# Uradni list L 43/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.043.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 43 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5417. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.043.slv

Uradni list

Evropske unije

L 43

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5417. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 137/2011 z dne 16. februarja 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I in IV k Uredbi tehničnemu napredku (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 138/2011 z dne 16. februarja 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 9 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 139/2011 z dne 16. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 140/2011 z dne 16. februarja 2011 o preklicu odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot | 28 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 141/2011 z dne 16. februarja 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 29 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2011/106/SZVP z dne 15. februarja 2011 o prilagoditvi in podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES | 31 |
| | | 2011/107/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2007/756/ES o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 665)

   (
  1
  ) | 33 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 137/2011 z dne 16. februarja 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I in IV k Uredbi tehničnemu napredku (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 138/2011 z dne 16. februarja 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

9

Uredba Komisije (EU) št. 139/2011 z dne 16. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

Uredba Komisije (EU) št. 140/2011 z dne 16. februarja 2011 o preklicu odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

28

Uredba Komisije (EU) št. 141/2011 z dne 16. februarja 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

29

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2011/106/SZVP z dne 15. februarja 2011 o prilagoditvi in podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES

31

2011/107/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2007/756/ES o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 665)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 665)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 137/2011

z dne 16. februarja 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I in IV k Uredbi tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) ter zlasti člena 31(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in je v skladu s pogoji iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in je v skladu s pogoji iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“.

| (2) | Kalcijev format (CAS 544-17-2) je gnojilo s sekundarnimi hranili, ki se v eni državi članici uporablja kot listno gnojilo v sadjarstvu. Snov je neškodljiva za okolje in zdravje ljudi. Da bi bil kalcijev format lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji, ga je treba priznati kot „gnojilo ES“. |
| --- | --- |

(2)

Kalcijev format (CAS 544-17-2) je gnojilo s sekundarnimi hranili, ki se v eni državi članici uporablja kot listno gnojilo v sadjarstvu. Snov je neškodljiva za okolje in zdravje ljudi. Da bi bil kalcijev format lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji, ga je treba priznati kot „gnojilo ES“.

| (3) | Določbe o mikrohranilnih kelatih in mikrohranilnih raztopinah je treba prilagoditi in dopustiti uporabo več kot enega kelatnega reagenta, uvesti enotne vrednosti za najmanjšo vsebnost mikrohranil, topnih v vodi, ter zagotoviti, da je označen vsak kelatni reagent, ki kelatira vsaj 1 % mikrohranil, topnih v vodi, ter je identificiran in količinsko opredeljen s standardom EN. Zagotoviti je treba dovolj dolgo prehodno obdobje in gospodarskim subjektom omogočiti prodajo njihovih zalog gnojil. |
| --- | --- |

(3)

Določbe o mikrohranilnih kelatih in mikrohranilnih raztopinah je treba prilagoditi in dopustiti uporabo več kot enega kelatnega reagenta, uvesti enotne vrednosti za najmanjšo vsebnost mikrohranil, topnih v vodi, ter zagotoviti, da je označen vsak kelatni reagent, ki kelatira vsaj 1 % mikrohranil, topnih v vodi, ter je identificiran in količinsko opredeljen s standardom EN. Zagotoviti je treba dovolj dolgo prehodno obdobje in gospodarskim subjektom omogočiti prodajo njihovih zalog gnojil.

| (4) | Cinkov oksid v prašku (CAS 1314-13-2) je cinkovo gnojilo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Cinkov oksid v obliki praška se pri uporabi lahko praši. Pri uporabi cinkovega oksida v obliki stabilne vodne suspenzije se tej nevarnosti izognemo. Suspenzijo cinkovega gnojila je zato treba priznati kot „gnojilo ES“ in tako omogočiti varnejšo uporabo cinkovega oksida. Zaradi večje prožnosti pri opredelitvah je treba dovoliti tudi uporabo cinkovih soli ter eno ali več vrst cinkovih kelatov v kateri koli taki suspenziji na vodni osnovi. |
| --- | --- |

(4)

Cinkov oksid v prašku (CAS 1314-13-2) je cinkovo gnojilo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Cinkov oksid v obliki praška se pri uporabi lahko praši. Pri uporabi cinkovega oksida v obliki stabilne vodne suspenzije se tej nevarnosti izognemo. Suspenzijo cinkovega gnojila je zato treba priznati kot „gnojilo ES“ in tako omogočiti varnejšo uporabo cinkovega oksida. Zaradi večje prožnosti pri opredelitvah je treba dovoliti tudi uporabo cinkovih soli ter eno ali več vrst cinkovih kelatov v kateri koli taki suspenziji na vodni osnovi.

| (5) | Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 vsebuje pravila o sestavi in označevanju mešanih mikrohranilnih gnojil, vendar pa takšne mešanice še niso vključene v seznam vrst gnojil v Prilogi I. Zato mešanih mikrohranilnih gnojil ni mogoče prodajati kot „gnojila ES“. Tipske oznake mikrohranilnih gnojil v trdni in tekoči obliki je treba zato vključiti v Prilogo I. |
| --- | --- |

(5)

Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 vsebuje pravila o sestavi in označevanju mešanih mikrohranilnih gnojil, vendar pa takšne mešanice še niso vključene v seznam vrst gnojil v Prilogi I. Zato mešanih mikrohranilnih gnojil ni mogoče prodajati kot „gnojila ES“. Tipske oznake mikrohranilnih gnojil v trdni in tekoči obliki je treba zato vključiti v Prilogo I.

| (6) | Iminodijantarna kislina (v nadaljnjem besedilu: IDHA) je kelatni reagent, ki se v dveh državah članicah lahko uporablja kot listno razpršilo, za talno uporabo, v hidroponiki in gnojilnem namakanju. IDHA je treba vključiti na seznam dovoljenih kelatnih reagentov iz Priloge I, da bo lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Iminodijantarna kislina (v nadaljnjem besedilu: IDHA) je kelatni reagent, ki se v dveh državah članicah lahko uporablja kot listno razpršilo, za talno uporabo, v hidroponiki in gnojilnem namakanju. IDHA je treba vključiti na seznam dovoljenih kelatnih reagentov iz Priloge I, da bo lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji.

| (7) | Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES izvaja v skladu z analitskimi metodami, ki so opisane v Uredbi. Vendar pa nekatere metode niso mednarodno priznane. Evropski odbor za standardizacijo je zdaj razvil standarde EN, ki bi morali nadomestiti navedene metode. |
| --- | --- |

(7)

Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES izvaja v skladu z analitskimi metodami, ki so opisane v Uredbi. Vendar pa nekatere metode niso mednarodno priznane. Evropski odbor za standardizacijo je zdaj razvil standarde EN, ki bi morali nadomestiti navedene metode.

| (8) | Potrjene metode, ki so bile objavljene kot standardi EN, navadno vključujejo krožni preskus (medlaboratorijski preskus), da se preveri ponovljivost analitskih metod med različnimi laboratoriji. Razlikovati je treba med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se lažje ugotovijo standardi EN, ki so preverjeni z medlaboratorijskim testom, in so nadzornim osebam na voljo podatki o statistični zanesljivosti standardov EN. |
| --- | --- |

(8)

Potrjene metode, ki so bile objavljene kot standardi EN, navadno vključujejo krožni preskus (medlaboratorijski preskus), da se preveri ponovljivost analitskih metod med različnimi laboratoriji. Razlikovati je treba med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se lažje ugotovijo standardi EN, ki so preverjeni z medlaboratorijskim testom, in so nadzornim osebam na voljo podatki o statistični zanesljivosti standardov EN.

| (9) | Za poenostavitev zakonodaje in lažje prihodnje spremembe je primerno nadomestiti celotno besedilo standardov iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki jih bo objavil Evropski odbor za standardizacijo. |
| --- | --- |

(9)

Za poenostavitev zakonodaje in lažje prihodnje spremembe je primerno nadomestiti celotno besedilo standardov iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki jih bo objavil Evropski odbor za standardizacijo.

| (10) | Uredbo (ES) št. 2003/2003 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 2003/2003 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe

1.   Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

2.   Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Prehodne določbe

Točke (a) do (e) pod točko (2) Priloge I se uporabljajo od 9. oktobra 2012 za gnojila, ki so dana v promet pred 9. marcem 2011.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | V oddelku D se vstavita naslednja vnosa 2.1 in 2.2:










  „2.1 | Kalcijev format | S kemičnim postopkom pridobljen proizvod s kalcijevim formatom kot osnovno sestavino | 33,6 % CaO
  Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi
  56 % formata | | Kalcijev oksid
  Format |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | Tekoči kalcijev format | Proizvod, pridobljen z raztapljanjem kalcijevega formata v vodi | 21 % CaO
  Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi
  35 % formata | | Kalcijev oksid
  Format“ |

1.

V oddelku D se vstavita naslednja vnosa 2.1 in 2.2:

„2.1

Kalcijev format

S kemičnim postopkom pridobljen proizvod s kalcijevim formatom kot osnovno sestavino

33,6 % CaO

Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi

56 % formata

Kalcijev oksid

Format

2.2

Tekoči kalcijev format

Proizvod, pridobljen z raztapljanjem kalcijevega formata v vodi

21 % CaO

Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi

35 % formata

Kalcijev oksid

Format“

| 2. | Oddelek E.1 se spremeni:






  (a) | V oddelku E.1.2 se vnosa 2b in 2c nadomestita z naslednjim:










  „2b | Kobaltov kelat | Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje kobalt, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti | 5 % kobalta, topnega v vodi; vsaj 80 % kobalta, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti | Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom | Kobalt (Co), topen v vodi
  Neobvezno: Skupni kobalt (Co), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom
  Kobalt (Co), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2c | Raztopina kobaltovega gnojila | Vodna raztopina tipov 2a in/ali tipov 2b | 2 % kobalta, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena mineralnih anionov |

2.

Oddelek E.1 se spremeni:

(a)

V oddelku E.1.2 se vnosa 2b in 2c nadomestita z naslednjim:

„2b

Kobaltov kelat

Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje kobalt, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti

5 % kobalta, topnega v vodi; vsaj 80 % kobalta, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti

Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Kobalt (Co), topen v vodi

Neobvezno: Skupni kobalt (Co), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Kobalt (Co), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

2c

Raztopina kobaltovega gnojila

Vodna raztopina tipov 2a in/ali tipov 2b

2 % kobalta, topnega v vodi

Oznaka mora vključevati:

1.

imena mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Kobalt (Co), topen v vodi

Neobvezno: Skupni kobalt (Co), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Kobalt (Co), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % kobalta, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| (b) | V oddelku E.1.3 se vnosa 3d in 3f nadomestita z naslednjim:










  „3d | Bakrov kelat | Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje baker, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti | 5 % bakra, topnega v vodi; vsaj 80 % bakra, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti | Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom | Baker (Cu), topen v vodi
  Neobvezno: Skupni baker (Cu), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom
  Baker (Cu), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3f | Raztopina bakrovega gnojila | Vodna raztopina tipov 3a in/ali tipov 3d | 2 % bakra, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena mineralnih anionov |

(b)

V oddelku E.1.3 se vnosa 3d in 3f nadomestita z naslednjim:

„3d

Bakrov kelat

Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje baker, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti

5 % bakra, topnega v vodi; vsaj 80 % bakra, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti

Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Baker (Cu), topen v vodi

Neobvezno: Skupni baker (Cu), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Baker (Cu), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

3f

Raztopina bakrovega gnojila

Vodna raztopina tipov 3a in/ali tipov 3d

2 % bakra, topnega v vodi

Oznaka mora vključevati:

1.

imena mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Baker (Cu), topen v vodi

Neobvezno: Skupni baker (Cu), kelatiranega z dovoljenim kelatnim reagentom

Baker (Cu), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % bakra, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| (c) | V oddelku E.1.4 se vnosa 4b in 4c nadomestita z naslednjim:










  „4b | Železov kelat | Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje železo, kemično vezano z dovoljenimi kelatnimi reagenti | 5 % železa, topnega v vodi, od katerega je vsaj 80 % kelatna frakcija; vsaj 50 % železa, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti | Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom | Železo (Fe), topno v vodi
  Neobvezno: Skupno železo (Fe), kelatirano z dovoljenim kelatnim reagentom
  Železo (Fe), kelatirano z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4c | Raztopina železovega gnojila | Vodna raztopina tipov 4a in/ali tipov 4b | 2 % železa, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena mineralnih anionov |

(c)

V oddelku E.1.4 se vnosa 4b in 4c nadomestita z naslednjim:

„4b

Železov kelat

Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje železo, kemično vezano z dovoljenimi kelatnimi reagenti

5 % železa, topnega v vodi, od katerega je vsaj 80 % kelatna frakcija; vsaj 50 % železa, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti

Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Železo (Fe), topno v vodi

Neobvezno: Skupno železo (Fe), kelatirano z dovoljenim kelatnim reagentom

Železo (Fe), kelatirano z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

4c

Raztopina železovega gnojila

Vodna raztopina tipov 4a in/ali tipov 4b

2 % železa, topnega v vodi

Oznaka mora vključevati:

1.

imena mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Železo (Fe), topno v vodi

Neobvezno: Skupno železo (Fe), kelatirano z dovoljenim kelatnim reagentom

Železo (Fe), kelatirano z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % železa, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| (d) | V oddelku E.1.5 se vnosa 5b in 5e nadomestita z naslednjim:










  „5b | Manganov kelat | Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje mangan, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti | 5 % mangana, topnega v vodi; vsaj 80 % mangana, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti | Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom | Mangan (Mn), topen v vodi
  Neobvezno: Skupni mangan (Mn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom
  Mangan (Mn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5e | Raztopina manganovega gnojila | Vodna raztopina tipov 5a in/ali tipov 5b | 2 % mangana, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena mineralnih anionov |

(d)

V oddelku E.1.5 se vnosa 5b in 5e nadomestita z naslednjim:

„5b

Manganov kelat

Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje mangan, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti

5 % mangana, topnega v vodi; vsaj 80 % mangana, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti

Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Mangan (Mn), topen v vodi

Neobvezno: Skupni mangan (Mn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Mangan (Mn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

5e

Raztopina manganovega gnojila

Vodna raztopina tipov 5a in/ali tipov 5b

2 % mangana, topnega v vodi

Oznaka mora vključevati:

1.

imena mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Mangan (Mn), topen v vodi

Neobvezno: Skupni mangan (Mn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Mangan (Mn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % mangana, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| (e) | V oddelku E.1.7 se vnosa 7b in 7e nadomestita z naslednjim:










  „7b | Cinkov kelat | Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje cink, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti | 5 % cinka, topnega v vodi; vsaj 80 % cinka, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti | Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom | Cink (Zn), topen v vodi
  Neobvezno: Skupni cink (Zn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom
  Cink (Zn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7e | Raztopina cinkovega gnojila | Vodna raztopina tipov 7a in/ali tipov 7b | 2 % cinka, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena mineralnih anionov |

(e)

V oddelku E.1.7 se vnosa 7b in 7e nadomestita z naslednjim:

„7b

Cinkov kelat

Proizvod, topen v vodi, ki vsebuje cink, kemično vezan z dovoljenimi kelatnimi reagenti

5 % cinka, topnega v vodi; vsaj 80 % cinka, topnega v vodi, je kelatiranega z dovoljenimi kelatnimi reagenti

Ime vseh dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Cink (Zn), topen v vodi

Neobvezno: Skupni cink (Zn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Cink (Zn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

7e

Raztopina cinkovega gnojila

Vodna raztopina tipov 7a in/ali tipov 7b

2 % cinka, topnega v vodi

Oznaka mora vključevati:

1.

imena mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Cink (Zn), topen v vodi

Neobvezno: Skupni cink (Zn), kelatiran z dovoljenim kelatnim reagentom

Cink (Zn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| (f) | V oddelku E.1.7 se doda naslednji vnos 7f:










  „7f | Suspenzija cinkovega gnojila | Proizvod, pridobljen s suspenzijo tipa 7(a) in/ali 7(c) in/ali tipov 7(b) v vodi | 20 % skupnega cinka | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena anionov. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

V oddelku E.1.7 se doda naslednji vnos 7f:

„7f

Suspenzija cinkovega gnojila

Proizvod, pridobljen s suspenzijo tipa 7(a) in/ali 7(c) in/ali tipov 7(b) v vodi

20 % skupnega cinka

Oznaka mora vključevati:

1.

imena anionov.

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov, ki kelatirajo vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter jih je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom

Skupni cink (Zn)

Morebitni cink (Zn), topen v vodi

Cink (Zn), kelatiran z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom, ki kelatira vsaj 1 % cinka, topnega v vodi, ter ga je možno identificirati in količinsko opredeliti z evropskim standardom“

| 3. | Oddelek E.2 se spremeni:






  (a) | Naslov oddelka E.2 se nadomesti z naslednjim:
  „E.2   Najmanjša vsebnost mikrohranila, masni odstotek gnojila; vrste mešanih mikrohranilnih gnojil“ |
| --- | --- | --- |

3.

Oddelek E.2 se spremeni:

(a)

Naslov oddelka E.2 se nadomesti z naslednjim:

„E.2   Najmanjša vsebnost mikrohranila, masni odstotek gnojila; vrste mešanih mikrohranilnih gnojil“

| (b) | Naslov oddelka E.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „E.2.1   Najmanjša vsebnost mikrohranila v trdnih in tekočih mešanicah mikrohranilnih gnojil, masni odstotek gnojila“ |
| --- | --- |

(b)

Naslov oddelka E.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„E.2.1   Najmanjša vsebnost mikrohranila v trdnih in tekočih mešanicah mikrohranilnih gnojil, masni odstotek gnojila“

| (c) | V oddelku E.2.1 se črtata dve povedi pod preglednico. |
| --- | --- |

(c)

V oddelku E.2.1 se črtata dve povedi pod preglednico.

| (d) | Naslov oddelka E.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „E.2.2   Najmanjša vsebnost mikrohranila v gnojilih ES, ki vsebujejo primarna in/ali sekundarna hranila z mikrohranili, ki se uporabljajo za tla, masni odstotek gnojila“ |
| --- | --- |

(d)

Naslov oddelka E.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„E.2.2   Najmanjša vsebnost mikrohranila v gnojilih ES, ki vsebujejo primarna in/ali sekundarna hranila z mikrohranili, ki se uporabljajo za tla, masni odstotek gnojila“

| (e) | Naslov oddelka E.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „E.2.3   Najmanjša vsebnost mikrohranila v gnojilih ES, ki vsebujejo primarna in/ali sekundarna hranila z mikrohranili, ki se uporabljajo za foliarno gnojenje, masni odstotek gnojila“ |
| --- | --- |

(e)

Naslov oddelka E.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„E.2.3   Najmanjša vsebnost mikrohranila v gnojilih ES, ki vsebujejo primarna in/ali sekundarna hranila z mikrohranili, ki se uporabljajo za foliarno gnojenje, masni odstotek gnojila“

| (f) | Doda se naslednji oddelek E.2.4:
  „E.2.4   Trdne in tekoče mešanice mikrohranilnih gnojil











  Št. | Tipska oznaka | Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah | Najmanjša skupna vsebnost mikrohranil (masni odstotek)
  Podatki o izražanju hranil
  Druge zahteve | Drugi podatki o tipski oznaki | Deklarirana vsebnost hranil
  Oblike in topnost hranil
  Druga merila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Mešanica mikrohranil | Proizvod, pridobljen z mešanjem dveh ali več gnojil tipa E.1 | Skupno mikrohranil: 5 % mase gnojila
  Posamezna mikrohranila glede na oddelek E.2.1 | Oznaka mora vključevati:






  1. | imena vseh morebitnih mineralnih anionov |

(f)

Doda se naslednji oddelek E.2.4:

„E.2.4   Trdne in tekoče mešanice mikrohranilnih gnojil

Št.

Tipska oznaka

Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah

Najmanjša skupna vsebnost mikrohranil (masni odstotek)

Podatki o izražanju hranil

Druge zahteve

Drugi podatki o tipski oznaki

Deklarirana vsebnost hranil

Oblike in topnost hranil

Druga merila

1

2

3

4

5

6

1

Mešanica mikrohranil

Proizvod, pridobljen z mešanjem dveh ali več gnojil tipa E.1

Skupno mikrohranil: 5 % mase gnojila

Posamezna mikrohranila glede na oddelek E.2.1

Oznaka mora vključevati:

1.

imena vseh morebitnih mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov

Skupna vsebnost vsakega hranila

Vsebnost vsakega morebitnega hranila, topnega v vodi

Morebitna mikrohranila, kelatirana z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom

2

Tekoča mešanica mikrohranil

Proizvod, pridobljen z raztopitvijo in/ali suspendiranjem dveh ali več gnojil tipa E.1 v vodi

Skupno mikrohranil: 2 % mase gnojila

Posamezna mikrohranila glede na oddelek E.2.1

Oznaka mora vključevati:

| 1. | imena vseh morebitnih mineralnih anionov |
| --- | --- |

1.

imena vseh morebitnih mineralnih anionov

| 2. | imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov |
| --- | --- |

2.

imena vseh morebitnih dovoljenih kelatnih reagentov

Skupna vsebnost vsakega hranila

Vsebnost vsakega morebitnega hranila, topnega v vodi

Morebitna mikrohranila, kelatirana z vsakim dovoljenim kelatnim reagentom“

| 4. | V oddelku E.3.1 se doda naslednji vnos:








  „Iminodijantarna kislina | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7“. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

V oddelku E.3.1 se doda naslednji vnos:

„Iminodijantarna kislina

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7“.

---

PRILOGA II

Oddelek B Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | Metoda 2.6.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.6.2


  Določevanje skupnega dušika v gnojilih, ki vsebujejo dušik samo kot nitratni, amonijski in sečninski dušik, z dvema različnima metodama

  EN 15750: Gnojila. Določevanje celotnega dušika v gnojilih, ki vsebujejo dušik samo kot nitratni, amonijski in sečninski dušik, z dvema različnima metodama.
  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

1.

Metoda 2.6.2 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.6.2

Določevanje skupnega dušika v gnojilih, ki vsebujejo dušik samo kot nitratni, amonijski in sečninski dušik, z dvema različnima metodama

EN 15750: Gnojila. Določevanje celotnega dušika v gnojilih, ki vsebujejo dušik samo kot nitratni, amonijski in sečninski dušik, z dvema različnima metodama.

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| 2. | Doda se naslednja metoda 2.6.3:
  „Metoda 2.6.3


  Določanje sečninskih kondenzatov z uporabo HPLC – Izobutilendiurea in krotonillidendiurea (metoda A) ter metilen-urea oligomeri (metoda B)

  EN 15705: Gnojila. Določanje sečninskih kondenzatov s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC). Izobutilendiurea in krotonillidendiurea (metoda A) ter metilen-urea oligomeri (metoda B)
  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

2.

Doda se naslednja metoda 2.6.3:

„Metoda 2.6.3

Določanje sečninskih kondenzatov z uporabo HPLC – Izobutilendiurea in krotonillidendiurea (metoda A) ter metilen-urea oligomeri (metoda B)

EN 15705: Gnojila. Določanje sečninskih kondenzatov s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC). Izobutilendiurea in krotonillidendiurea (metoda A) ter metilen-urea oligomeri (metoda B)

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| 3. | Vstavi se naslednji naslov metode 5:

  „Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji naslov metode 5:

„Ogljikov dioksid“

| 4. | Vstavi se naslednja metoda 5.1:
  „Metoda 5.1


  Določanje ogljikovega dioksida – Del I: metoda za trdna gnojila

  EN 14397-1: Gnojila in sredstva za apnjenje. Določanje ogljikovega dioksida. Del I: metoda za trdna gnojila
  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

4.

