres område og derfor ikke falder ind under statsstøttereglerne, med det formål midlertidigt at mindske finansieringsproblemerne på kort og mellemlangt sigt. Der kan for eksempel være tale om en forlængelse af fristerne for betaling af socialsikringsbidrag o. lign. eller måske også skatter og afgifter eller foranstaltninger rettet mod lønmodtagerne. Hvis sådanne foranstaltninger er åbne for alle virksomheder, er der i princippet ikke tale om statsstøtte.

| (16) | EFTA-staterne kan også yde finansiel støtte direkte til forbrugerne, for eksempel til at kassere gamle produkter og købe miljøvenligt. Hvis en sådan støtte ydes uden nogen diskrimination med hensyn til produktets oprindelse, udgør den ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(16)

EFTA-staterne kan også yde finansiel støtte direkte til forbrugerne, for eksempel til at kassere gamle produkter og købe miljøvenligt. Hvis en sådan støtte ydes uden nogen diskrimination med hensyn til produktets oprindelse, udgør den ikke statsstøtte.

| (17) | Desuden kunne man udnytte generelle fællesskabsprogrammer, som for eksempel rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), iværksat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (5), og Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), iværksat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (6), til at yde støtte ikke alene til små og mellemstore virksomheder, men også til store virksomheder. |
| --- | --- |

(17)

Desuden kunne man udnytte generelle fællesskabsprogrammer, som for eksempel rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), iværksat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (5), og Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), iværksat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (6), til at yde støtte ikke alene til små og mellemstore virksomheder, men også til store virksomheder.

3.   MULIGHEDERNE FOR AT YDE STATSSTØTTE EFTER DE EKSISTERENDE REGLER

| (18) | Tilsynsmyndigheden har igennem de seneste par år foretaget en gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne for at tilskynde EFTA-staterne til at målrette deres støtte bedre, så den i højere grad kommer til at gå til bæredygtige investeringer for dermed at fremme virkeliggørelsen af Lissabon-strategien. I den forbindelse er der lagt særlig vægt på SMV, hvor mulighederne for at yde støtte er blevet øget. Desuden er statsstøttereglerne blevet markant forenklet og strømlinet med den nyligt vedtagne generelle gruppefritagelsesforordning (7), som betyder, at EFTA-staterne nu råder over en bred vifte af støtteforanstaltninger med minimale administrative byrder. I den aktuelle økonomiske situation er især følgende eksisterende statsstøtteinstrumenter af betydning. |
| --- | --- |

(18)

Tilsynsmyndigheden har igennem de seneste par år foretaget en gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne for at tilskynde EFTA-staterne til at målrette deres støtte bedre, så den i højere grad kommer til at gå til bæredygtige investeringer for dermed at fremme virkeliggørelsen af Lissabon-strategien. I den forbindelse er der lagt særlig vægt på SMV, hvor mulighederne for at yde støtte er blevet øget. Desuden er statsstøttereglerne blevet markant forenklet og strømlinet med den nyligt vedtagne generelle gruppefritagelsesforordning (7), som betyder, at EFTA-staterne nu råder over en bred vifte af støtteforanstaltninger med minimale administrative byrder. I den aktuelle økonomiske situation er især følgende eksisterende statsstøtteinstrumenter af betydning.

| (19) | Den nye de minimis-forordning (8), som tilpasset EØS-aftalen, fastsætter, at støtte på op til 200 000 EUR pr. virksomhed over enhver treårig periode ikke udgør statsstøtte i EØS-aftalens forstand. Samme forordning bestemmer endvidere, at garantier på op til 1,5 mio. EUR ikke overskrider de minimis-tærsklen og derfor ikke betragtes som statsstøtte. EFTA-staterne kan således yde sådanne garantier uden at skulle beregne subventionsækvivalenten i forbindelse hermed og dermed uden nogen administrative byrder. |
| --- | --- |

(19)

Den nye de minimis-forordning (8), som tilpasset EØS-aftalen, fastsætter, at støtte på op til 200 000 EUR pr. virksomhed over enhver treårig periode ikke udgør statsstøtte i EØS-aftalens forstand. Samme forordning bestemmer endvidere, at garantier på op til 1,5 mio. EUR ikke overskrider de minimis-tærsklen og derfor ikke betragtes som statsstøtte. EFTA-staterne kan således yde sådanne garantier uden at skulle beregne subventionsækvivalenten i forbindelse hermed og dermed uden nogen administrative byrder.

| (20) | Den generelle gruppefritagelsesforordning er central i moderniseringen af statsstøttereglerne, fordi den forenkler statsstøtteprocedurerne for visse væsentlige typer statsstøtte og indebærer en øget kanalisering af statsstøtte hen imod virkeliggørelse af EØS's prioriterede mål. Alle tidligere gældende gruppefritagelsesforordninger er blevet lagt sammen til én forordning, samtidig med at der også er indføjet nye områder (innovation, miljø, forskning og udvikling i store virksomheder, risikokapitalstøtte til SMV). I alle de tilfælde, der falder ind under den generelle gruppefritagelsesforordning, kan EFTA-staterne yde støtte uden forudgående anmeldelse til Tilsynsmyndigheden. Hvor hurtigt processen forløber, er derfor helt op til EFTA-staterne. Forordningen har særlig betydning for små og mellemstore virksomheder, idet den indeholder særlige regler om investerings- og beskæftigelsesstøtte udelukkende til små og mellemstore virksomheder. Desuden gælder alle de 26 foranstaltninger, forordningen omfatter, også for små og mellemstore virksomheder, hvilket sætter EFTA-staterne i stand til at støtte små og mellemstore virksomheder i alle faser i deres udvikling, lige fra adgang til finansiering og til forskning og udvikling, innovation, uddannelse, beskæftigelse, miljø osv. |
| --- | --- |

(20)

Den generelle gruppefritagelsesforordning er central i moderniseringen af statsstøttereglerne, fordi den forenkler statsstøtteprocedurerne for visse væsentlige typer statsstøtte og indebærer en øget kanalisering af statsstøtte hen imod virkeliggørelse af EØS's prioriterede mål. Alle tidligere gældende gruppefritagelsesforordninger er blevet lagt sammen til én forordning, samtidig med at der også er indføjet nye områder (innovation, miljø, forskning og udvikling i store virksomheder, risikokapitalstøtte til SMV). I alle de tilfælde, der falder ind under den generelle gruppefritagelsesforordning, kan EFTA-staterne yde støtte uden forudgående anmeldelse til Tilsynsmyndigheden. Hvor hurtigt processen forløber, er derfor helt op til EFTA-staterne. Forordningen har særlig betydning for små og mellemstore virksomheder, idet den indeholder særlige regler om investerings- og beskæftigelsesstøtte udelukkende til små og mellemstore virksomheder. Desuden gælder alle de 26 foranstaltninger, forordningen omfatter, også for små og mellemstore virksomheder, hvilket sætter EFTA-staterne i stand til at støtte små og mellemstore virksomheder i alle faser i deres udvikling, lige fra adgang til finansiering og til forskning og udvikling, innovation, uddannelse, beskæftigelse, miljø osv.

| (21) | Nye retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (9) fastsætter, at EFTA-staterne bl.a. kan yde statsstøtte til følgende:






  — | støtte til virksomheder, der går videre end fællesskabsstandarderne eller øger miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder, på op til 70 % af de ekstra investeringsomkostninger (op til 80 % til økoinnovation) i små virksomheder og op til 100 % af de ekstra investeringsomkostninger, hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure i egentlig konkurrence, selv til store virksomheder. Der er også mulighed for at yde støtte til tidlig tilpasning til fremtidige fællesskabsstandarder og til miljøundersøgelser |
| --- | --- | --- |

(21)

Nye retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (9) fastsætter, at EFTA-staterne bl.a. kan yde statsstøtte til følgende:

—

støtte til virksomheder, der går videre end fællesskabsstandarderne eller øger miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder, på op til 70 % af de ekstra investeringsomkostninger (op til 80 % til økoinnovation) i små virksomheder og op til 100 % af de ekstra investeringsomkostninger, hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure i egentlig konkurrence, selv til store virksomheder. Der er også mulighed for at yde støtte til tidlig tilpasning til fremtidige fællesskabsstandarder og til miljøundersøgelser

| — | inden for vedvarende energikilder og kombineret kraft-varmeproduktion kan EFTA-staterne yde driftsstøtte til dækning af de ekstra produktionsomkostninger |
| --- | --- |

—

inden for vedvarende energikilder og kombineret kraft-varmeproduktion kan EFTA-staterne yde driftsstøtte til dækning af de ekstra produktionsomkostninger

| — | for at nå målene for energibesparelser og nedbringelse af drivhusgasser kan EFTA-staterne yde støtte, der sætter virksomhederne i stand til at gennemføre energibesparelser, og støtte til vedvarende energikilder og kombineret kraft-varmeproduktion på op til 80 % af de ekstra investeringsomkostninger i små virksomheder og op til 100 % af de ekstra investeringsomkostninger, hvis støtten ydes efter en egentlig udbudsprocedure. |
| --- | --- |

—

for at nå målene for energibesparelser og nedbringelse af drivhusgasser kan EFTA-staterne yde støtte, der sætter virksomhederne i stand til at gennemføre energibesparelser, og støtte til vedvarende energikilder og kombineret kraft-varmeproduktion på op til 80 % af de ekstra investeringsomkostninger i små virksomheder og op til 100 % af de ekstra investeringsomkostninger, hvis støtten ydes efter en egentlig udbudsprocedure.

| (22) | Tilsynsmyndigheden vedtog den 7. februar 2007 nye retningslinjer for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation. De indeholder nye regler om innovation, der specielt er møntet på små og mellemstore virksomheder, og indebærer en bedre målretning af støtten mod jobskabelse og vækst i overensstemmelse med Lissabon-strategien. EFTA-staterne kan blandt andet navnlig yde følgende former for statsstøtte:






  — | støtte til F&U-projekter, blandt andet med støtte til grundforskning på op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger og til industriel forskning på op til 80 % i små virksomheder |
| --- | --- | --- |

(22)

Tilsynsmyndigheden vedtog den 7. februar 2007 nye retningslinjer for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation. De indeholder nye regler om innovation, der specielt er møntet på små og mellemstore virksomheder, og indebærer en bedre målretning af støtten mod jobskabelse og vækst i overensstemmelse med Lissabon-strategien. EFTA-staterne kan blandt andet navnlig yde følgende former for statsstøtte:

—

støtte til F&U-projekter, blandt andet med støtte til grundforskning på op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger og til industriel forskning på op til 80 % i små virksomheder

| — | støtte til unge, innoverende virksomheder på op til 1 mio. EUR og endnu mere i støtteberettigede regioner, støtte til innovationsklynger, støtte til innovationsrådgivning og innovationssupport |
| --- | --- |

—

støtte til unge, innoverende virksomheder på op til 1 mio. EUR og endnu mere i støtteberettigede regioner, støtte til innovationsklynger, støtte til innovationsrådgivning og innovationssupport

| — | støtte til lån af højtkvalificeret personale, støtte til tekniske gennemførlighedsundersøgelser, støtte til proces- og organisationsinnovation inden for tjenesteydelser og støtte til små og mellemstore virksomheders udgifter til industrielle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

—

støtte til lån af højtkvalificeret personale, støtte til tekniske gennemførlighedsundersøgelser, støtte til proces- og organisationsinnovation inden for tjenesteydelser og støtte til små og mellemstore virksomheders udgifter til industrielle ejendomsrettigheder.

| (23) | Uddannelse spiller også en stor rolle for konkurrenceevnen. Det er yderst vigtigt at fastholde investeringerne i uddannelse, selv i en tid med stigende ledighed, for at få udviklet nye færdigheder og kompetencer. Inden for den nye generelle gruppefritagelsesforordnings rammer kan EFTA-staterne yde støtte til både generel og specifik uddannelse på op til i alt 80 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(23)

Uddannelse spiller også en stor rolle for konkurrenceevnen. Det er yderst vigtigt at fastholde investeringerne i uddannelse, selv i en tid med stigende ledighed, for at få udviklet nye færdigheder og kompetencer. Inden for den nye generelle gruppefritagelsesforordnings rammer kan EFTA-staterne yde støtte til både generel og specifik uddannelse på op til i alt 80 % af de støtteberettigede omkostninger.

| (24) | Tilsynsmyndigheden vedtog i 2008 nye retningslinjer om statsstøtte i form af garantier, hvori det klarlægges, hvornår offentlige lånegarantier ikke anses for statsstøtte. Ifølge disse retningslinjer anses en garanti specielt ikke for at udgøre statsstøtte, når der betales en markedspris for den. Ud over at klarlægge betingelserne for, hvornår garantier skal anses for at udgøre statsstøtte, indfører de nye retningslinjer også for første gang specifikke minimumspræmier (»safe-harbour premiums«) for små og mellemstore virksomheder, der letter og fremmer en sikker anvendelse af garantier med det formål at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at skaffe finansiering. |
| --- | --- |

(24)

Tilsynsmyndigheden vedtog i 2008 nye retningslinjer om statsstøtte i form af garantier, hvori det klarlægges, hvornår offentlige lånegarantier ikke anses for statsstøtte. Ifølge disse retningslinjer anses en garanti specielt ikke for at udgøre statsstøtte, når der betales en markedspris for den. Ud over at klarlægge betingelserne for, hvornår garantier skal anses for at udgøre statsstøtte, indfører de nye retningslinjer også for første gang specifikke minimumspræmier (»safe-harbour premiums«) for små og mellemstore virksomheder, der letter og fremmer en sikker anvendelse af garantier med det formål at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at skaffe finansiering.

| (25) | Den 25. oktober 2006 vedtog Tilsynsmyndigheden nye retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder. Disse retningslinjer er møntet på innoverende, hurtigt voksende SMV, som spiller en central rolle i Lissabon-strategien. Tilsynsmyndigheden indførte et nyt støtteloft på 1,5 mio. EUR pr. støttemodtagende SMV, hvilket er 50 % mere end før. Under dette loft accepterer Tilsynsmyndigheden principielt, at der ikke findes alternative finansieringsmuligheder på finansmarkederne (det vil sige at der foreligger et markedssvigt). Desuden er støtte til risikokapital også bragt ind under den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(25)

Den 25. oktober 2006 vedtog Tilsynsmyndigheden nye retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder. Disse retningslinjer er møntet på innoverende, hurtigt voksende SMV, som spiller en central rolle i Lissabon-strategien. Tilsynsmyndigheden indførte et nyt støtteloft på 1,5 mio. EUR pr. støttemodtagende SMV, hvilket er 50 % mere end før. Under dette loft accepterer Tilsynsmyndigheden principielt, at der ikke findes alternative finansieringsmuligheder på finansmarkederne (det vil sige at der foreligger et markedssvigt). Desuden er støtte til risikokapital også bragt ind under den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (26) | I ugunstigt stillede regioner kan EFTA-staterne yde investeringsstøtte til etablering af nye virksomheder, udvidelse af eksisterende virksomheder eller spredning til nye produkter inden for rammerne af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, der har været gældende siden januar 2007. |
| --- | --- |

(26)

I ugunstigt stillede regioner kan EFTA-staterne yde investeringsstøtte til etablering af nye virksomheder, udvidelse af eksisterende virksomheder eller spredning til nye produkter inden for rammerne af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, der har været gældende siden januar 2007.

| (27) | Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 omfatter også en ny form for støtte, nemlig iværksætterstøtte og støtte til den tidlige udviklingsfase i små virksomheder i støtteberettigede områder. |
| --- | --- |

(27)

Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 omfatter også en ny form for støtte, nemlig iværksætterstøtte og støtte til den tidlige udviklingsfase i små virksomheder i støtteberettigede områder.

| (28) | Inden for rammerne af de eksisterende retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder kan EFTA-staterne også yde støtte til virksomheder, der har behov for støtte fra det offentlige. Med henblik herpå kan EFTA-staterne anmelde rednings- og/eller omstruktureringsordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(28)

Inden for rammerne af de eksisterende retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder kan EFTA-staterne også yde støtte til virksomheder, der har behov for støtte fra det offentlige. Med henblik herpå kan EFTA-staterne anmelde rednings- og/eller omstruktureringsordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder.

4.   ANVENDELSE AF ARTIKEL 61, STK. 3, LITRA B)

4.1.   Generelle principper

| (29) | I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), kan Tilsynsmyndigheden erklære støtte til at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi« forenelig med EØS-aftalen. Denne bestemmelse er identisk med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), og i den forbindelse har De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans udtalt, at denne forstyrrelse skal påvirke hele den pågældende medlemsstats økonomi og ikke blot en af dens regioner eller en del af dens territorium. Det stemmer helt overens med kravet om, at en undtagelsesbestemmelse som EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), skal fortolkes snævert (10). |
| --- | --- |

(29)

I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), kan Tilsynsmyndigheden erklære støtte til at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi« forenelig med EØS-aftalen. Denne bestemmelse er identisk med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), og i den forbindelse har De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans udtalt, at denne forstyrrelse skal påvirke hele den pågældende medlemsstats økonomi og ikke blot en af dens regioner eller en del af dens territorium. Det stemmer helt overens med kravet om, at en undtagelsesbestemmelse som EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), skal fortolkes snævert (10).

| (30) | Kommissionen har i sin beslutningspraksis konsekvent anlagt en snæver fortolkning (11). Tilsynsmyndigheden har ligeledes anlagt en snæver fortolkning af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b) (12). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har i sin beslutningspraksis konsekvent anlagt en snæver fortolkning (11). Tilsynsmyndigheden har ligeledes anlagt en snæver fortolkning af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b) (12).

| (31) | Det er i den sammenhæng Tilsynsmyndighedens opfattelse, at den aktuelle globale krise kræver ekstraordinære politiske foranstaltninger ud over nødhjælp til finanssektoren. |
| --- | --- |

(31)

Det er i den sammenhæng Tilsynsmyndighedens opfattelse, at den aktuelle globale krise kræver ekstraordinære politiske foranstaltninger ud over nødhjælp til finanssektoren.

| (32) | Alle EFTA-staterne vil blive påvirket af denne krise, om end på forskellig vis og i forskellige grader, og det må ventes, at ledigheden vil stige, efterspørgslen falde og den finanspolitiske situation blive forværret. |
| --- | --- |

(32)

Alle EFTA-staterne vil blive påvirket af denne krise, om end på forskellig vis og i forskellige grader, og det må ventes, at ledigheden vil stige, efterspørgslen falde og den finanspolitiske situation blive forværret.

| (33) | I lyset af den aktuelle finanskrises alvorlige karakter og dens virkninger for EFTA-staternes samlede økonomi finder Tilsynsmyndigheden, at det i et begrænset tidsrum kan være berettiget, at der ydes visse former for statsstøtte for at afhjælpe disse vanskeligheder, og at denne statsstøtte kan erklæres forenelig med EØS-aftalen på grundlag af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(33)

I lyset af den aktuelle finanskrises alvorlige karakter og dens virkninger for EFTA-staternes samlede økonomi finder Tilsynsmyndigheden, at det i et begrænset tidsrum kan være berettiget, at der ydes visse former for statsstøtte for at afhjælpe disse vanskeligheder, og at denne statsstøtte kan erklæres forenelig med EØS-aftalen på grundlag af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b).

| (34) | EFTA-staterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Tilsynsmyndigheden i henhold til disse retningslinjer, er nødvendige og relevante for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle betingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

(34)

EFTA-staterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Tilsynsmyndigheden i henhold til disse retningslinjer, er nødvendige og relevante for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en EFTA-stats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle betingelserne er opfyldt.