Vstavi se naslednja metoda 5.1:

„Metoda 5.1

Določanje ogljikovega dioksida – Del I: metoda za trdna gnojila

EN 14397-1: Gnojila in sredstva za apnjenje. Določanje ogljikovega dioksida. Del I: metoda za trdna gnojila

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| 5. | Metoda 8.9 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 8.9


  Določanje vsebnosti sulfata z uporabo treh različnih metod

  EN 15749: Gnojila. Določanje vsebnosti sulfata z uporabo treh različnih metod
  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

5.

Metoda 8.9 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 8.9

Določanje vsebnosti sulfata z uporabo treh različnih metod

EN 15749: Gnojila. Določanje vsebnosti sulfata z uporabo treh različnih metod

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

---

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 138/2011

z dne 16. februarja 2011

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Protidampinški postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 6. aprila 2010 vložile družbe Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovertgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS in Vitrulan Technical Textiles GmbH („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje Unije nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 6. aprila 2010 vložile družbe Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovertgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS in Vitrulan Technical Textiles GmbH („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje Unije nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in predstavnike LRK, znane uvoznike in uporabnike. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (ZDA), Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot možne primerljive države. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in predstavnike LRK, znane uvoznike in uporabnike. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (ZDA), Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot možne primerljive države. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (4) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK.

| (5) | Za vzorčenje je bilo prejetih šestnajst odgovorov proizvajalcev izvoznikov v LRK, kar predstavlja 86 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v spodnji uvodni izjavi. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(5)

Za vzorčenje je bilo prejetih šestnajst odgovorov proizvajalcev izvoznikov v LRK, kar predstavlja 86 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v spodnji uvodni izjavi. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja visoka.

| (6) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz dveh posameznih proizvajalcev izvoznikov in ene skupine proizvajalcev izvoznikov, sestavljene iz štirih povezanih družb, ki predstavljajo 42 % uvoza v Unijo v obdobju preiskave (OP), kot je opredeljeno v uvodni izjavi 13. Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in organi LRK, ki pa niso imeli pripomb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz dveh posameznih proizvajalcev izvoznikov in ene skupine proizvajalcev izvoznikov, sestavljene iz štirih povezanih družb, ki predstavljajo 42 % uvoza v Unijo v obdobju preiskave (OP), kot je opredeljeno v uvodni izjavi 13. Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in organi LRK, ki pa niso imeli pripomb.

| (7) | Kar zadeva industrijo Unije, je dvanajst proizvajalcev predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi tega je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih po prodaji in proizvodnji največjih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 70 % skupne prodaje industrije Unije, kot je predeljeno v uvodni izjavi 59. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva industrijo Unije, je dvanajst proizvajalcev predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi tega je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih po prodaji in proizvodnji največjih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 70 % skupne prodaje industrije Unije, kot je predeljeno v uvodni izjavi 59.

| (8) | Samo štirje nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Samo štirje nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.

| (9) | Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ki ni bil vključen v vzorec, zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ki ni bil vključen v vzorec, zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ter nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so zahtevali individualno preiskavo, štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem v ZDA, ki so bile predlagana primerljiva država, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in proizvajalcem v drugih možnih primerljivih državah. Izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK in en sodelujoči proizvajalec, ki je zahteval individualno preiskavo, en proizvajalec iz Združenih držav Amerike in en proizvajalec iz Kanade, ki je bila predvidena primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, vsi vzorčeni proizvajalci Unije in štirje nepovezani uvozniki. Med to preiskavo Komisiji ni sporočil informacij oziroma se ni javil noben uporabnik. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ter nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so zahtevali individualno preiskavo, štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem v ZDA, ki so bile predlagana primerljiva država, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in proizvajalcem v drugih možnih primerljivih državah. Izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK in en sodelujoči proizvajalec, ki je zahteval individualno preiskavo, en proizvajalec iz Združenih držav Amerike in en proizvajalec iz Kanade, ki je bila predvidena primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, vsi vzorčeni proizvajalci Unije in štirje nepovezani uvozniki. Med to preiskavo Komisiji ni sporočil informacij oziroma se ni javil noben uporabnik.

| (11) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga pri tem nastale škode in interesa Unije ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga pri tem nastale škode in interesa Unije ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| (b) | Proizvajalci Unije







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o, Češka |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci Unije

—

Saint Gobain Vertex s.r.o, Češka

| — | Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Madžarska |
| --- | --- |

—

Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Madžarska

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Nemčija |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Nemčija

| — | Valmieras Stikla Skiedra AS, Latvija |
| --- | --- |

—

Valmieras Stikla Skiedra AS, Latvija

| (c) | Nepovezani uvozniki







  — | Masterplast, Madžarska |
| --- | --- | --- |

(c)

Nepovezani uvozniki

—

Masterplast, Madžarska

| (12) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Kanade kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:






  (d) | Proizvajalec v primerljivi državi







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Kanade kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:

(d)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada

3.   Obdobje preiskave

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek so tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2 s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 in ex 7019 90 99. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek so tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2 s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 in ex 7019 90 99.

| (15) | Tkanine z odprto mrežno strukturo so izdelane iz preje iz steklenih vlaken in so na voljo v različnih velikostih celice in težah na kvadratni meter. Večinoma se uporabljajo kot ojačitveni material v gradbeništvu (zunanja toplotna izolacija, ojačitev marmorja/tal, popravilo zidov). |
| --- | --- |

(15)

Tkanine z odprto mrežno strukturo so izdelane iz preje iz steklenih vlaken in so na voljo v različnih velikostih celice in težah na kvadratni meter. Večinoma se uporabljajo kot ojačitveni material v gradbeništvu (zunanja toplotna izolacija, ojačitev marmorja/tal, popravilo zidov).

| (16) | Proizvajalec izvoznik v LRK, ki proizvaja plošče iz steklenih vlaken, je po začetku zaprosil za pojasnitev, ali je ta vrsta izdelka vključena v opredelitev izdelka. Opravljeno je bilo posvetovanje z industrijo Unije, ki je menila, da se takšne plošče lahko štejejo za izdelke s konca proizvodne verige in tako niso nujno zajeti v opredelitev izdelka. Ker informacije, ki so Komisiji na voljo v tej fazi postopka, še ne omogočajo oblikovanja dokončnega sklepa o osnovnih lastnostih, je bilo sklenjeno, da se plošče iz steklenih vlaken začasno obravnavajo kot sestavni del zadevnega izdelka, dokler ne bodo zbrane nove informacije in premisleki zainteresiranih strani v preostanku preiskave. |
| --- | --- |

(16)

Proizvajalec izvoznik v LRK, ki proizvaja plošče iz steklenih vlaken, je po začetku zaprosil za pojasnitev, ali je ta vrsta izdelka vključena v opredelitev izdelka. Opravljeno je bilo posvetovanje z industrijo Unije, ki je menila, da se takšne plošče lahko štejejo za izdelke s konca proizvodne verige in tako niso nujno zajeti v opredelitev izdelka. Ker informacije, ki so Komisiji na voljo v tej fazi postopka, še ne omogočajo oblikovanja dokončnega sklepa o osnovnih lastnostih, je bilo sklenjeno, da se plošče iz steklenih vlaken začasno obravnavajo kot sestavni del zadevnega izdelka, dokler ne bodo zbrane nove informacije in premisleki zainteresiranih strani v preostanku preiskave.

2.   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da imajo tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Kanade, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da imajo tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Kanade, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (18) | Splošna metodologija, opredeljena v nadaljevanju, je bila uporabljena pri sodelujočih proizvajalcih izvoznikih v LRK za ugotovitev, ali izvajajo damping. |
| --- | --- |

(18)

Splošna metodologija, opredeljena v nadaljevanju, je bila uporabljena pri sodelujočih proizvajalcih izvoznikih v LRK za ugotovitev, ali izvajajo damping.

2.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (19) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:






  1. | poslovne odločitve in stroški so posledica tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:

1.

poslovne odločitve in stroški so posledica tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države;

| 2. | družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | valute se menjajo po tržnih tečajih. |
| --- | --- |

5.

valute se menjajo po tržnih tečajih.

| (20) | Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(20)

Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO.

| (21) | Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih naslednjih družb:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih naslednjih družb:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| — | četrta družba iz vzorčene skupine povezanih družb ima sedež na Britanskih Deviških otokih in zato ni bila vključena v oceno TGO. |
| --- | --- |

—

četrta družba iz vzorčene skupine povezanih družb ima sedež na Britanskih Deviških otokih in zato ni bila vključena v oceno TGO.

| (22) | Na začetku preiskave je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika v LRK izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO, medtem ko tretji vzorčeni proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ni izpolnjeval 2. merila glede mednarodnih računovodskih standardov. Ugotovljeno je bilo, da zlasti nekateri stroški, prihodki in računovodske evidence ne odražajo dejanskega finančnega stanja družb v skupini. Poleg tega nepopolnost računovodskih evidenc ni bila omenjena niti v revizijskem poročilu. |
| --- | --- |

(22)

Na začetku preiskave je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika v LRK izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO, medtem ko tretji vzorčeni proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ni izpolnjeval 2. merila glede mednarodnih računovodskih standardov. Ugotovljeno je bilo, da zlasti nekateri stroški, prihodki in računovodske evidence ne odražajo dejanskega finančnega stanja družb v skupini. Poleg tega nepopolnost računovodskih evidenc ni bila omenjena niti v revizijskem poročilu.

| (23) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.

| (24) | Po razkritju ugotovitev o TGO je pripombe poslal le vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina, ki mu TGO ni bila odobrena. Vendar prejete pripombe niso bile take, da bi spremenile ugotovitve o tem, saj niso ovrgle pomanjkljivosti, ampak so ponudile le splošno razlago dejstva, da celotno skupino nadzira samo en zasebnik ter da so družbe v skupini trenutno v prehodni fazi povezovanja svojega poslovanja. |
| --- | --- |

(24)

Po razkritju ugotovitev o TGO je pripombe poslal le vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina, ki mu TGO ni bila odobrena. Vendar prejete pripombe niso bile take, da bi spremenile ugotovitve o tem, saj niso ovrgle pomanjkljivosti, ampak so ponudile le splošno razlago dejstva, da celotno skupino nadzira samo en zasebnik ter da so družbe v skupini trenutno v prehodni fazi povezovanja svojega poslovanja.

| (25) | Komisija je tik pred izvedbo preveritvenih obiskov glede dampinga prejela trditve, ki jih je v enem primeru podpirala dokumentacija, o dveh proizvajalcih izvoznikih v LRK, za katera je bila prvotno predlagana odobritev TGO. Te informacije je Komisija proučila med preveritvenim obiskom glede dampinga. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je tik pred izvedbo preveritvenih obiskov glede dampinga prejela trditve, ki jih je v enem primeru podpirala dokumentacija, o dveh proizvajalcih izvoznikih v LRK, za katera je bila prvotno predlagana odobritev TGO. Te informacije je Komisija proučila med preveritvenim obiskom glede dampinga.

| (26) | Za prvega proizvajalca izvoznika je bilo v prejetih trditvah izrecno navedeno, da je v svojem obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO predložil ponarejen statut družbe. Komisija je prejela kopijo domnevno pristnega statuta družbe in pripadajočo pogodbo o skupnem vlaganju med delničarji družbe. Med preveritvenim obiskom glede dampinga je proizvajalec izvoznik predložil overjeno kopijo statuta družbe, registrirano pri lokalnih organih, to pa je bil isti dokument brez datuma kot dokument, ki ga je družba predložila v obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO na kraju samem. |
| --- | --- |

(26)

Za prvega proizvajalca izvoznika je bilo v prejetih trditvah izrecno navedeno, da je v svojem obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO predložil ponarejen statut družbe. Komisija je prejela kopijo domnevno pristnega statuta družbe in pripadajočo pogodbo o skupnem vlaganju med delničarji družbe. Med preveritvenim obiskom glede dampinga je proizvajalec izvoznik predložil overjeno kopijo statuta družbe, registrirano pri lokalnih organih, to pa je bil isti dokument brez datuma kot dokument, ki ga je družba predložila v obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO na kraju samem.

| (27) | Pri primerjavi navedenega dokumenta z dokumentom, ki ga je Komisija prejela, kot je opisano v uvodnih izjavah 25 in 26, so se pokazale razlike v datumih, zadevnih straneh in nekaterih določilih o omejevanju zaposlovanja delavcev. Pri primerjavi pogodbe o skupnem vlaganju, ki jo je družba predložila z obrazcem zahtevka za TGO, in pogodbe, ki jo je prejela Komisija, so bile odkrite tudi razlike glede omejevanja prodaje. |
| --- | --- |

(27)

Pri primerjavi navedenega dokumenta z dokumentom, ki ga je Komisija prejela, kot je opisano v uvodnih izjavah 25 in 26, so se pokazale razlike v datumih, zadevnih straneh in nekaterih določilih o omejevanju zaposlovanja delavcev. Pri primerjavi pogodbe o skupnem vlaganju, ki jo je družba predložila z obrazcem zahtevka za TGO, in pogodbe, ki jo je prejela Komisija, so bile odkrite tudi razlike glede omejevanja prodaje.

| (28) | Navedenemu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis z obvestilom, da je ta informacija lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe, in pozivom, da predloži pripombe. Odgovor proizvajalca izvoznika ni ponudil zadovoljive utemeljitve razlik, ki bi ovrgla pomisleke glede pristnosti prvotnih dokumentov in informacij, ki jih je proizvajalec izvoznik predložil pri oddaji obrazca zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(28)

Navedenemu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis z obvestilom, da je ta informacija lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe, in pozivom, da predloži pripombe. Odgovor proizvajalca izvoznika ni ponudil zadovoljive utemeljitve razlik, ki bi ovrgla pomisleke glede pristnosti prvotnih dokumentov in informacij, ki jih je proizvajalec izvoznik predložil pri oddaji obrazca zahtevka za TGO.

| (29) | Pri drugem proizvajalcu izvozniku so se prejete trditve nanašale izrecno na ponarejanje revidiranih računovodskih evidenc. Trditev je bila preverjena na kraju samem, odkrita pa so bila neskladja glede sredstev, ki so bila prenesena iz nerevidiranih računovodskih evidenc iz leta 2006 v prve revidirane računovodske izkaze leta 2007. Poleg tega v računovodskih evidencah družbe niso bili knjiženi stroški in plačila revizije za leti 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(29)

Pri drugem proizvajalcu izvozniku so se prejete trditve nanašale izrecno na ponarejanje revidiranih računovodskih evidenc. Trditev je bila preverjena na kraju samem, odkrita pa so bila neskladja glede sredstev, ki so bila prenesena iz nerevidiranih računovodskih evidenc iz leta 2006 v prve revidirane računovodske izkaze leta 2007. Poleg tega v računovodskih evidencah družbe niso bili knjiženi stroški in plačila revizije za leti 2007 in 2008.

| (30) | Tudi temu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis glede neskladij, odkritih na kraju samem, s pozivom, da predloži pripombe. Proizvajalec izvoznik je bil tudi obveščen, da so nove ugotovitve lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe. V odgovoru proizvajalca izvoznika ni bilo nobenih dodatnih informacij, ki bi ovrgle dvom glede natančnosti in popolnosti predstavljenih številk v računovodskih izkazih. V odgovoru je proizvajalec izvoznik celo priznal, da obstaja dvoje različnih računovodskih evidenc z drugačnimi podatki za leto 2006 ter da so v računovodskih evidencah za leti 2007 in 2008 napake, o katerih revizor ni poročal. |
| --- | --- |

(30)

Tudi temu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis glede neskladij, odkritih na kraju samem, s pozivom, da predloži pripombe. Proizvajalec izvoznik je bil tudi obveščen, da so nove ugotovitve lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe. V odgovoru proizvajalca izvoznika ni bilo nobenih dodatnih informacij, ki bi ovrgle dvom glede natančnosti in popolnosti predstavljenih številk v računovodskih izkazih. V odgovoru je proizvajalec izvoznik celo priznal, da obstaja dvoje različnih računovodskih evidenc z drugačnimi podatki za leto 2006 ter da so v računovodskih evidencah za leti 2007 in 2008 napake, o katerih revizor ni poročal.

| (31) | Na podlagi zgornjih novih ugotovitev je bilo sklenjeno, da je prvi proizvajalec izvoznik med postopkom preiskave predložil zavajajoče informacije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se uporabi člen 18 osnovne uredbe in razveljavi prvotni predlog za odobritev TGO. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi zgornjih novih ugotovitev je bilo sklenjeno, da je prvi proizvajalec izvoznik med postopkom preiskave predložil zavajajoče informacije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se uporabi člen 18 osnovne uredbe in razveljavi prvotni predlog za odobritev TGO.

| (32) | Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo sklenjeno, da se vloga za TGO zavrne zaradi neizpolnjevanja 2. merila za TGO. |
| --- | --- |

(32)

Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo sklenjeno, da se vloga za TGO zavrne zaradi neizpolnjevanja 2. merila za TGO.

3.   Individualna obravnava („IO“)

| (33) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:






  — | pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:

—

pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni, |
| --- | --- |

—

izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni,

| — | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,

| — | valute se menjajo po tržnih tečajih ter |
| --- | --- |

—

valute se menjajo po tržnih tečajih ter

| — | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom odobrene drugačne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

—

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom odobrene drugačne stopnje dajatev.

| (34) | Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so zahtevali TGO, so zahtevali tudi IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi zgornjih ugotovitev je bil pri prvem proizvajalcu izvozniku uporabljen člen 18 osnovne uredbe in IO je bila zavrnjena. Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri. |
| --- | --- |

(34)

Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so zahtevali TGO, so zahtevali tudi IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi zgornjih ugotovitev je bil pri prvem proizvajalcu izvozniku uporabljen člen 18 osnovne uredbe in IO je bila zavrnjena. Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri.

| (35) | Za tretjega proizvajalca izvoznika (skupina družb) je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjuje meril za TGO, in sklenjeno je bilo, da se mu odobri IO, saj je bilo ugotovljeno, da družba izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Za tretjega proizvajalca izvoznika (skupina družb) je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjuje meril za TGO, in sklenjeno je bilo, da se mu odobri IO, saj je bilo ugotovljeno, da družba izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (36) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno ugotovljeno, da naslednja dva proizvajalca izvoznika v LRK, vključena v vzorec, izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(36)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno ugotovljeno, da naslednja dva proizvajalca izvoznika v LRK, vključena v vzorec, izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

4.   Individualna preiskava

| (37) | Nevzorčena skupina povezanih družb, ki je zahtevala individualno preiskavo, je zahtevala tudi TGO ali IO, če bi bilo med preiskavo ugotovljeno, da ne izpolnjuje pogojev za TGO, in je v predpisanem roku izpolnila obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(37)

Nevzorčena skupina povezanih družb, ki je zahtevala individualno preiskavo, je zahtevala tudi TGO ali IO, če bi bilo med preiskavo ugotovljeno, da ne izpolnjuje pogojev za TGO, in je v predpisanem roku izpolnila obrazec zahtevka za TGO.

| (38) | Informacije, ki jih je v obrazcu zahtevka za TGO predložila družba, ki je zaprosila za individualno preiskavo, niso bile preverjene. To bo proučeno naknadno. |
| --- | --- |

(38)

Informacije, ki jih je v obrazcu zahtevka za TGO predložila družba, ki je zaprosila za individualno preiskavo, niso bile preverjene. To bo proučeno naknadno.

5.   Normalna vrednost

(a)   Izbira primerljive države

| (39) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (40) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabiti Združene države Amerike, in je zainteresirane strani pozvala, naj k temu predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabiti Združene države Amerike, in je zainteresirane strani pozvala, naj k temu predložijo pripombe.

| (41) | Štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki so navedli, da ZDA niso ustrezna primerljiva država, saj gre pri preji iz steklenih vlaken, ki jo uporabljajo in je glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka, za drugačno vrsto stekla kot pri tisti, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, in je zato dražja. Predlagali so, da se namesto ZDA uporabita Turčija in Tajska, saj proizvajalci zadevnega izdelka v teh dveh državah uporabljajo enako vrsto preje iz steklenih vlaken kot kitajski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(41)

Štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki so navedli, da ZDA niso ustrezna primerljiva država, saj gre pri preji iz steklenih vlaken, ki jo uporabljajo in je glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka, za drugačno vrsto stekla kot pri tisti, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, in je zato dražja. Predlagali so, da se namesto ZDA uporabita Turčija in Tajska, saj proizvajalci zadevnega izdelka v teh dveh državah uporabljajo enako vrsto preje iz steklenih vlaken kot kitajski proizvajalci izvozniki.

| (42) | Komisija je proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, in vprašalniki so bili poslani proizvajalcem zadevnega izdelka v Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem. Na vprašalnike je odgovoril samo en proizvajalec zadevnega izdelka iz ZDA in edini proizvajalec iz Kanade. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, in vprašalniki so bili poslani proizvajalcem zadevnega izdelka v Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem. Na vprašalnike je odgovoril samo en proizvajalec zadevnega izdelka iz ZDA in edini proizvajalec iz Kanade.

| (43) | Kanadski trg in trg ZDA sta bila proučena, da bi ugotovili, ali je državi ustrezno uporabiti kot primerljivi državi. Čeprav je v Kanadi samo en proizvajalec zadevnega izdelka, je bilo za to državo ugotovljeno, da obstaja odprt trg brez uvoznih dajatev in je konkurenca na trgu zagotovljena s precejšnjim uvozom zadevnega izdelka iz več tretjih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da kanadski proizvajalec proizvaja vse vrste zadevnega izdelka, kar omogoča izračune normalne vrednosti za vsako vrsto zadevnega izdelka, medtem ko proizvajalec iz ZDA proizvaja samo eno vrsto podobnega izdelka. Preiskava je pokazala, da se lahko Kanada začasno obravnava kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(43)

Kanadski trg in trg ZDA sta bila proučena, da bi ugotovili, ali je državi ustrezno uporabiti kot primerljivi državi. Čeprav je v Kanadi samo en proizvajalec zadevnega izdelka, je bilo za to državo ugotovljeno, da obstaja odprt trg brez uvoznih dajatev in je konkurenca na trgu zagotovljena s precejšnjim uvozom zadevnega izdelka iz več tretjih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da kanadski proizvajalec proizvaja vse vrste zadevnega izdelka, kar omogoča izračune normalne vrednosti za vsako vrsto zadevnega izdelka, medtem ko proizvajalec iz ZDA proizvaja samo eno vrsto podobnega izdelka. Preiskava je pokazala, da se lahko Kanada začasno obravnava kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti.

| (44) | Podatki iz odgovora sodelujočega kanadskega proizvajalca so bili preverjeni in situ in ugotovljeni za zanesljive, tako da bi na njih lahko temeljila normalna vrednost. |
| --- | --- |

(44)

Podatki iz odgovora sodelujočega kanadskega proizvajalca so bili preverjeni in situ in ugotovljeni za zanesljive, tako da bi na njih lahko temeljila normalna vrednost.

| (45) | Zato se začasno sklene, da je Kanada ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Zato se začasno sklene, da je Kanada ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (46) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj.

| (47) | Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje kanadskega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(47)

Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje kanadskega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki.

| (48) | Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja kanadski proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v Kanadi, in zadevnim izdelkom iz LRK je bilo sklenjeno, da je primerneje oblikovati normalno vrednost, da se lahko upoštevajo tudi te razlike in zagotovi poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 52. |
| --- | --- |

(48)

Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja kanadski proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v Kanadi, in zadevnim izdelkom iz LRK je bilo sklenjeno, da je primerneje oblikovati normalno vrednost, da se lahko upoštevajo tudi te razlike in zagotovi poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 52.

| (49) | V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili zneski PSA-stroškov in dobičkov določeni na podlagi podatkov kanadskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili zneski PSA-stroškov in dobičkov določeni na podlagi podatkov kanadskega proizvajalca.