4.2.   Begrænset støtte som er forenelig med fællesmarkedet

4.2.1.   Eksisterende regler

| (35) | Artikel 2 i de minimis-forordningen (13) som tilpasset EØS-aftalen fastlægger følgende:
  »Støtteforanstaltninger, der opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2 til 5, anses ikke for at opfylde kriterierne i EØS-aftalen artikel 61, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsespligten i artikel 2 i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.
  Den samlede de minimis-støtte til en enkelt virksomhed må ikke overstige 200 000 EUR over en periode på tre regnskabsår. Den samlede de minimis-støtte til en enkelt virksomhed i vejtransportsektoren må ikke overstige 100 000 EUR over en periode på tre regnskabsår. Disse lofter gælder uanset de minimis-støttens form eller formål, og uanset om EFTA-statens støtte finansieres helt eller delvis med fællesskabsmidler. Treårsperioden fastlægges på grundlag af de af virksomheden anvendte regnskabsår i den pågældende EFTA-stat.« |
| --- | --- |

(35)

Artikel 2 i de minimis-forordningen (13) som tilpasset EØS-aftalen fastlægger følgende:

»Støtteforanstaltninger, der opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2 til 5, anses ikke for at opfylde kriterierne i EØS-aftalen artikel 61, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsespligten i artikel 2 i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

Den samlede de minimis-støtte til en enkelt virksomhed må ikke overstige 200 000 EUR over en periode på tre regnskabsår. Den samlede de minimis-støtte til en enkelt virksomhed i vejtransportsektoren må ikke overstige 100 000 EUR over en periode på tre regnskabsår. Disse lofter gælder uanset de minimis-støttens form eller formål, og uanset om EFTA-statens støtte finansieres helt eller delvis med fællesskabsmidler. Treårsperioden fastlægges på grundlag af de af virksomheden anvendte regnskabsår i den pågældende EFTA-stat.«

4.2.2.   Ny foranstaltning

| (36) | Finanskrisen rammer ikke blot svagt funderede virksomheder, men også virksomheder, der pludselig får vanskeligt ved at opnå tilstrækkelige kreditter eller måske slet ikke kan låne overhovedet. En forbedring af disse virksomheders finansielle situation vil få positive virkninger for hele EØS's økonomi. |
| --- | --- |

(36)

Finanskrisen rammer ikke blot svagt funderede virksomheder, men også virksomheder, der pludselig får vanskeligt ved at opnå tilstrækkelige kreditter eller måske slet ikke kan låne overhovedet. En forbedring af disse virksomheders finansielle situation vil få positive virkninger for hele EØS's økonomi.

| (37) | I lyset af den aktuelle økonomiske situation anses det derfor for at være nødvendigt, at der midlertidigt åbnes mulighed for at yde en begrænset støtte, selv om den vil falde ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, eftersom den overskrider tærsklerne i de minimis-forordningen. |
| --- | --- |

(37)

I lyset af den aktuelle økonomiske situation anses det derfor for at være nødvendigt, at der midlertidigt åbnes mulighed for at yde en begrænset støtte, selv om den vil falde ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, eftersom den overskrider tærsklerne i de minimis-forordningen.

| (38) | Tilsynsmyndigheden vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med fællesmarkedet på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), når følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Støtten overstiger ikke et kontanttilskud på 500 000 EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før ethvert fradrag af skatter og afgifter o. lign. Ydes støtten i form af andet end tilskud, svarer støttebeløbet til støttens bruttosubventionsækvivalent. |
| --- | --- | --- |

(38)

Tilsynsmyndigheden vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med fællesmarkedet på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), når følgende betingelser er opfyldt:

a)

Støtten overstiger ikke et kontanttilskud på 500 000 EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før ethvert fradrag af skatter og afgifter o. lign. Ydes støtten i form af andet end tilskud, svarer støttebeløbet til støttens bruttosubventionsækvivalent.

| b) | Støtten ydes i form af en støtteordning. |
| --- | --- |

b)

Støtten ydes i form af en støtteordning.

| c) | Støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (14) pr. 1. juli 2008. Den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise. Støtteordningen finder ikke anvendelse på virksomheder, der er aktive inden for fiskerisektoren. |
| --- | --- |

c)

Støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (14) pr. 1. juli 2008. Den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise. Støtteordningen finder ikke anvendelse på virksomheder, der er aktive inden for fiskerisektoren.

| d) | Støtteordningen er ikke eksportstøtte eller støtte, der begunstiger indenlandske produkter frem for importerede. |
| --- | --- |

d)

Støtteordningen er ikke eksportstøtte eller støtte, der begunstiger indenlandske produkter frem for importerede.

| e) | Støtten ydes senest 31. december 2010. |
| --- | --- |

e)

Støtten ydes senest 31. december 2010.

| f) | Før støtten ydes, indhenter EFTA-staten en erklæring i skriftlig eller elektronisk form fra den pågældende virksomhed om enhver anden de minimis-støtte og enhver anden støtte vedrørende den pågældende foranstaltning, som den har modtaget i det løbende finansår, og kontrollerer, at støtten ikke vil bringe den samlede støtte, som virksomheden har modtaget i tidsrummet fra 1. januar 2008 til 31. december 2010, op over loftet på 500 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

Før støtten ydes, indhenter EFTA-staten en erklæring i skriftlig eller elektronisk form fra den pågældende virksomhed om enhver anden de minimis-støtte og enhver anden støtte vedrørende den pågældende foranstaltning, som den har modtaget i det løbende finansår, og kontrollerer, at støtten ikke vil bringe den samlede støtte, som virksomheden har modtaget i tidsrummet fra 1. januar 2008 til 31. december 2010, op over loftet på 500 000 EUR.

| g) | Støtteordningen finder ikke anvendelse på virksomheder, som beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter; Den kan finde anvendelse på virksomheder, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (15), medmindre støttebeløbet fastsættes på grundlag af prisen eller mængden af sådanne produkter købt af primærproducenter eller markedsført af de pågældende virksomheder, eller støtten er betinget af, at den helt eller delvis kommer primærproducenter til gode (16). |
| --- | --- |

g)

Støtteordningen finder ikke anvendelse på virksomheder, som beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter; Den kan finde anvendelse på virksomheder, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (15), medmindre støttebeløbet fastsættes på grundlag af prisen eller mængden af sådanne produkter købt af primærproducenter eller markedsført af de pågældende virksomheder, eller støtten er betinget af, at den helt eller delvis kommer primærproducenter til gode (16).

4.3.   Støtte i form af garantier

4.3.1.   Eksisterende regler

| (39) | Retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier sigter på at give EFTA-staterne en redegørelse for de principper, som Tilsynsmyndigheden agter at lægge til grund ved fortolkningen af EØS-aftalens artikel 61 og 62 og disse bestemmelsers anvendelse på statsgarantier. Retningslinjerne klarlægger blandt andet betingelserne for, at statsstøtte ikke kan antages at foreligge. De indeholder ingen kriterier for vurdering af garantiers forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(39)

Retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier sigter på at give EFTA-staterne en redegørelse for de principper, som Tilsynsmyndigheden agter at lægge til grund ved fortolkningen af EØS-aftalens artikel 61 og 62 og disse bestemmelsers anvendelse på statsgarantier. Retningslinjerne klarlægger blandt andet betingelserne for, at statsstøtte ikke kan antages at foreligge. De indeholder ingen kriterier for vurdering af garantiers forenelighed med fællesmarkedet.

4.3.2.   Ny foranstaltning

| (40) | For at lette adgangen til finansiering yderligere og mindske bankernes aktuelle modvilje mod at løbe nogen risiko kan subsidierede lånegarantier i et begrænset tidsrum være hensigtsmæssige som en målrettet løsning for at lette virksomhedernes adgang til finansiering. |
| --- | --- |

(40)

For at lette adgangen til finansiering yderligere og mindske bankernes aktuelle modvilje mod at løbe nogen risiko kan subsidierede lånegarantier i et begrænset tidsrum være hensigtsmæssige som en målrettet løsning for at lette virksomhedernes adgang til finansiering.

| (41) | Tilsynsmyndigheden vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med EØS-aftalen på grundlag af dens artikel 61, stk. 3, litra b), når følgende betingelser er opfyldt:






  a) | for små og mellemstore virksomheder giver EFTA-staterne et nedslag på op til 25 % i den årlige præmie, der skal betales for nye garantier ydet i overensstemmelse med »safe harbour«-reglerne i bilaget (17) |
| --- | --- | --- |

(41)

Tilsynsmyndigheden vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med EØS-aftalen på grundlag af dens artikel 61, stk. 3, litra b), når følgende betingelser er opfyldt:

a)

for små og mellemstore virksomheder giver EFTA-staterne et nedslag på op til 25 % i den årlige præmie, der skal betales for nye garantier ydet i overensstemmelse med »safe harbour«-reglerne i bilaget (17)

| b) | for store virksomheder giver EFTA-staterne også i forbindelse med nye garantier et nedslag på op til 15 % af den årlige præmie for nye garantier, beregnet på grundlag af »safe harbour«-reglerne i bilaget |
| --- | --- |

b)

for store virksomheder giver EFTA-staterne også i forbindelse med nye garantier et nedslag på op til 15 % af den årlige præmie for nye garantier, beregnet på grundlag af »safe harbour«-reglerne i bilaget

| c) | når der ved beregning af støtteelementet i garantiordninger anvendes en metode, som Tilsynsmyndigheden allerede har godkendt, efter at den er blevet anmeldt i overensstemmelse med en statsstøtteforordning, der er inkorporeret i EØS-aftalen (18), kan EFTA-staterne også yde et tilsvarende nedslag på op til 25 % af den årlige præmie, der skal betales for nye garantier til små og mellemstore virksomheder, og på op til 15 % af præmien for store virksomheders vedkommende |
| --- | --- |

c)

når der ved beregning af støtteelementet i garantiordninger anvendes en metode, som Tilsynsmyndigheden allerede har godkendt, efter at den er blevet anmeldt i overensstemmelse med en statsstøtteforordning, der er inkorporeret i EØS-aftalen (18), kan EFTA-staterne også yde et tilsvarende nedslag på op til 25 % af den årlige præmie, der skal betales for nye garantier til små og mellemstore virksomheder, og på op til 15 % af præmien for store virksomheders vedkommende

| d) | det maksimale lånebeløb overstiger ikke støttemodtagerens samlede årlige lønsum (inkl. socialsikringsbidrag samt omkostninger til personale, der arbejder i virksomheden, men formelt aflønnes af underkontrahenter) for 2008. For virksomheder oprettet 1. januar 2008 eller derefter må det maksimale lånebeløb ikke overstige den forventede årlige lønsum i de første to driftsår |
| --- | --- |

d)

det maksimale lånebeløb overstiger ikke støttemodtagerens samlede årlige lønsum (inkl. socialsikringsbidrag samt omkostninger til personale, der arbejder i virksomheden, men formelt aflønnes af underkontrahenter) for 2008. For virksomheder oprettet 1. januar 2008 eller derefter må det maksimale lånebeløb ikke overstige den forventede årlige lønsum i de første to driftsår

| e) | garantierne ydes indtil senest 31. december 2010 |
| --- | --- |

e)

garantierne ydes indtil senest 31. december 2010

| f) | garantien dækker ikke over 90 % af lånet i hele lånets løbetid |
| --- | --- |

f)

garantien dækker ikke over 90 % af lånet i hele lånets løbetid

| g) | garantien kan dække såvel investeringslån som lån til driftskapital |
| --- | --- |

g)

garantien kan dække såvel investeringslån som lån til driftskapital

| h) | et nedslag i garantipræmien ydes i højst to år efter, at garantien blev ydet. Hvis det underliggende lån har en løbetid på over to år, kan EFTA-staterne i endnu en periode på højst otte år anvende »safe harbour«-præmierne i bilaget uden nedslag |
| --- | --- |

h)

et nedslag i garantipræmien ydes i højst to år efter, at garantien blev ydet. Hvis det underliggende lån har en løbetid på over to år, kan EFTA-staterne i endnu en periode på højst otte år anvende »safe harbour«-præmierne i bilaget uden nedslag

| i) | støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (19) pr. 1. juli 2008; den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

i)

støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (19) pr. 1. juli 2008; den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise.

4.4.   Støtte i form af rentetilskud

4.4.1.   Eksisterende regler

| (42) | I retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte. |
| --- | --- |

(42)

I retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.

4.4.2.   Ny foranstaltning

| (43) | Virksomheder kan have svært ved at skaffe finansiering i den nuværende markedssituation. Tilsynsmyndigheden vil derfor acceptere, at der ydes offentlige eller private lån til en rente, der mindst svarer til centralbankens dag-til-dag-rente med et tillæg svarende til forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og centralbankens gennemsnitlige dag-til-dag-rente i perioden fra 1. januar 2007 til 30. juni 2008, plus den kreditrisikopræmie, der svarer til modtagerens risikoprofil som fastsat i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten. |
| --- | --- |

(43)

Virksomheder kan have svært ved at skaffe finansiering i den nuværende markedssituation. Tilsynsmyndigheden vil derfor acceptere, at der ydes offentlige eller private lån til en rente, der mindst svarer til centralbankens dag-til-dag-rente med et tillæg svarende til forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og centralbankens gennemsnitlige dag-til-dag-rente i perioden fra 1. januar 2007 til 30. juni 2008, plus den kreditrisikopræmie, der svarer til modtagerens risikoprofil som fastsat i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten.

| (44) | Det støtteelement, der er indeholdt i forskellen mellem denne rente og den referencesats, der er fastsat i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten, vil midlertidigt blive betragtet som foreneligt med EØS-aftalen efter artikel 61, stk. 3, litra b), forudsat at følgende betingelser er opfyldt:






  a) | denne metode gælder for alle kontrakter indgået senest den 31. december 2010; den kan anvendes for lån med enhver løbetid: de reducerede rentesatser kan anvendes på rentebetalinger frem til den 31. december 2012 (20); efter denne dato skal der gælde en rentesats, der mindst svarer til den, der er fastsat i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten |
| --- | --- | --- |

(44)

Det støtteelement, der er indeholdt i forskellen mellem denne rente og den referencesats, der er fastsat i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten, vil midlertidigt blive betragtet som foreneligt med EØS-aftalen efter artikel 61, stk. 3, litra b), forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a)

denne metode gælder for alle kontrakter indgået senest den 31. december 2010; den kan anvendes for lån med enhver løbetid: de reducerede rentesatser kan anvendes på rentebetalinger frem til den 31. december 2012 (20); efter denne dato skal der gælde en rentesats, der mindst svarer til den, der er fastsat i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten

| b) | støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008 (21); den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

b)

støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008 (21); den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise.

4.5.   Støtte til produktion af grønne produkter

4.5.1.   Eksisterende regler

| (45) | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte. |
| --- | --- |

(45)

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for referencesatsen og kalkulationsrenten er der fastlagt en metode for beregning af referencesatsen, der er baseret på den etårige interbankrente (IBOR) med tillæg af margener fra 60 til 1 000 basispoint, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelse. Tilsynsmyndigheden kan ændre metoden til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten af hensyn til de gældende markedsvilkår. Hvis EFTA-staterne anvender den metode til beregning af referencesatsen og kalkulationsrenten, som er fastsat i de retningslinjer, der gælder på lånetidspunktet, og opfylder betingelserne i nærværende retningslinjer, er renten på lånet principielt ikke forbundet med statsstøtte.

4.5.2.   Ny foranstaltning

| (46) | På grund af den aktuelle finanskrise er det også blevet vanskeligere for virksomhederne at skaffe finansiering til produktion af mere miljøvenlige produkter. Støtte i form af garantier er måske ikke tilstrækkelig til at finansiere omkostningstunge projekter, der tager sigte på at højne miljøbeskyttelsesniveauet ved at opfylde fremtidige standarder, der endnu ikke er trådt i kraft, eller ved at gå videre end sådanne standarder. |
| --- | --- |

(46)

På grund af den aktuelle finanskrise er det også blevet vanskeligere for virksomhederne at skaffe finansiering til produktion af mere miljøvenlige produkter. Støtte i form af garantier er måske ikke tilstrækkelig til at finansiere omkostningstunge projekter, der tager sigte på at højne miljøbeskyttelsesniveauet ved at opfylde fremtidige standarder, der endnu ikke er trådt i kraft, eller ved at gå videre end sådanne standarder.

| (47) | Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse bør virkeliggørelsen af miljømål fortsat prioriteres højt, uanset finanskrisen. Det er i EØS's fælles interesse, at der bliver produceret flere miljøvenlige produkter, herunder mere energieffektive produkter, og det er vigtigt, at finanskrisen ikke umuliggør dette. |
| --- | --- |

(47)

Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse bør virkeliggørelsen af miljømål fortsat prioriteres højt, uanset finanskrisen. Det er i EØS's fælles interesse, at der bliver produceret flere miljøvenlige produkter, herunder mere energieffektive produkter, og det er vigtigt, at finanskrisen ikke umuliggør dette.

| (48) | Supplerende foranstaltninger i form at rentelettede lån vil derfor kunne fremme produktionen af »grønne produkter«. Rentelettede lån kan imidlertid forårsage alvorlige konkurrencefordrejninger, og denne mulighed bør derfor være strengt begrænset til særlige situationer og målrettede investeringer. |
| --- | --- |

(48)

Supplerende foranstaltninger i form at rentelettede lån vil derfor kunne fremme produktionen af »grønne produkter«. Rentelettede lån kan imidlertid forårsage alvorlige konkurrencefordrejninger, og denne mulighed bør derfor være strengt begrænset til særlige situationer og målrettede investeringer.

| (49) | Tilsynsmyndigheden finder, at EFTA-staterne i et begrænset tidsrum bør kunne yde støtte i form af rentetilskud. |
| --- | --- |

(49)

Tilsynsmyndigheden finder, at EFTA-staterne i et begrænset tidsrum bør kunne yde støtte i form af rentetilskud.

| (50) | Tilsynsmyndigheden vil anse rentetilskud til investeringslån for at være forenelige med EØS-aftalen på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), når alle de nedenstående betingelser er opfyldt:






  a) | støtten ydes til investeringslån til finansiering af projekter, der tager sigte på fremstilling af nye produkter, der højner miljøbeskyttelsen væsentligt |
| --- | --- | --- |

(50)