(c)   Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila IO odobrena

| (50) | Ker sta dva od vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bila IO odobrena, zadevni izdelek izvažala v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(50)

Ker sta dva od vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bila IO odobrena, zadevni izdelek izvažala v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

(d)   Primerjava

| (51) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(51)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna.

| (52) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v kakovosti produkcijskih faktorjev, kot so kemikalije, premazi in surovine (vrsta stekla preje). Po potrebi so bili prilagojeni stroški posrednih davkov, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativni in drugi taki stroški, stroški pakiranja, kredita ter bančni stroški in provizije v vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je smiselno, točno in podprto s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(52)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v kakovosti produkcijskih faktorjev, kot so kemikalije, premazi in surovine (vrsta stekla preje). Po potrebi so bili prilagojeni stroški posrednih davkov, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativni in drugi taki stroški, stroški pakiranja, kredita ter bančni stroški in provizije v vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je smiselno, točno in podprto s preverjenimi dokazi.

6.   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče vzorčene proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (53) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za dva vzorčena sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za dva vzorčena sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo, kot je določeno zgoraj.

| (54) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % |

(54)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (55) | Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (56) | Za izračun stopnje dampinga na državni ravni, ki se uporabi za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK ter za vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18 osnovne uredbe, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so jo prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z Eurostatovo statistiko. |
| --- | --- |

(56)

Za izračun stopnje dampinga na državni ravni, ki se uporabi za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK ter za vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18 osnovne uredbe, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so jo prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z Eurostatovo statistiko.

| (57) | Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 86 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za vso državo določena stopnja dampinga na podlagi najvišjih stopenj, ugotovljenih za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO. |
| --- | --- |

(57)

Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 86 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za vso državo določena stopnja dampinga na podlagi najvišjih stopenj, ugotovljenih za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO.

| (58) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec (glejte Prilogo I) | 57,7 % |
| --- | --- | --- |
| Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd | 62,9 % |

(58)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec (glejte Prilogo I)

57,7 %

Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

62,9 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije

| (59) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 19 proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci predstavljajo celotno proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Ker so bile informacije zbrane ali dane na voljo s strani vseh 19 proizvajalcev, ki so podprli pritožbo, se bodo ti proizvajalci v nadaljevanju imenovali „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(59)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 19 proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci predstavljajo celotno proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Ker so bile informacije zbrane ali dane na voljo s strani vseh 19 proizvajalcev, ki so podprli pritožbo, se bodo ti proizvajalci v nadaljevanju imenovali „industrija Unije“.

| (60) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, je dvanajst proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Izbran je bil vzorec štirih proizvajalcev, ki predstavljajo okoli 70 % skupne ocenjene proizvodnje v Uniji. |
| --- | --- |

(60)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, je dvanajst proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Izbran je bil vzorec štirih proizvajalcev, ki predstavljajo okoli 70 % skupne ocenjene proizvodnje v Uniji.

2.   Potrošnja Unije

| (61) | Izračun potrošnje Unije je temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki, ki so sodelovali v preiskavi. Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka, ki ga je proizvedla industrija Unije, v Uniji in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz LRK in tretjih držav. |
| --- | --- |

(61)

Izračun potrošnje Unije je temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki, ki so sodelovali v preiskavi. Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka, ki ga je proizvedla industrija Unije, v Uniji in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz LRK in tretjih držav.

| (62) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja EU v kvadratnih metrih | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Vir: Pritožba, dopolnjena s podatki sodelujočih družb in podatki Eurostata. |

(62)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:

2006

2007

2008

2009

OP

Potrošnja EU v kvadratnih metrih

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Indeks 2006 = 100

100

120

126

109

112

Vir: Pritožba, dopolnjena s podatki sodelujočih družb in podatki Eurostata.

| (63) | Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. Med letoma 2006 in 2008 se je povečala za 26 % in nato med letoma 2008 in 2009 padla za 17 %. V OP se je potrošnja spet nekoliko povečala. Začasni upad v letu 2009 je mogoče pripisati upadu na trgu gradbeništva. |
| --- | --- |

(63)

Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. Med letoma 2006 in 2008 se je povečala za 26 % in nato med letoma 2008 in 2009 padla za 17 %. V OP se je potrošnja spet nekoliko povečala. Začasni upad v letu 2009 je mogoče pripisati upadu na trgu gradbeništva.

3.   Uvoz iz zadevne države

(a)   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

| (64) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 48 %. Zaradi trenda potrošnje in upada v gradbenem sektorju se je leta 2009 nekoliko zmanjšal. Kljub temu pa je očiten dolgoročen trend naraščanja uvoza, povečanje obsega uvoza pa je bilo izrazitejše, kot je bilo povečanje potrošnje v Uniji. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajski uvoz v kvadratnih metrih | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Vir: Eurostat in pritožba. |

(64)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 48 %. Zaradi trenda potrošnje in upada v gradbenem sektorju se je leta 2009 nekoliko zmanjšal. Kljub temu pa je očiten dolgoročen trend naraščanja uvoza, povečanje obsega uvoza pa je bilo izrazitejše, kot je bilo povečanje potrošnje v Uniji.

2006

2007

2008

2009

OP

Kitajski uvoz v kvadratnih metrih

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Indeks 2006 = 100

100

141

154

143

148

Vir: Eurostat in pritožba.

| (65) | Povečan obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK je spremljalo zniževanje povprečne uvozne cene, ki se je med letom 2006 in OP znižala za 12 %. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene kitajskega uvoza v EUR | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Vir: Eurostat in pritožba. |

(65)

Povečan obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK je spremljalo zniževanje povprečne uvozne cene, ki se je med letom 2006 in OP znižala za 12 %.

2006

2007

2008

2009

OP

Cene kitajskega uvoza v EUR

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Indeks 2006 = 100

100

99

101

89

88

Vir: Eurostat in pritožba.

| (66) | Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za 32 %, kar v tem primeru pomeni, da je pridobil skoraj 13 odstotnih točk. V OP je uvoz iz zadevne države predstavljal skoraj 51-odstotni tržni delež. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež kitajskega uvoza | 38,6 % | 45,1 % | 47,2 % | 50,4 % | 51,0 % |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Vir: Izračun. |

(66)

Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za 32 %, kar v tem primeru pomeni, da je pridobil skoraj 13 odstotnih točk. V OP je uvoz iz zadevne države predstavljal skoraj 51-odstotni tržni delež.

2006

2007

2008

2009

OP

Tržni delež kitajskega uvoza

38,6 %

45,1 %

47,2 %

50,4 %

51,0 %

Indeks 2006 = 100

100

117

123

131

132

Vir: Izračun.

(b)   Učinek dampinškega uvoza na cene

| (67) | Pri analizi nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov primerjane s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v OP na podlagi primerjave povprečij. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Slednje cene so bile prilagojene za uvozno dajatev in stroške, nastale po uvozu. Poleg tega je bila zaradi razlik v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, za cene kitajskega uvoza dodatno prilagojena kakovost. Prilagoditev odraža razlike v parametrih, kot so smer stroja in prečna smer, natezna trdnost in razteznost, ki niso v celoti zajete v parametre v kontrolni številki izdelka. |
| --- | --- |

(67)

Pri analizi nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov primerjane s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v OP na podlagi primerjave povprečij. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Slednje cene so bile prilagojene za uvozno dajatev in stroške, nastale po uvozu. Poleg tega je bila zaradi razlik v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, za cene kitajskega uvoza dodatno prilagojena kakovost. Prilagoditev odraža razlike v parametrih, kot so smer stroja in prečna smer, natezna trdnost in razteznost, ki niso v celoti zajete v parametre v kontrolni številki izdelka.

| (68) | Ob upoštevanju prilagoditve kakovosti se je ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, v OP gibala med 29,5 % in 30,2 %. |
| --- | --- |

(68)

Ob upoštevanju prilagoditve kakovosti se je ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, v OP gibala med 29,5 % in 30,2 %.

4.   Položaj industrije Unije

(a)   Uvodne opombe

| (69) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

| (70) | Omeniti je treba, da je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih največjih proizvajalcev Unije glede na prodajo in proizvodnjo, kot je navedeno v uvodni izjavi 7. |
| --- | --- |

(70)

Omeniti je treba, da je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih največjih proizvajalcev Unije glede na prodajo in proizvodnjo, kot je navedeno v uvodni izjavi 7.

| (71) | Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske podatke, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., se nanašajo na celotno industrijo Unije (preglednice spodaj se nanašajo na makropodatke kot vir). Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki. |
| --- | --- |

(71)

Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske podatke, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., se nanašajo na celotno industrijo Unije (preglednice spodaj se nanašajo na makropodatke kot vir). Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki.

| (72) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da del prodaje industrije Unije poteka prek povezanih družb. Družbe so trdile, da je treba te transakcije obravnavati kot nepovezano prodajo, saj naj bi bile povezave med družbami posredne, prodaja pa je bila izvedena na čisti poslovni podlagi Vendar je začasno sklenjeno, da se te transakcije izključijo iz izračunov stopnje škode in kazalcev škode, saj bo Komisija nadaljevala dodatno analizo teh specifičnih prodaj. Narejena je bila izjema za povezano prodajo med dvema od vzorčenih družb, pri katerih je bil mehanizem nadaljnje prodaje pojasnjen in ustrezno preverjen. |
| --- | --- |

(72)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da del prodaje industrije Unije poteka prek povezanih družb. Družbe so trdile, da je treba te transakcije obravnavati kot nepovezano prodajo, saj naj bi bile povezave med družbami posredne, prodaja pa je bila izvedena na čisti poslovni podlagi Vendar je začasno sklenjeno, da se te transakcije izključijo iz izračunov stopnje škode in kazalcev škode, saj bo Komisija nadaljevala dodatno analizo teh specifičnih prodaj. Narejena je bila izjema za povezano prodajo med dvema od vzorčenih družb, pri katerih je bil mehanizem nadaljnje prodaje pojasnjen in ustrezno preverjen.

(b)   Kazalci škode

Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v kvadratnih metrih | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Zmogljivost v kvadratnih metrih | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 77 % | 84 % | 79 % | 71 % | 67 % |
| Vir: Makropodatki. |

2006

2007

2008

2009

OP

Proizvodnja v kvadratnih metrih

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Indeks 2006 = 100

100

112

120

98

96

Zmogljivost v kvadratnih metrih

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Indeks 2006 = 100

100

103

117

106

111

Izkoriščenost zmogljivosti

77 %

84 %

79 %

71 %

67 %

Vir: Makropodatki.

| (73) | V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 4 %. Na splošno je obseg proizvodnje sledil trendu potrošnje, to pomeni, da je povečanju v letih od 2006 do 2008 sledil močan upad v letu 2009 in nato ponovno manjši upad v OP. V nasprotju s potrošnjo pa se proizvodnja industrije Unije v OP ni izboljšala in je še naprej upadala. |
| --- | --- |

(73)

V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 4 %. Na splošno je obseg proizvodnje sledil trendu potrošnje, to pomeni, da je povečanju v letih od 2006 do 2008 sledil močan upad v letu 2009 in nato ponovno manjši upad v OP. V nasprotju s potrošnjo pa se proizvodnja industrije Unije v OP ni izboljšala in je še naprej upadala.

| (74) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 odstotnih točk, s 77 % leta 2006 na 67 % v OP. Treba je pa opozoriti, da je to delno morda posledica dejstva, da se je zaradi naložb proizvajalcev Unije nekoliko povečala sama zmogljivost.