Tilsynsmyndigheden vil anse rentetilskud til investeringslån for at være forenelige med EØS-aftalen på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), når alle de nedenstående betingelser er opfyldt:

a)

støtten ydes til investeringslån til finansiering af projekter, der tager sigte på fremstilling af nye produkter, der højner miljøbeskyttelsen væsentligt

| b) | støtten er nødvendig for iværksættelsen af et nyt projekt; er der tale om et eksisterende projekt, kan der ydes støtte, hvis det på grund af den nye økonomiske situation bliver nødvendigt for projektets videreførelse |
| --- | --- |

b)

støtten er nødvendig for iværksættelsen af et nyt projekt; er der tale om et eksisterende projekt, kan der ydes støtte, hvis det på grund af den nye økonomiske situation bliver nødvendigt for projektets videreførelse

| c) | der ydes kun støtte til projekter, der går ud på at fremstille produkter, som indebærer en tidlig tilpasning til eller går videre end fremtidige fællesskabs-produktstandarder (22), der højner miljøbeskyttelsesniveauet og endnu ikke er i kraft |
| --- | --- |

c)

der ydes kun støtte til projekter, der går ud på at fremstille produkter, som indebærer en tidlig tilpasning til eller går videre end fremtidige fællesskabs-produktstandarder (22), der højner miljøbeskyttelsesniveauet og endnu ikke er i kraft

| d) | for produkter, der indebærer en tidlig tilpasning til eller går videre end fremtidige fællesskabsstandarder på miljøområdet, påbegyndes investeringerne senest den 31. december 2010 med henblik på at bringe produktet i omsætning, mindst to år før den nye standard træder i kraft |
| --- | --- |

d)

for produkter, der indebærer en tidlig tilpasning til eller går videre end fremtidige fællesskabsstandarder på miljøområdet, påbegyndes investeringerne senest den 31. december 2010 med henblik på at bringe produktet i omsætning, mindst to år før den nye standard træder i kraft

| e) | lånene kan dække omkostningerne ved investeringer i materielle og immaterielle aktiver (23), dog ikke investeringer, der sigter på en produktionskapacitet på over 3 % på produktmarkeder (24), hvor den årlige vækstrate i det synlige forbrug på EØS-markedet målt i værdi gennem de seneste fem år før investeringens start lå under den gennemsnitlige årlige vækstrate i EØS's BNP over samme femårsperiode |
| --- | --- |

e)

lånene kan dække omkostningerne ved investeringer i materielle og immaterielle aktiver (23), dog ikke investeringer, der sigter på en produktionskapacitet på over 3 % på produktmarkeder (24), hvor den årlige vækstrate i det synlige forbrug på EØS-markedet målt i værdi gennem de seneste fem år før investeringens start lå under den gennemsnitlige årlige vækstrate i EØS's BNP over samme femårsperiode

| f) | lånene ydes senest 31. december 2010 |
| --- | --- |

f)

lånene ydes senest 31. december 2010

| g) | ved beregning af støtten bør der tages udgangspunkt i den individuelle rentesats, der gælder for støttemodtageren beregnet efter metode, der er omhandlet i punkt 4.4.2 i disse retningslinjer; på grundlag af denne metode kan der ydes rentetilskud til virksomheden på:






  — | 25 % for store virksomheder |
| --- | --- | --- |

g)

ved beregning af støtten bør der tages udgangspunkt i den individuelle rentesats, der gælder for støttemodtageren beregnet efter metode, der er omhandlet i punkt 4.4.2 i disse retningslinjer; på grundlag af denne metode kan der ydes rentetilskud til virksomheden på:

—

25 % for store virksomheder

| — | 50 % for SMV |
| --- | --- |

—

50 % for SMV

| h) | rentetilskuddet anvendes højst i to år efter lånets ydelse |
| --- | --- |

h)

rentetilskuddet anvendes højst i to år efter lånets ydelse

| i) | rentetilskuddet kan ydes for lån ydet af staten eller offentlige pengeinstitutter såvel som for lån ydet af private pengeinstitutter. Det bør sikres, at der ikke er nogen forskelsbehandling mellem offentlige og private pengeinstitutter |
| --- | --- |

i)

rentetilskuddet kan ydes for lån ydet af staten eller offentlige pengeinstitutter såvel som for lån ydet af private pengeinstitutter. Det bør sikres, at der ikke er nogen forskelsbehandling mellem offentlige og private pengeinstitutter

| j) | støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (25) pr. 1. juli 2008. Den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise |
| --- | --- |

j)

støtten ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte (25) pr. 1. juli 2008. Den kan eventuelt ydes til virksomheder, der ikke var kriseramte på denne dato, men derefter blev kriseramte som følge af den globale finansielle og økonomiske krise

| k) | EFTA-staterne sikrer, at støtten hverken direkte eller indirekte kommer til at tilflyde finansielle virksomheder. |
| --- | --- |

k)

EFTA-staterne sikrer, at støtten hverken direkte eller indirekte kommer til at tilflyde finansielle virksomheder.

4.6.   Risikokapitalforanstaltninger

4.6.1.   Eksisterende regler

| (51) | Af retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder fremgår det, hvornår statsstøtte til risikokapitalinvesteringer kan anses for at være forenelig med EØS-aftalen efter dennes artikel 61, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(51)

Af retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder fremgår det, hvornår statsstøtte til risikokapitalinvesteringer kan anses for at være forenelig med EØS-aftalen efter dennes artikel 61, stk. 3, litra b).

| (52) | På grundlag af erfaringerne med anvendelsen af retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder finder Tilsynsmyndigheden ikke, at der kan antages, at der foreligger et generelt markedssvigt i relation til risikokapital i EØS. Tilsynsmyndigheden medgiver dog, at der for visse typer investeringer i visse faser af en virksomheds udvikling kan være mangler, der beror på et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel på risikovillig kapital, og som generelt kan betegnes som mangel på egenkapital. |
| --- | --- |

(52)

På grundlag af erfaringerne med anvendelsen af retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder finder Tilsynsmyndigheden ikke, at der kan antages, at der foreligger et generelt markedssvigt i relation til risikokapital i EØS. Tilsynsmyndigheden medgiver dog, at der for visse typer investeringer i visse faser af en virksomheds udvikling kan være mangler, der beror på et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel på risikovillig kapital, og som generelt kan betegnes som mangel på egenkapital.

| (53) | I punkt 4.3 i ovennævnte retningslinjer anføres det, at der under visse betingelser antages at bestå et markedssvigt, som ikke skal dokumenteres af EFTA-staten, når finansieringstrancherne ikke overstiger 1,5 mio. EUR for hver lille og stor virksomhed over en periode på tolv måneder. |
| --- | --- |

(53)

I punkt 4.3 i ovennævnte retningslinjer anføres det, at der under visse betingelser antages at bestå et markedssvigt, som ikke skal dokumenteres af EFTA-staten, når finansieringstrancherne ikke overstiger 1,5 mio. EUR for hver lille og stor virksomhed over en periode på tolv måneder.

| (54) | I punkt 5.1(a) i samme retningslinjer anføres det, at »Tilsynsmyndigheden er opmærksom på de konstante udsving på risikokapitalmarkedet og den mangel på egenkapital, der kan konstateres over tid, samt på at markedssvigt kan påvirke virksomhederne i forskellig grad afhængigt af deres størrelse, udviklingstrin og økonomiske sektor. Derfor er Tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære risikokapitalforanstaltninger med investeringstrancher på over 1,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. år for forenelige med EØS-aftalens, forudsat at der fremlægges de nødvendige beviser for markedssvigt.« |
| --- | --- |

(54)

I punkt 5.1(a) i samme retningslinjer anføres det, at »Tilsynsmyndigheden er opmærksom på de konstante udsving på risikokapitalmarkedet og den mangel på egenkapital, der kan konstateres over tid, samt på at markedssvigt kan påvirke virksomhederne i forskellig grad afhængigt af deres størrelse, udviklingstrin og økonomiske sektor. Derfor er Tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære risikokapitalforanstaltninger med investeringstrancher på over 1,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. år for forenelige med EØS-aftalens, forudsat at der fremlægges de nødvendige beviser for markedssvigt.«

4.6.2.   Midlertidig tilpasning af de eksisterende regler

| (55) | Den kraftige uro på finansmarkederne har haft negativ indvirkning på risikokapitalmarkedet for små og mellemstore virksomheder i de tidlige vækstfaser, som har fået sværere ved at skaffe risikovillig kapital. På grund af den betydeligt forøgede risiko, som mange mener risikokapital i dag er forbundet med, sammenholdt med usikkerheden som følge af sandsynligheden for lavere afkast har investorerne for øjeblikket tendens til at investere i mere sikre aktiver, hvor risikoen lettere lader sig vurdere end ved risikokapitalinvesteringer. Desuden har risikokapitalinvesteringers illikvide karakter vist sig aktuelt at afholde mange investorer fra at investere i dem. Der er tydelige tegn på, at den deraf følgende stramme likviditet under de nuværende markedsforhold har øget manglen på egenkapital for små og mellemstore virksomheder. Det forekommer derfor rimeligt, at man for at imødegå denne øgede mangel på egenkapital midlertidigt forhøjer »safe-harbour«-tærsklen for risikokapitalinvesteringer og midlertidigt sænker minimumskravet til private investorers deltagelse til 30 %, også for foranstaltninger rettet mod små og mellemstore virksomheder uden for støtteberettigede områder. |
| --- | --- |

(55)

Den kraftige uro på finansmarkederne har haft negativ indvirkning på risikokapitalmarkedet for små og mellemstore virksomheder i de tidlige vækstfaser, som har fået sværere ved at skaffe risikovillig kapital. På grund af den betydeligt forøgede risiko, som mange mener risikokapital i dag er forbundet med, sammenholdt med usikkerheden som følge af sandsynligheden for lavere afkast har investorerne for øjeblikket tendens til at investere i mere sikre aktiver, hvor risikoen lettere lader sig vurdere end ved risikokapitalinvesteringer. Desuden har risikokapitalinvesteringers illikvide karakter vist sig aktuelt at afholde mange investorer fra at investere i dem. Der er tydelige tegn på, at den deraf følgende stramme likviditet under de nuværende markedsforhold har øget manglen på egenkapital for små og mellemstore virksomheder. Det forekommer derfor rimeligt, at man for at imødegå denne øgede mangel på egenkapital midlertidigt forhøjer »safe-harbour«-tærsklen for risikokapitalinvesteringer og midlertidigt sænker minimumskravet til private investorers deltagelse til 30 %, også for foranstaltninger rettet mod små og mellemstore virksomheder uden for støtteberettigede områder.

| (56) | På grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tilpasses visse midlertidige begrænsninger, anført i retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder, indtil 31. december 2010 som følger:






  a) | for så vidt angår punkt 4.3.1 øges det højst tilladte beløb for finasieringstrancher fra 1,5 mio. til 2,5 mio. EUR for hver periode på tolv måneder |
| --- | --- | --- |

(56)

På grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tilpasses visse midlertidige begrænsninger, anført i retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder, indtil 31. december 2010 som følger:

a)

for så vidt angår punkt 4.3.1 øges det højst tilladte beløb for finasieringstrancher fra 1,5 mio. til 2,5 mio. EUR for hver periode på tolv måneder

| b) | for så vidt angår punkt 4.3.4 skal mindst 30 % (i og uden for støtteberettigede områder) tilvejebringes af private investorer |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår punkt 4.3.4 skal mindst 30 % (i og uden for støtteberettigede områder) tilvejebringes af private investorer

| c) | de øvrige betingelser i retningslinjerne finder fortsat anvendelse |
| --- | --- |

c)

de øvrige betingelser i retningslinjerne finder fortsat anvendelse

| d) | den midlertidige tilpasning af retningslinjerne finder ikke anvendelse på risikokapitalforanstaltninger omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning |
| --- | --- |

d)

den midlertidige tilpasning af retningslinjerne finder ikke anvendelse på risikokapitalforanstaltninger omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning

| e) | Tilsynsmyndigheden kan tilpasse godkendte ordninger til den midlertidige tilpasning af retningslinjerne. |
| --- | --- |

e)

Tilsynsmyndigheden kan tilpasse godkendte ordninger til den midlertidige tilpasning af retningslinjerne.

4.7.   Kumulation

| (57) | De støttelofter, der er fastsat i disse retningslinjer, vil finde anvendelse, uanset om støtten til det støttede projekt finansieres udelukkende med statsmidler eller medfinansieres af Fællesskabet. |
| --- | --- |

(57)

De støttelofter, der er fastsat i disse retningslinjer, vil finde anvendelse, uanset om støtten til det støttede projekt finansieres udelukkende med statsmidler eller medfinansieres af Fællesskabet.

| (58) | De midlertidige støtteforanstaltninger, der er indeholdt i disse retningslinjer, må ikke kumuleres med støtte, der er omfattet af de minimis-forordningen ydet til de samme støtteberettigede omkostninger. Har virksomheden forud for ikrafttrædelsen af disse midlertidige retningslinjer allerede modtaget de minimis-støtte, må summen af støtten omhandlet i punkt 4.2 i disse retningslinjer og den modtagne de minimis-støtte ikke overstige 500 000 EUR i tidsrummet fra 1. januar 2008 og indtil 31. december 2010. De minimis-støtte modtaget efter 1. januar 2008 skal fradrages i det støttebeløb, der tillades ydet til samme formål som de minimis-støtte, der allerede er ydet i overensstemmelse med punkt 4.3, 4.4, 4.5 eller 4.6. |
| --- | --- |

(58)

De midlertidige støtteforanstaltninger, der er indeholdt i disse retningslinjer, må ikke kumuleres med støtte, der er omfattet af de minimis-forordningen ydet til de samme støtteberettigede omkostninger. Har virksomheden forud for ikrafttrædelsen af disse midlertidige retningslinjer allerede modtaget de minimis-støtte, må summen af støtten omhandlet i punkt 4.2 i disse retningslinjer og den modtagne de minimis-støtte ikke overstige 500 000 EUR i tidsrummet fra 1. januar 2008 og indtil 31. december 2010. De minimis-støtte modtaget efter 1. januar 2008 skal fradrages i det støttebeløb, der tillades ydet til samme formål som de minimis-støtte, der allerede er ydet i overensstemmelse med punkt 4.3, 4.4, 4.5 eller 4.6.

| (59) | De midlertidige støtteforanstaltninger kan kumuleres med anden forenelig støtte eller med andre former for fællesskabsfinansiering, forudsat at de maksimale støtteintensiteter ifølge de relevante retningslinjer eller gruppefritagelsesforordninger er overholdt. |
| --- | --- |

(59)

De midlertidige støtteforanstaltninger kan kumuleres med anden forenelig støtte eller med andre former for fællesskabsfinansiering, forudsat at de maksimale støtteintensiteter ifølge de relevante retningslinjer eller gruppefritagelsesforordninger er overholdt.

5.   FORENKLINGER

5.1.   Kortfristet eksportkreditforsikring

| (60) | I retningslinjerne om kortfristet eksportkreditforsikring anføres det, at markedsmæssige risici ikke kan dækkes af eksportkreditforsikringer med støtte fra EFTA-staterne. Markedsmæssige risici er kommercielle og politiske risici for offentlige og private debitorer i de lande, der er anført i bilaget til ovennævnte retningslinjer, med en maksimal risikoperiode på under to år. Risici angående debitorer i EU-medlemsstaterne og EFTA-staterne og seks andre OECD-lande betragtes som markedsmæssige. |
| --- | --- |

(60)

I retningslinjerne om kortfristet eksportkreditforsikring anføres det, at markedsmæssige risici ikke kan dækkes af eksportkreditforsikringer med støtte fra EFTA-staterne. Markedsmæssige risici er kommercielle og politiske risici for offentlige og private debitorer i de lande, der er anført i bilaget til ovennævnte retningslinjer, med en maksimal risikoperiode på under to år. Risici angående debitorer i EU-medlemsstaterne og EFTA-staterne og seks andre OECD-lande betragtes som markedsmæssige.

| (61) | Tilsynsmyndigheden finder ikke, at der som følge af den aktuelle finanskrise er mangel på forsikrings- eller genforsikringskapacitet i alle EFTA-stater, men den mener heller ikke, at det kan udelukkes, at der i nogle lande midlertidigt ikke er adgang til dækning af markedsmæssige risici. |
| --- | --- |

(61)

Tilsynsmyndigheden finder ikke, at der som følge af den aktuelle finanskrise er mangel på forsikrings- eller genforsikringskapacitet i alle EFTA-stater, men den mener heller ikke, at det kan udelukkes, at der i nogle lande midlertidigt ikke er adgang til dækning af markedsmæssige risici.

| (62) | I punkt 4.9-13 i ovennævnte retningslinjer hedder det, at:
  »under sådanne omstændigheder kan forsikringsdækningen overtages af et offentligt eller offentligt støttet eksportkreditforsikringsselskab, der forsikrer ikke-markedsmæssige risici for statens regning eller med statsgaranti. Forsikringsselskabet skal da så vidt muligt afpasse de opkrævede præmier efter de præmier, der forlanges af private eksportkreditforsikringsselskaber for risici af samme art.
  En EFTA-stat, der agter at gøre brug af denne undtagelsesklausul, skal straks give Tilsynsmyndigheden meddelelse herom. Af meddelelsen skal det fremgå, at det private forsikringsmarked ikke kan dække risiciene, idet der skal fremlægges bevis herfor fra to store velrenommerede internationale private eksportkreditforsikringsselskaber og fra et nationalt kreditforsikringsselskab, således at brugen af undtagelsesklausulen kan begrundes. Alternativt kan der fremlægges bevis for, at det private forsikringsmarked ikke kan dække ricisiene, i form af en markedsrapport udarbejdet af en uafhængig konsulent, som Tilsynsmyndigheden finder pålidelig og upartisk. Endvidere skal meddelelsen indeholde en beskrivelse af de vilkår, hvorunder offentlige eller offentligt støttede eksportkreditforsikringsselskaber vil forsikre sådanne risici.
  Inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af en sådan meddelelse skal Tilsynsmyndigheden undersøge, hvorvidt brugen af undtagelsesklausulen er i overensstemmelse med ovennævnte betingelser og forenelig med EØS-aftalen.
  Finder Tilsynsmyndigheden, at betingelserne for brugen af undtagelsesklausulen er opfyldt, gælder dens tilladelse i to år fra beslutningens vedtagelse, forudsat at de markedsvilkår, der berettigede brugen af undtagelsesklausulen, ikke har ændret sig i den pågældende periode.
  Endvidere kan Tilsynsmyndigheden i samråd med de andre EFTA-stater tage betingelserne for brugen af undtagelsesklausulen op til fornyet overvejelse; Tilsynsmyndigheden kan også suspendere klausulen eller erstatte den med en anden passende ordning.« |
| --- | --- |

(62)

I punkt 4.9-13 i ovennævnte retningslinjer hedder det, at:

»under sådanne omstændigheder kan forsikringsdækningen overtages af et offentligt eller offentligt støttet eksportkreditforsikringsselskab, der forsikrer ikke-markedsmæssige risici for statens regning eller med statsgaranti. Forsikringsselskabet skal da så vidt muligt afpasse de opkrævede præmier efter de præmier, der forlanges af private eksportkreditforsikringsselskaber for risici af samme art.

En EFTA-stat, der agter at gøre brug af denne undtagelsesklausul, skal straks give Tilsynsmyndigheden meddelelse herom. Af meddelelsen skal det fremgå, at det private forsikringsmarked ikke kan dække risiciene, idet der skal fremlægges bevis herfor fra to store velrenommerede internationale private eksportkreditforsikringsselskaber og fra et nationalt kreditforsikringsselskab, således at brugen af undtagelsesklausulen kan begrundes. Alternativt kan der fremlægges bevis for, at det private forsikringsmarked ikke kan dække ricisiene, i form af en markedsrapport udarbejdet af en uafhængig konsulent, som Tilsynsmyndigheden finder pålidelig og upartisk. Endvidere skal meddelelsen indeholde en beskrivelse af de vilkår, hvorunder offentlige eller offentligt støttede eksportkreditforsikringsselskaber vil forsikre sådanne risici.

Inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af en sådan meddelelse skal Tilsynsmyndigheden undersøge, hvorvidt brugen af undtagelsesklausulen er i overensstemmelse med ovennævnte betingelser og forenelig med EØS-aftalen.

Finder Tilsynsmyndigheden, at betingelserne for brugen af undtagelsesklausulen er opfyldt, gælder dens tilladelse i to år fra beslutningens vedtagelse, forudsat at de markedsvilkår, der berettigede brugen af undtagelsesklausulen, ikke har ændret sig i den pågældende periode.

Endvidere kan Tilsynsmyndigheden i samråd med de andre EFTA-stater tage betingelserne for brugen af undtagelsesklausulen op til fornyet overvejelse; Tilsynsmyndigheden kan også suspendere klausulen eller erstatte den med en anden passende ordning.«

| (63) | Disse bestemmelser, der finder anvendelse på store virksomheder og på små og mellemstore virksomheder, udgør et egnet virkemiddel i den aktuelle økonomiske situation, hvis EFTA-staterne finder, at der ikke på det private forsikringsmarked er adgang til dækning af visse markedsmæssige kreditrisici og/eller for visse virksomheder. |
| --- | --- |

(63)

Disse bestemmelser, der finder anvendelse på store virksomheder og på små og mellemstore virksomheder, udgør et egnet virkemiddel i den aktuelle økonomiske situation, hvis EFTA-staterne finder, at der ikke på det private forsikringsmarked er adgang til dækning af visse markedsmæssige kreditrisici og/eller for visse virksomheder.

| (64) | I den forbindelse finder Tilsynsmyndigheden ud fra ønsket om at fremskynde proceduren for EFTA-staterne, at EFTA-staterne indtil 31. december 2010 kan dokumentere manglende markedsmæssighed ved at fremlægge fyldestgørende bevis for manglende adgang til dækning af risikoen på det private forsikringsmarked. Brug af undtagelsesklausulen vil under alle omstændigheder blive anset for at være berettiget, hvis






  — | et stort, velrenommeret internationalt privat eksportkreditforsikringsselskab og et nationalt kreditforsikringsselskab fremlægger bevis for, at der ikke er adgang til sådan dækning, eller |
| --- | --- | --- |

(64)

I den forbindelse finder Tilsynsmyndigheden ud fra ønsket om at fremskynde proceduren for EFTA-staterne, at EFTA-staterne indtil 31. december 2010 kan dokumentere manglende markedsmæssighed ved at fremlægge fyldestgørende bevis for manglende adgang til dækning af risikoen på det private forsikringsmarked. Brug af undtagelsesklausulen vil under alle omstændigheder blive anset for at være berettiget, hvis

—

et stort, velrenommeret internationalt privat eksportkreditforsikringsselskab og et nationalt kreditforsikringsselskab fremlægger bevis for, at der ikke er adgang til sådan dækning, eller

| — | mindst fire veletablerede eksportører i EFTA-staten dokumenterer, at de er blevet afvist af forsikringsselskaber i forbindelse med konkrete transaktioner. |
| --- | --- |

—

mindst fire veletablerede eksportører i EFTA-staten dokumenterer, at de er blevet afvist af forsikringsselskaber i forbindelse med konkrete transaktioner.

| (65) | Tilsynsmyndigheden vil i nært samarbejde med de pågældende EFTA-stater sørge for, at beslutningerne angående brug af undtagelsesklausulen træffes hurtigt. |
| --- | --- |

(65)

Tilsynsmyndigheden vil i nært samarbejde med de pågældende EFTA-stater sørge for, at beslutningerne angående brug af undtagelsesklausulen træffes hurtigt.

5.2.   Procedureforenkling

| (66) | Alle statsstøtteforanstaltninger omhandlet i disse retningslinjer skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden. Ud over de materielle foranstaltninger i disse retningslinjer er Tilsynsmyndigheden fast besluttet på at sikre en hurtig godkendelse af støtteforanstaltninger, der i overensstemmelse med disse retningslinjer træffes for at imødegå den aktuelle krise, forudsat at de berørte EFTA-stater bidrager hertil med et nært samarbejde og alle oplysninger. |
| --- | --- |

(66)

Alle statsstøtteforanstaltninger omhandlet i disse retningslinjer skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden. Ud over de materielle foranstaltninger i disse retningslinjer er Tilsynsmyndigheden fast besluttet på at sikre en hurtig godkendelse af støtteforanstaltninger, der i overensstemmelse med disse retningslinjer træffes for at imødegå den aktuelle krise, forudsat at de berørte EFTA-stater bidrager hertil med et nært samarbejde og alle oplysninger.

| (67) | Dette indgår som led i en løbende proces, hvor Kommissionen i øjeblikket er i færd med at foretage en række forbedringer i sine generelle statsstøtteprocedurer for at fremme en hurtigere og mere effektiv beslutningstagning i nært samarbejde med medlemsstaterne. Denne generelle forenklingspakke skal blandt andet indebære et fælles engagement fra Kommissionens og medlemsstaternes side i at strømline procedurerne i alle faser og gøre dem mere forudselige samt åbne mulighed for godkendelse af ukomplicerede sager på kortere tid. |
| --- | --- |

(67)

Dette indgår som led i en løbende proces, hvor Kommissionen i øjeblikket er i færd med at foretage en række forbedringer i sine generelle statsstøtteprocedurer for at fremme en hurtigere og mere effektiv beslutningstagning i nært samarbejde med medlemsstaterne. Denne generelle forenklingspakke skal blandt andet indebære et fælles engagement fra Kommissionens og medlemsstaternes side i at strømline procedurerne i alle faser og gøre dem mere forudselige samt åbne mulighed for godkendelse af ukomplicerede sager på kortere tid.

6.   OVERVÅGNING OG RAPPORTERING

| (68) | I overensstemmelse med kravene i beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om gennemførelsen af de bestemmelser, der er fastlagt i artikel 27 i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 1 i del I i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, skal EFTA-staterne indsende årlige rapporter til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(68)

I overensstemmelse med kravene i beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om gennemførelsen af de bestemmelser, der er fastlagt i artikel 27 i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 1 i del I i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, skal EFTA-staterne indsende årlige rapporter til Tilsynsmyndigheden.

| (69) | Inden den 31. juli 2009 skal EFTA-staterne fremsende en liste til Tilsynsmyndigheden over de ordninger, de har indført på grundlag af disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(69)

Inden den 31. juli 2009 skal EFTA-staterne fremsende en liste til Tilsynsmyndigheden over de ordninger, de har indført på grundlag af disse retningslinjer.

| (70) | EFTA-staterne skal sørge for, at der opbevares detaljeret dokumentation om ydelsen af støtte efter disse retningslinjer. Denne dokumentation, som skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne er overholdt, skal opbevares i 10 år og fremsendes til Tilsynsmyndigheden på dennes anmodning. EFTA-staterne skal i særdeleshed have dokumentation for, at de virksomheder, som har modtaget støtte under de foranstaltninger, der er fastsat i punkt 4.2, 4.3, 4.4 og 4.5, ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008. |
| --- | --- |

(70)

EFTA-staterne skal sørge for, at der opbevares detaljeret dokumentation om ydelsen af støtte efter disse retningslinjer. Denne dokumentation, som skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne er overholdt, skal opbevares i 10 år og fremsendes til Tilsynsmyndigheden på dennes anmodning. EFTA-staterne skal i særdeleshed have dokumentation for, at de virksomheder, som har modtaget støtte under de foranstaltninger, der er fastsat i punkt 4.2, 4.3, 4.4 og 4.5, ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008.

| (71) | Desuden skal EFTA-staterne senest den 31. oktober 2009 indsende en rapport til Tilsynsmyndigheden om de foranstaltninger, der er indført på grundlag af disse retningslinjer. Rapporten bør navnlig indeholde oplysninger om, hvorvidt der er behov for, at Tilsynsmyndigheden opretholder de foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, efter den 31. december 2009, såvel som udførlige oplysninger om de positive miljøeffekter af de rentelettede lån. EFTA-staterne skal give disse oplysninger senest den 31. oktober i hvert af de år, hvor disse midlertidige retningslinjer finder anvendelse. |
| --- | --- |

(71)

Desuden skal EFTA-staterne senest den 31. oktober 2009 indsende en rapport til Tilsynsmyndigheden om de foranstaltninger, der er indført på grundlag af disse retningslinjer. Rapporten bør navnlig indeholde oplysninger om, hvorvidt der er behov for, at Tilsynsmyndigheden opretholder de foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, efter den 31. december 2009, såvel som udførlige oplysninger om de positive miljøeffekter af de rentelettede lån. EFTA-staterne skal give disse oplysninger senest den 31. oktober i hvert af de år, hvor disse midlertidige retningslinjer finder anvendelse.

| (72) | Tilsynsmyndigheden kan anmode om yderligere oplysninger om den støtte, der er ydet, for at kontrollere, om betingelserne i Tilsynsmyndighedens godkendelsesbeslutning er blevet overholdt. |
| --- | --- |

(72)

Tilsynsmyndigheden kan anmode om yderligere oplysninger om den støtte, der er ydet, for at kontrollere, om betingelserne i Tilsynsmyndighedens godkendelsesbeslutning er blevet overholdt.