  Zaloge | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge v kvadratnih metrih | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Vir: Makropodatki. |

(74)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 odstotnih točk, s 77 % leta 2006 na 67 % v OP. Treba je pa opozoriti, da je to delno morda posledica dejstva, da se je zaradi naložb proizvajalcev Unije nekoliko povečala sama zmogljivost.

Zaloge

2006

2007

2008

2009

OP

Končne zaloge v kvadratnih metrih

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Indeks 2006 = 100

100

263

330

322

285

Vir: Makropodatki.

| (75) | Raven zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojila. Ta trend sovpada z zmanjševanjem obsega prodaje in proizvodnje. Izraženo v razmerju do obsega proizvodnje se je raven zalog povečala z manj kot 4 % leta 2006 na več kot 11 % v OP.

  Obseg prodaje in tržni delež | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje v kvadratnih metrih | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Tržni delež prodaje industrije Unije | 58 % | 52 % | 50 % | 47 % | 46 % |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Vir: Makropodatki. |

(75)

Raven zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojila. Ta trend sovpada z zmanjševanjem obsega prodaje in proizvodnje. Izraženo v razmerju do obsega proizvodnje se je raven zalog povečala z manj kot 4 % leta 2006 na več kot 11 % v OP.

Obseg prodaje in tržni delež

2006

2007

2008

2009

OP

Obseg prodaje v kvadratnih metrih

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Indeks 2006 = 100

100

108

110

88

89

Tržni delež prodaje industrije Unije

58 %

52 %

50 %

47 %

46 %

Indeks 2006 = 100

100

89

87

81

80

Vir: Makropodatki.

| (76) | V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 11 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 12 odstotnih točk, z 58 % na 46 % celotne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(76)

V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 11 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 12 odstotnih točk, z 58 % na 46 % celotne potrošnje Unije.

| (77) | Prodajne cene | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajne cene v EUR | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Vir: Mikropodatki. |

(77)

Prodajne cene

2006

2007

2008

2009

OP

Prodajne cene v EUR

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Indeks 2006 = 100

100

106

105

99

97

Vir: Mikropodatki.

| (78) | Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v Uniji se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %. Industrija Unije ni občutno znižala prodajnih cen, da bi konkurirala dampinškemu uvozu. To pa je pripomoglo k izgubi precejšnjega tržnega deleža v obravnavanem obdobju.

  Dobičkonosnost | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečen dobiček pred odbitkom davka | 6 % | 18 % | 14 % | 10 % | 12 % |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Vir: Mikropodatki. |

(78)

Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v Uniji se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %. Industrija Unije ni občutno znižala prodajnih cen, da bi konkurirala dampinškemu uvozu. To pa je pripomoglo k izgubi precejšnjega tržnega deleža v obravnavanem obdobju.

Dobičkonosnost

2006

2007

2008

2009

OP

Povprečen dobiček pred odbitkom davka

6 %

18 %

14 %

10 %

12 %

Indeks 2006 = 100

100

309

234

166

212

Vir: Mikropodatki.

Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v EUR) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Donosnost neto sredstev | 5 % | 24 % | 16 % | 5 % | 9 % |
| Denarni tok (v EUR) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Vir: Mikropodatki. |

2006

2007

2008

2009

OP

Naložbe (v EUR)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Donosnost neto sredstev

5 %

24 %

16 %

5 %

9 %

Denarni tok (v EUR)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Vir: Mikropodatki.

| (79) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, je v obravnavanem obdobju kitajski uvoz močno pritiskal na cene na trgu Unije. Kljub temu je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo ohraniti dobro finančno stanje, saj se je dobičkonosnost povečala s 6 % na 18 %. Po tem se je začela zmanjševati in je v OP znašala 12 %. Tudi drugi finančni kazalci, kot sta donosnost sredstev in denarni tok, so ostali pozitivni. To pomeni, da industrija Unije ni izvajala agresivne cenovne konkurence kitajskemu uvozu. Namesto tega so se odločili za prestrukturiranje, naložbe v nove proizvodne tehnologije za povečanje kakovosti izdelka in dolgoročno zniževanje stroškov proizvodnje. Vendar se je zaradi tega zmanjšal obseg njihove prodaje, izgubili pa so tudi del tržnega deleža, ki ga je prevzela kitajska konkurenca. Treba je omeniti, da zgornji izračun dobička ne upošteva izjemnih stroškov prestrukturiranja, o katerih so poročali nekateri vzorčeni proizvajalci. Če bi se upoštevali tudi ti stroški, bi bila dobičkonosnost industrije Unije bistveno manjša. Posledično bi to negativno vplivalo tudi na druge zgoraj navedene finančne kazalce. |
| --- | --- |

(79)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, je v obravnavanem obdobju kitajski uvoz močno pritiskal na cene na trgu Unije. Kljub temu je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo ohraniti dobro finančno stanje, saj se je dobičkonosnost povečala s 6 % na 18 %. Po tem se je začela zmanjševati in je v OP znašala 12 %. Tudi drugi finančni kazalci, kot sta donosnost sredstev in denarni tok, so ostali pozitivni. To pomeni, da industrija Unije ni izvajala agresivne cenovne konkurence kitajskemu uvozu. Namesto tega so se odločili za prestrukturiranje, naložbe v nove proizvodne tehnologije za povečanje kakovosti izdelka in dolgoročno zniževanje stroškov proizvodnje. Vendar se je zaradi tega zmanjšal obseg njihove prodaje, izgubili pa so tudi del tržnega deleža, ki ga je prevzela kitajska konkurenca. Treba je omeniti, da zgornji izračun dobička ne upošteva izjemnih stroškov prestrukturiranja, o katerih so poročali nekateri vzorčeni proizvajalci. Če bi se upoštevali tudi ti stroški, bi bila dobičkonosnost industrije Unije bistveno manjša. Posledično bi to negativno vplivalo tudi na druge zgoraj navedene finančne kazalce.

| (80) | V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obdržati visoko raven naložb, da bi zniževala proizvodne stroške in razvijala učinkovitejše proizvodne metode. Naložbe v OP so se v primerjavi z letom 2006 več kot potrojile. |
| --- | --- |

(80)

V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obdržati visoko raven naložb, da bi zniževala proizvodne stroške in razvijala učinkovitejše proizvodne metode. Naložbe v OP so se v primerjavi z letom 2006 več kot potrojile.

| (81) | Zmožnost zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju za industrijo Unije ni pomenila težave. |
| --- | --- |

(81)

Zmožnost zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju za industrijo Unije ni pomenila težave.

| (82) | Zaposlenost, produktivnost in plače | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Produktivnost na zaposlenega (kvadratni meter) | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Vir: Mikropodatki, razen za zaposlenost – makropodatki. |

(82)

Zaposlenost, produktivnost in plače

2006

2007

2008

2009

OP

Zaposlenost

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Indeks 2006 = 100

100

96

100

84

79

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Produktivnost na zaposlenega (kvadratni meter)

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Vir: Mikropodatki, razen za zaposlenost – makropodatki.

| (83) | Število zaposlenih v industriji Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšalo, in sicer za 21 %. Kljub visoki ravni plač je industrija Unije od leta 2008 še dodatno znižala povprečne stroške dela na zaposlenega. Posledično je produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, v obravnavanem obdobju narasla. |
| --- | --- |

(83)

Število zaposlenih v industriji Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšalo, in sicer za 21 %. Kljub visoki ravni plač je industrija Unije od leta 2008 še dodatno znižala povprečne stroške dela na zaposlenega. Posledično je produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, v obravnavanem obdobju narasla.

(c)   Obseg dampinga

| (84) | Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg Unije v OP ni moč označiti za nepomembnega. |
| --- | --- |

(84)

Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg Unije v OP ni moč označiti za nepomembnega.

5.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (85) | Iz zgornje analize škode je očitno, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju utrpela bistvene izgube pri obsegu prodaje in proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, tržnem deležu in številu zaposlenih, ki se je po prizadevanjih industrije za prestrukturiranje bistveno zmanjšalo, in sicer za kar 21 %. Tako industrija Unije ni mogla izkoristiti prednosti rasti trga, ki ga je povsem prevzel kitajski uvoz. 48-odstotno povečanje obsega uvoza v obravnavanem obdobju je bilo resnično precej večje od 12-odstotnega povečanja potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(85)

Iz zgornje analize škode je očitno, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju utrpela bistvene izgube pri obsegu prodaje in proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, tržnem deležu in številu zaposlenih, ki se je po prizadevanjih industrije za prestrukturiranje bistveno zmanjšalo, in sicer za kar 21 %. Tako industrija Unije ni mogla izkoristiti prednosti rasti trga, ki ga je povsem prevzel kitajski uvoz. 48-odstotno povečanje obsega uvoza v obravnavanem obdobju je bilo resnično precej večje od 12-odstotnega povečanja potrošnje Unije.

| (86) | Zdi se, da bo nadaljnje precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi kitajskega dampinškega uvoza še naprej negativno vplivalo na obseg prodaje, s tem pa neizogibno tudi na finančni gospodarski položaj industrije Unije. Pričakuje se, da se bodo dobičkonosnost in drugi finančni kazalci evropskih družb srednjeročno poslabšali. |
| --- | --- |

(86)

Zdi se, da bo nadaljnje precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi kitajskega dampinškega uvoza še naprej negativno vplivalo na obseg prodaje, s tem pa neizogibno tudi na finančni gospodarski položaj industrije Unije. Pričakuje se, da se bodo dobičkonosnost in drugi finančni kazalci evropskih družb srednjeročno poslabšali.

| (87) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (88) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinki dampinškega uvoza

| (89) | V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK povečal za skoraj 50 % in pridobil bistven tržni delež na trgu Unije. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je drugi pomemben akter na trgu Unije, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv. |
| --- | --- |

(89)

V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK povečal za skoraj 50 % in pridobil bistven tržni delež na trgu Unije. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je drugi pomemben akter na trgu Unije, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv.

| (90) | Stalno povečevanje obsega dampinškega uvoza je spremljalo precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. V obravnavanem obdobju je bila povprečna uvozna cena iz LRK, izpeljana iz podatkov Eurostatove statistike o uvozu, okoli 50 % nižja od povprečne cene industrije Unije. Tudi po prilagoditvi zaradi razlik v kakovosti je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izračunana za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, znašala v OP okoli 35 %. Zato je mogoče razumno sklepati, da je dampinški uvoz prispeval k nižanju cen v letu 2009 in v OP ter k bistveni izgubi tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(90)

Stalno povečevanje obsega dampinškega uvoza je spremljalo precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. V obravnavanem obdobju je bila povprečna uvozna cena iz LRK, izpeljana iz podatkov Eurostatove statistike o uvozu, okoli 50 % nižja od povprečne cene industrije Unije. Tudi po prilagoditvi zaradi razlik v kakovosti je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izračunana za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, znašala v OP okoli 35 %. Zato je mogoče razumno sklepati, da je dampinški uvoz prispeval k nižanju cen v letu 2009 in v OP ter k bistveni izgubi tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (91) | Glede na časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da dampinški uvoz industriji Unije povzroča znatno škodo. |
| --- | --- |

(91)

Glede na časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da dampinški uvoz industriji Unije povzroča znatno škodo.

3.   Učinki drugih dejavnikov

(a)   Izvoz industrije Unije

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz v kvadratnih metrih | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Vir: Makropodatki. |

2006

2007

2008

2009

OP

Izvoz v kvadratnih metrih

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Indeks 2006 = 100

100

82

90

74

75

Vir: Makropodatki.

| (92) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 25 %, vendar je izvoz predstavljal povprečno le okoli 8 % celotne prodaje. Zato je bil vpliv manjšega izvoza na splošno poslovanje industrije Unije precej omejen. |
| --- | --- |

(92)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 25 %, vendar je izvoz predstavljal povprečno le okoli 8 % celotne prodaje. Zato je bil vpliv manjšega izvoza na splošno poslovanje industrije Unije precej omejen.

(b)   Uvoz iz tretjih držav

| (93) | Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(93)

Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

(c)   Vpliv krize na gradbeništvo

| (94) | Vpliv gospodarske krize na gradbeništvo je jasno razviden iz podatkov o potrošnji iz leta 2009. Vendar bi morala kriza na podoben način prizadeti tako industrijo Unije kot kitajske izvoznike. Preiskava škode pa je pokazala, da je kitajski uvoz tudi med krizo še naprej pridobival tržni delež na račun industrije Unije. |
| --- | --- |

(94)

Vpliv gospodarske krize na gradbeništvo je jasno razviden iz podatkov o potrošnji iz leta 2009. Vendar bi morala kriza na podoben način prizadeti tako industrijo Unije kot kitajske izvoznike. Preiskava škode pa je pokazala, da je kitajski uvoz tudi med krizo še naprej pridobival tržni delež na račun industrije Unije.

| (95) | Poleg tega je imel vpliv krize nekatere negativne učinke na trg Unije le v razmeroma kratkem obdobju, saj so se že v OP pokazali znaki okrevanja. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega je imel vpliv krize nekatere negativne učinke na trg Unije le v razmeroma kratkem obdobju, saj so se že v OP pokazali znaki okrevanja.

| (96) | Vpliv krize torej ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(96)

Vpliv krize torej ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

4.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (97) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza.

| (98) | Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar nobeden od njih ni mogel pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v obravnavanem obdobju in zlasti v OP. Izguba industrije Unije sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(98)

Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar nobeden od njih ni mogel pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v obravnavanem obdobju in zlasti v OP. Izguba industrije Unije sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK.

| (99) | Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(99)

Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

1.   Splošne opombe

| (100) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.

2.   Interes industrije Unije

| (101) | Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečan dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil znatno izgubo tržnega deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(101)

Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečan dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil znatno izgubo tržnega deleža industrije Unije.

| (102) | Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Poudariti je treba, da je zadevni izdelek pomemben izdelek po prihodkih od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, saj predstavlja do 40 % prihodkov od njihove prodaje. Ob upoštevanju dolgotrajnega pritiska dampinškega uvoza iz LRK na cene na trgu Unije je brez uvedbe ukrepov zelo verjetno nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Poleg tega bodo prizadevanja industrije Unije za prestrukturiranje in izboljšanje kakovosti njihovega izdelka popolnoma razvrednotena. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(102)

Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Poudariti je treba, da je zadevni izdelek pomemben izdelek po prihodkih od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, saj predstavlja do 40 % prihodkov od njihove prodaje. Ob upoštevanju dolgotrajnega pritiska dampinškega uvoza iz LRK na cene na trgu Unije je brez uvedbe ukrepov zelo verjetno nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Poleg tega bodo prizadevanja industrije Unije za prestrukturiranje in izboljšanje kakovosti njihovega izdelka popolnoma razvrednotena. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih.

| (103) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije.

3.   Interes uvoznikov

| (104) | Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Pri tem je treba omeniti, da so v preiskavi sodelovali štirje nepovezani uvozniki, katerih skupni uvoz zadevnega izdelka predstavlja 15 % uvoza iz LRK v OP. |
| --- | --- |

(104)

Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Pri tem je treba omeniti, da so v preiskavi sodelovali štirje nepovezani uvozniki, katerih skupni uvoz zadevnega izdelka predstavlja 15 % uvoza iz LRK v OP.

| (105) | Na podlagi podatkov, preverjenih na kraju samem, za največjega sodelujočega uvoznika vpliv ukrepov na družbo ne bi bil znaten, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen del prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(105)

Na podlagi podatkov, preverjenih na kraju samem, za največjega sodelujočega uvoznika vpliv ukrepov na družbo ne bi bil znaten, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen del prihodkov od prodaje.

| (106) | Družba pa je poudarila, da je skupna proizvodna zmogljivost industrije Unije manjša od trenutnega povpraševanja, ki naj bi po pričakovanjih še raslo. Družba je tudi poudarila omejene vire dobave iz tretjih držav. Pri previsokih dajatvah tako pričakuje motnje pri dobavi. Pri tem je treba omeniti, da se glede na precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen ne pričakuje, da bo predlagana raven ukrepov, ki upošteva razlike v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, odpravila uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(106)

Družba pa je poudarila, da je skupna proizvodna zmogljivost industrije Unije manjša od trenutnega povpraševanja, ki naj bi po pričakovanjih še raslo. Družba je tudi poudarila omejene vire dobave iz tretjih držav. Pri previsokih dajatvah tako pričakuje motnje pri dobavi. Pri tem je treba omeniti, da se glede na precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen ne pričakuje, da bo predlagana raven ukrepov, ki upošteva razlike v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, odpravila uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo.

4.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (107) | Vprašalniki so bili poslani 13 znanim uporabnikom. Noben uporabnik ni poslal odgovorov ali se odločil za sodelovanje v postopku. Prav tako združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč. |
| --- | --- |

(107)

Vprašalniki so bili poslani 13 znanim uporabnikom. Noben uporabnik ni poslal odgovorov ali se odločil za sodelovanje v postopku. Prav tako združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč.

| (108) | Zato glede na pomanjkanje informacij o deležu zadevnega izdelka v proizvodnih stroških izdelkov s konca proizvodne verige ali deležu prodaje izdelkov s konca proizvodne verige v skupnih prihodkih uporabnikov od prodaje v tej fazi preiskave ni mogoče oceniti vpliva ukrepov na te družbe. Pomanjkanje sodelovanja pa je lahko kazalec razmeroma majhnega vpliva na uporabnike. |
| --- | --- |

(108)

Zato glede na pomanjkanje informacij o deležu zadevnega izdelka v proizvodnih stroških izdelkov s konca proizvodne verige ali deležu prodaje izdelkov s konca proizvodne verige v skupnih prihodkih uporabnikov od prodaje v tej fazi preiskave ni mogoče oceniti vpliva ukrepov na te družbe. Pomanjkanje sodelovanja pa je lahko kazalec razmeroma majhnega vpliva na uporabnike.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (109) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(109)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK.

G.   PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (110) | Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(110)

Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

1.   Stopnja odprave škode

| (111) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(111)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga.

| (112) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, kot se lahko doseže v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. ob odsotnosti dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 12 % prihodkov od prodaje. To je bila povprečna stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v letih 2006 in 2007. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Na podlagi navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Ker je ciljni dobiček enak dejanskemu dobičku industrije Unije v OP, je bila kot referenca uporabljena tehtana povprečna cena franko tovarna. |
| --- | --- |

(112)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, kot se lahko doseže v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. ob odsotnosti dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 12 % prihodkov od prodaje. To je bila povprečna stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v letih 2006 in 2007. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Na podlagi navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Ker je ciljni dobiček enak dejanskemu dobičku industrije Unije v OP, je bila kot referenca uporabljena tehtana povprečna cena franko tovarna.

| (113) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno za vsakega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena IO, na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno te družbe, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodala na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(113)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno za vsakega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena IO, na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno te družbe, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodala na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (114) | Na podlagi tega so začasne stopnje škode, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja škode |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 69,1 % |
| Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8 % |

(114)

Na podlagi tega so začasne stopnje škode, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja škode

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

69,1 %

Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8 %

| (115) | V skladu z uporabljeno metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana kot tehtano povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO. |
| --- | --- |

(115)

V skladu z uporabljeno metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana kot tehtano povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO.

| (116) | V skladu z metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK in vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18, določena z uporabo najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO. |
| --- | --- |

(116)

V skladu z metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK in vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18, določena z uporabo najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO.

| (117) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje škode vzorca in stopnje škode na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd | 69,1 % |

(117)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje škode vzorca in stopnje škode na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec

68,2 %

Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd

69,1 %

2.   Začasni ukrepi

| (118) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(118)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (119) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(119)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (120) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(120)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (121) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(121)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

| (122) | Stopnje dampinga in škode ter začasne protidampinške dajatve so naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % | 66,8 % | 48,4 % |
| Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec | 57,7 % | 68,2 % | 57,7 % |
| Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |

(122)

Stopnje dampinga in škode ter začasne protidampinške dajatve so naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna dajatev

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

66,8 %

48,4 %

Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec

57,7 %

68,2 %

57,7 %

Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

H.   RAZKRITJE

| (123) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(123)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 in ex 7019 90 99 (oznake TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 in 7019909950), in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dajatev ( %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 57,7 | B008 |
| Vse druge družbe | 62,9 | B999 |

Družba

Dajatev ( %)

Dodatna oznaka TARIC

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

Družbe, navedene v Prilogi I

57,7

B008

Vse druge družbe

62,9

B999

3.   Za uporabo individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, je treba predložiti veljavno trgovinsko fakturo carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Če taka faktura ni predložena, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Izdelek iz odstavka 1 se sprosti v prosti promet v Uniji ob pologu varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani sporočijo pripombe k uporabi te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 131, 20.5.2010, str. 6.

2

(3)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruselj, Belgija.

3

---

PRILOGA I

Kitajski sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vzorčeni (dodatna oznaka TARIC B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co. Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co. Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

---

PRILOGA II

Izjavo, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo, je treba na veljavni trgovinski fakturi iz člena 1(3) navesti v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo.

| 2. | Naslednja izjava:
  „Podpisani potrjujem, da je (količina) tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.
  Datum in podpis“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.

Datum in podpis“

---

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/26

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 139/2011

z dne 16. februarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 140/2011

z dne 16. februarja 2011

o preklicu odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (2) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja za zaporedno številko 09.4320 je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 od 28. septembra 2010 odloženo z Uredbo Komisije (EU) št. 854/2010 z dne 27. septembra 2010 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 8. do 14. septembra 2010, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja (3). |
| --- | --- |

(1)

Vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja za zaporedno številko 09.4320 je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 od 28. septembra 2010 odloženo z Uredbo Komisije (EU) št. 854/2010 z dne 27. septembra 2010 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 8. do 14. septembra 2010, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja (3).

| (2) | Na podlagi uradnih obvestil o neuporabljenih in/ali delno uporabljenih dovoljenjih, so bile količine pod navedeno zaporedno številko ponovno na voljo. Zato je treba odložitev vlaganja zahtevkov preklicati – |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi uradnih obvestil o neuporabljenih in/ali delno uporabljenih dovoljenjih, so bile količine pod navedeno zaporedno številko ponovno na voljo. Zato je treba odložitev vlaganja zahtevkov preklicati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odložitev vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za zaporedno številko 09.4320 iz Uredbe (EU) št. 854/2010 se prekliče od 28. septembra 2010.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 254, 26.9.2009, str. 82.

2

(3)  UL L 253, 28.9.2010, str. 52.