7.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (73) | Tilsynsmyndigheden anvender disse retningslinjer fra datoen for deres vedtagelse. Disse retningslinjer er begrundet i de aktuelle ekstraordinære og forbigående finansieringsproblemer affødt af bankkrisen og vil ikke blive anvendt efter den 31. december 2010. Efter samråd med EFTA-staterne vil Tilsynsmyndigheden inden denne dato kunne revidere dem, hvis væsentlige konkurrencepolitiske eller økonomiske hensyn tilsiger det. Hvis det skønnes nyttigt, vil Tilsynsmyndigheden eventuelt også give yderligere klarlæggelser af sin tilgang til bestemte spørgsmål. |
| --- | --- |

(73)

Tilsynsmyndigheden anvender disse retningslinjer fra datoen for deres vedtagelse. Disse retningslinjer er begrundet i de aktuelle ekstraordinære og forbigående finansieringsproblemer affødt af bankkrisen og vil ikke blive anvendt efter den 31. december 2010. Efter samråd med EFTA-staterne vil Tilsynsmyndigheden inden denne dato kunne revidere dem, hvis væsentlige konkurrencepolitiske eller økonomiske hensyn tilsiger det. Hvis det skønnes nyttigt, vil Tilsynsmyndigheden eventuelt også give yderligere klarlæggelser af sin tilgang til bestemte spørgsmål.

| (74) | Tilsynsmyndigheden anvender bestemmelserne i disse retningslinjer på alle anmeldte risikokapitalforanstaltninger, hvorom den skal træffe beslutning, efter retningslinjernes vedtagelse, også selv om foranstaltningerne blev anmeldt før denne dato. |
| --- | --- |

(74)

Tilsynsmyndigheden anvender bestemmelserne i disse retningslinjer på alle anmeldte risikokapitalforanstaltninger, hvorom den skal træffe beslutning, efter retningslinjernes vedtagelse, også selv om foranstaltningerne blev anmeldt før denne dato.

| (75) | I overensstemmelse med reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte vil Tilsynsmyndigheden i tilfælde af ikke-anmeldt støtte anvende:






  a) | disse retningslinjer, såfremt støtten blev ydet efter deres vedtagelse |
| --- | --- | --- |

(75)

I overensstemmelse med reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte vil Tilsynsmyndigheden i tilfælde af ikke-anmeldt støtte anvende:

a)

disse retningslinjer, såfremt støtten blev ydet efter deres vedtagelse

| b) | de retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, i alle andre tilfælde. |
| --- | --- |

b)

de retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, i alle andre tilfælde.

| (76) | Tilsynsmyndigheden sørger i nært samarbejde med de berørte EFTA-stater for, at beslutningerne angående de foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, træffes hurtigt, efter at den har modtaget en fuldstændig anmeldelse. EFTA-staterne bør underrette Tilsynsmyndigheden om deres intentioner og planer om at indføre sådanne foranstaltninger så tidligt og så udførligt som muligt. |
| --- | --- |

(76)

Tilsynsmyndigheden sørger i nært samarbejde med de berørte EFTA-stater for, at beslutningerne angående de foranstaltninger, disse retningslinjer omhandler, træffes hurtigt, efter at den har modtaget en fuldstændig anmeldelse. EFTA-staterne bør underrette Tilsynsmyndigheden om deres intentioner og planer om at indføre sådanne foranstaltninger så tidligt og så udførligt som muligt.

| (77) | Tilsynsmyndigheden vil gerne understrege, at det er en forudsætning for enhver procedureforbedring, at der indgives klare og fuldstændige anmeldelser. |
| --- | --- |

(77)

Tilsynsmyndigheden vil gerne understrege, at det er en forudsætning for enhver procedureforbedring, at der indgives klare og fuldstændige anmeldelser.

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, KOM(2008) 800.

(2)  Rådets (Økofin) konklusioner af 7. oktober 2008.

(3)  EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8.

(4)  Se kapitlerne i retningslinjerne om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise og om rekapitalisering af pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle finanskrise: støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, vedtaget den 29. januar 2009.

(5)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

(6)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning, EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3), der er inkorporeret i EØS-aftalen i punkt 1j i bilag XV til EØS-aftalen ved beslutning nr. 120/2008 af 7. november 2008 (EUT L 339 af 18.12.2008, s. 111, og i EØS-tillæg nr. 79 af 18.12.2008), trådt i kraft den 8.11.2008.

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EUT L 379 af 28.12.2006, s. 5), der er inkorporeret i afsnit 1e i bilag XV til EØS-aftalen ved afgørelse nr. 29/2007 (EUT L 209 af 9.8.2007, s. 52, og EØS-tillæg nr. 38 af 9.8.2007, s. 34), trådt i kraft den 28.4.2007.

(9)  Der findes en opdateret version af retningslinjerne for statsstøtte på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  Forenede sager T-132/96 og T-143/96, Freistaat Sachsen og Volkswagen AG mod Kommissionen, Sml. 1999, s. II-3663, præmis 167.

(11)  Kommissionens beslutning 98/490/EF i sag C 47/96, Crédit Lyonnais (EFT L 221 af 8.8.1998, s. 28), nr. 10.1; Kommissionens beslutning 2005/345/EF i sag C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (EUT L 116 af 4.5.2005, s. 1), nr. 153 ff. og Kommissionens beslutning 2008/263/EF i sag C 50/06, BAWAG (EUT L 83 af 26.3.2008, s. 7), nr. 166. Se Kommissionens beslutning i sag NN 70/07, Northern Rock (EUT C 43 af 16.2.2008, s. 1) og Kommissionens beslutning af 4. juni 2008 i sag C 9/08, SachsenLB, endnu ikke offentliggjort.

(12)  Tilsynsmyndigheden har aldrig godkendt en statsstøtteforanstaltning på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b).

(13)  Se fodnote 3 ovenfor.

(14)  For store virksomheders vedkommende, se punkt 2.1 i retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. For små og mellemstore virksomheder, se artikel 1, stk. 7, vedrørende definitionen, i den generelle gruppefritagelsesforordning.

(15)  Som defineret i artikel 2, stk. 3, og artikel 2, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3).

(16)  For at statsstøttebestemmelserne i artikel 61 til 63 i EØS-aftalen kan finde anvendelse, skal statsstøtten ydes til virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling af varer, der falder ind under EØS-aftalens anvendelsesområde. Det er i artikel 8, stk. 3, i aftalen fastlagt, at »medmindre andet er fastlagt, finder denne aftales bestemmelser kun anvendelse på: a) varer henhørende under kapitel 25-97 i Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenklatursystem med undtagelse af varer opført i protokol nr. 2 og b) varer anført i protokol nr. 3 med forbehold af de særlige ordninger i denne protokol.« Landbrugsvarer falder, i den udstrækning de ikke er omfattet af kapitel 25-97 i Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenklatursystem eller ikke er opført i protokol 3, uden for EØS-aftalens anvendelsesområde.

(17)  Præmierne i bilaget præciserer »safe harbour«-reglerne i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier, idet der tages hensyn til sikkerhedsstillelse på forskellige niveauer. De kan også anvendes som benchmark for beregningen af det forenelige støtteelement i garantiforanstaltninger, der falder ind under punkt 4.2 i disse retningslinjer.

Beregningen af »safe harbour«-præmierne er baseret på de margener, der er angivet i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten, idet der tages hensyn til et yderligere nedslag på 20 basispoint (jf. fodnote 12 (i EU-teksten fodnote 11) i ovennævnte retningslinjer for statsstøtte i form af garantier). De »safe harbour«-præmier, der er fastsat i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier, er fortsat maksimumsgrænsen for hver ratingkategori. Med hensyn til definitionen af sikkerhedsstillelse på de forskellige niveauer henvises til fodnote 2 på side 1 i retningslinjerne for referencesatsen og kalkulationsrenten.

(18)  Såsom den generelle gruppefritagelsesforordning eller Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 af 24. oktober 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (EUT L 302 af 1.11.2006, s. 29), inkorporeret i EØS-aftalen i afsnit 1i i bilag XV til EØS-aftalen ved afgørelse nr. 157/2006 (EUT L 89 af 29.3.2007, s. 33, og EØS-tillæg nr. 15 af 29.3.2007, s. 26). Det er en betingelse, at den godkendte metode udtrykkeligt refererer til den garantitype og den type underliggende transaktioner, der er tale om.

(19)  Se fodnote 9 ovenfor.

(20)  EFTA-stater, der ønsker at gøre brug af denne mulighed, skal offentliggøre de daglige dag-til-dag-renter på nettet og gøre dem tilgængelige for Tilsynsmyndigheden.

(21)  Se fodnote 9 ovenfor.

(22)  Ved »fremtidige fællesskabs-produktstandarder« forstås en bindende fællesskabsstandard for det miljøbeskyttelsesniveau, produkter solgt inden for Den Europæiske Union skal nå op på, og som er vedtaget, men endnu ikke i kraft.

(23)  Som defineret i punkt 70 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

(24)  Som defineret i punkt 58 i Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

(25)  Se fodnote 9 ovenfor.

---

BILAG

| »Safe habour«-præmier i henhold til de midlertidige retningslinjer, angivet i basispoint (1) |
| --- |
| Ratingkategori (Standard & Poor’s) | Sikkerhedsstillelse |
| Høj | Normal | Lav |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC og derunder | 380 | 630 | 980 |

»Safe habour«-præmier i henhold til de midlertidige retningslinjer, angivet i basispoint (1)

Ratingkategori (Standard & Poor’s)

Sikkerhedsstillelse

Høj

Normal

Lav

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC og derunder

380

630

980

---

(1)  For virksomheder, der ikke har en kredithistorie eller rating på grundlag af en vurdering af deres balance (som f.eks. visse SPV-selskaber eller nystartede virksomheder), kan EFTA-staterne give et nedslag på op til 15 % (25 % for SMV) i den specifikke »safe harbour«-præmie, der er fastsat til 3,8 % i retningslinjerne for statsstøtte i form af garantier. Præmien må dog aldrig være lavere end den, der ville gælde for moderselskabet eller moderselskaberne.

---