3

---

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 141/2011

z dne 16. februarja 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 134/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 134/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 41, 15.2.2011, str. 6.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 17. februarja 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/31

---

SKLEP SVETA 2011/106/SZVP

z dne 15. februarja 2011

o prilagoditvi in podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1) in spremenjenega v Ouagadougouju, Burkina Faso, 23. junija 2010 (2), v nadaljnjem besedilu: Partnerski sporazum AKP-EU, in zlasti člena 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti in upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma AKP-ES (3), ter zlasti člena 3 Notranjega Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Sveta 2002/148/ES (4), so bila posvetovanja z Republiko Zimbabve po členu 96(2)(c) Partnerskega sporazuma AKP-EU zaključena in sprejeti ustrezni ukrepi, kakor so opredeljeni v Prilogi k navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Sveta 2002/148/ES (4), so bila posvetovanja z Republiko Zimbabve po členu 96(2)(c) Partnerskega sporazuma AKP-EU zaključena in sprejeti ustrezni ukrepi, kakor so opredeljeni v Prilogi k navedenemu sklepu.

| (2) | S Sklepom Sveta 2010/97/SZVP (5) so se ukrepi, navedeni v Prilogi k Sklepu 2002/148/ES prilagodili in njihovo obdobje uporabe se je podaljšalo za nadaljnjih 12 mesecev do 20. februarja 2011. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom Sveta 2010/97/SZVP (5) so se ukrepi, navedeni v Prilogi k Sklepu 2002/148/ES prilagodili in njihovo obdobje uporabe se je podaljšalo za nadaljnjih 12 mesecev do 20. februarja 2011.

| (3) | Potrdilo se je, da je oblikovanje vlade narodne enotnosti (Governement of National Unity - GNU) v Zimbabveju priložnost za ponovno vzpostavitev konstruktivnih odnosov med Evropsko unijo in Zimbabvejem ter za podporo izvajanju programa reform Zimbabveja. |
| --- | --- |

(3)

Potrdilo se je, da je oblikovanje vlade narodne enotnosti (Governement of National Unity - GNU) v Zimbabveju priložnost za ponovno vzpostavitev konstruktivnih odnosov med Evropsko unijo in Zimbabvejem ter za podporo izvajanju programa reform Zimbabveja.

| (4) | Vendar pomanjkanje napredka GNU pri izvajanju nekaterih bistvenih elementov Partnerskega sporazuma AKP-EU h kateremu se je GNU zavezala v splošnem političnem dogovoru o delitvi oblasti, spodkopava to priložnost. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pomanjkanje napredka GNU pri izvajanju nekaterih bistvenih elementov Partnerskega sporazuma AKP-EU h kateremu se je GNU zavezala v splošnem političnem dogovoru o delitvi oblasti, spodkopava to priložnost.

| (5) | Zato bi bilo treba podalšati obdobje uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES. Ukrepe bi bilo treba redno pregledovati v luči dejanskega napredka – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba podalšati obdobje uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES. Ukrepe bi bilo treba redno pregledovati v luči dejanskega napredka –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Uporaba ukrepov iz dopisa, priloženega k temu sklepu, kot ustreznih ukrepov v smislu člena 96(2)(c) Partnerskega sporazuma AKP-EU se podaljša.

Ti ukrepi se uporabljajo do 20. februarja 2012. Ukrepi se redno pregledujejo.

Člen 2

Dopis, priložen k temu sklepu se naslovi na predsednika Zimbabveja Mugabeja, v vednost pa se ga pošlje predsedniku vlade Tsvangiraiju in njegovemu namestniku Mutambari.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. februarja 2011

Za Svet

Predsednik

MATOLCSY Gy.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

3

(4)  UL L 50, 21.2.2002, str. 64.

4

(5)  UL L 44, 16.2.2010, str. 20.

5

---

PRILOGA

DOPIS PREDSEDNIKU ZIMBABVEJA

Evropska unija pripisuje določbam člena 9 Partnerskega sporazuma AKP-EU izreden pomen. Spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih institucij in pravne države so kot bistveni elementi navedenega sporazuma temelj naših odnosov.

Z dopisom z dne 19. februarja 2002 Vas je Evropska unija obvestila o svoji odločitvi, da bo sklenila posvetovanja po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-EU in sprejela ustrezne ukrepe v smislu člena 96(2)(c) navedenega sporazuma.

Z dopisom z dne 15. februarja 2010 Vas je Evropska unija obvestila o svoji odločitvi, da ne bo preklicala ustreznih ukrepov in da bo obdobje njihove uporabe podaljšala do 20. februarja 2011.

Evropska unija se veseli napredka, ki je bil dosežen na podlagi splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti po vzpostavitvi vlade narodne enotnosti (Governement of National Unity - GNU) leta 2009. Evropska unija poudarja velik pomen političnega dialoga po členu 8 Partnerskega sporazuma AKP-EU, ki se je na prošnjo vlade Zimbabveja uradno začel na srečanju ministrske trojke med Zimbabvejem in EU 18. in 19. junija 2009 v Bruslju. Na zadnjem ministrskem srečanju 2. julija 2010 je skupna delegacija Zimbabveja, ki jo je vodil minister Mangoma, predložila posodobljeno različico načrta zavezanosti za uresničevanje dogovora za delitev oblasti. Evropska unija je zabeležila dosedanji napredek pri izvajanju dogovora o delitvi oblasti in vlado Zimbabveja, z dopisom z dne 29. septembra 2010 obvestila, o okvirni dodelitvi sredstev iz desetega ERS (130 milijonov EUR, ki bodo na voljo po prenehanju veljave ukrepov po členu 96 in podpisu državne strategije). Evropska unija ostaja predana nadaljnjemu stopnjevanju političnega dialoga iz člena 8.

Evropska unija podpira nenehna prizadevanja GNU za izvajanje dogovora o delitvi oblasti ter pozdravlja dosežene uspehe pri stabilizaciji gospodarstva in ponovni vzpostavitvi osnovnih socialnih storitev. Vendar Evropska unija obžaluje, da ni bilo večjega napredka pri ključnih političnih sporazumih v okviru dogovora o delitvi oblasti.

Evropska unija spodbuja vse stranke GNU, da naj ostanejo predane izvajanju demokratičnih reform, kakor so zapisane v dogovoru o delitvi oblasti. Evropska unija meni, da je napredek na tem področju, kot na primer dogovor med strankami GNU o dejanskih korakih proti oblikovanju okolja za mirne in verodostojne volitve, velikega pomena.

V tem oziru Evropska unija pozdravlja okrepljeno regionalno diplomacijo ter trud Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in njenih držav članic, da ustvarijo okolje primerno za izpeljavo volitev.

V luči zgoraj navedenega je Evropska unija sklenila podaljšati obdobje uporabe ustreznih ukrepov iz Sklepa Sveta 2002/148/ES do 20. februarja 2012 in je zato prilagodila Sklep Sveta 2010/97/SZVP. Evropska unija bi rada zagotovila Zimbabveju, da ostaja še naprej pripravljena sodelovati in kadarkoli pregledati omejitve razvojnega sodelovanja. Upamo na dejanski napredek, ki bo ponovno dovolil polno sodelovanje. V tem oziru bo Evropska unija tesno spremljala korake, ki jih bo povzela vlada Zimbabveja za zagotovitev verodostojnih volitev.

S spoštovanjem,

Za Evropsko unijo

---

| 17.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/33

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2011

o spremembi Odločbe 2007/756/ES o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 665)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/107/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) in zlasti člena 33 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddelek 2.2 Priloge k Odločbi Komisije 2007/756/ES z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (2) opisuje izvajanje skupne evropske arhitekture za nacionalne registre vozil (NRV) in zagotavlja posodobitev odločbe, če je ta potrebna, potem ko Evropska železniška agencija oceni pilotni projekt. Poleg tega določa odločbo o povezavi nacionalnih registrov vozil z osrednjim virtualnim registrom vozil (VRV). Evropska železniška agencija je izvedla in ocenila pilotni projekt. 26. marca 2010 je Komisiji predložila priporočilo ERA/REC/01-2010/INT, v katerem predlaga posodobitev Priloge k Odločbi 2007/756/ES. Odločbo 2007/756/ES je treba zato spremeniti. |
| --- | --- |

(1)

Oddelek 2.2 Priloge k Odločbi Komisije 2007/756/ES z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (2) opisuje izvajanje skupne evropske arhitekture za nacionalne registre vozil (NRV) in zagotavlja posodobitev odločbe, če je ta potrebna, potem ko Evropska železniška agencija oceni pilotni projekt. Poleg tega določa odločbo o povezavi nacionalnih registrov vozil z osrednjim virtualnim registrom vozil (VRV). Evropska železniška agencija je izvedla in ocenila pilotni projekt. 26. marca 2010 je Komisiji predložila priporočilo ERA/REC/01-2010/INT, v katerem predlaga posodobitev Priloge k Odločbi 2007/756/ES. Odločbo 2007/756/ES je treba zato spremeniti.

| (2) | Člen 33(2) Direktive 2008/57/ES določa, da mora NRV med drugimi obveznimi informacijami vsebovati navedbo lastnika vozila in subjekt, odgovoren za vzdrževanje. Zato je potrebno prehodno obdobje, da se v nestandardne NRV vstavi polje 9.2 „številka registriranega podjetja“ ter da se posodobijo podatki o lastniku in subjektu, odgovornem za vzdrževanje, za vozila, ki so že registrirana v NRV. |
| --- | --- |

(2)

Člen 33(2) Direktive 2008/57/ES določa, da mora NRV med drugimi obveznimi informacijami vsebovati navedbo lastnika vozila in subjekt, odgovoren za vzdrževanje. Zato je potrebno prehodno obdobje, da se v nestandardne NRV vstavi polje 9.2 „številka registriranega podjetja“ ter da se posodobijo podatki o lastniku in subjektu, odgovornem za vzdrževanje, za vozila, ki so že registrirana v NRV.

| (3) | Prehodna obdobja za obstoječa vozila, opisana v oddelku 4.3 Priloge k Odločbi 2007/756/ES, so potekla ali potekajo. Nekdanji registracijski subjekt, odgovoren za registracijo vozila, bi moral dati na voljo vse potrebne informacije v skladu s sporazumom med njim in registracijskim subjektom, imenovanim v skladu s členom 4 Odločbe 2007/756/ES. Te informacije je bilo treba posredovati do 9. novembra 2008. Registracijski subjekt vsake države članice je moral do 9. novembra 2009 v svoj NRV vnesti vozila, ki so se uporabljala v mednarodnem prometu. Registracijski subjekt vsake države članice je moral do 9. novembra 2010 v svoj NRV vnesti vozila, ki so se uporabljala v domačem prometu. |
| --- | --- |

(3)

Prehodna obdobja za obstoječa vozila, opisana v oddelku 4.3 Priloge k Odločbi 2007/756/ES, so potekla ali potekajo. Nekdanji registracijski subjekt, odgovoren za registracijo vozila, bi moral dati na voljo vse potrebne informacije v skladu s sporazumom med njim in registracijskim subjektom, imenovanim v skladu s členom 4 Odločbe 2007/756/ES. Te informacije je bilo treba posredovati do 9. novembra 2008. Registracijski subjekt vsake države članice je moral do 9. novembra 2009 v svoj NRV vnesti vozila, ki so se uporabljala v mednarodnem prometu. Registracijski subjekt vsake države članice je moral do 9. novembra 2010 v svoj NRV vnesti vozila, ki so se uporabljala v domačem prometu.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2007/756/ES se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

1.   Evropska železniška agencija prilagodi namestitvene datoteke in dokumente, ki se uporabljajo za nastavitev standardnega nacionalnega registra vozil (sNRV), prevajalski program in virtualni register vozil tako, da se dodajo informacije o dovoljenjih za začetek obratovanja, podeljenih v drugih državah članicah (postavke 2, 6, 12 in 13) do 30. junija 2011.

2.   Evropska železniška agencija objavi navodila za uporabo globalne evropske arhitekture NRV do 30. junija 2011.

Člen 3

1.   Države članice prilagodijo do 31. decembra 2011 svoje nacionalne registre vozil tako, da vsebujejo informacije o dovoljenjih za začetek obratovanja, podeljenih v drugih državah članicah (postavke 2, 6, 12 in 13, določene v Prilogi), ter, če uporabljajo nestandardni nacionalni register vozil, vstavijo polje 9.2 „številka registriranega podjetja“, določeno v Prilogi v skladu z namestitvenimi datotekami iz člena 2.

2.   Države članice zagotovijo, da se za vozila, registrirana pred začetkom veljavnosti tega sklepa, do 31. decembra 2011 v nacionalni register vozil zabeležijo številke registriranega podjetja subjekta, odgovornega za vzdrževanje.

Člen 4

Države članice zagotovijo, da se njihov nacionalni register vozil poveže z virtualnim registrom vozil do 31. decembra 2011.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2011

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 305, 23.11.2007, str. 30.

2

---

PRILOGA

PRILOGA

1.   PODATKI

Oblika zapisa podatkov v nacionalnem registru vozil (v nadaljevanju: NRV) je naslednja.

Postavke so oštevilčene v skladu s predlaganim standardnim obrazcem za registracijo iz Dodatka 4.

Poleg tega je mogoče dodati polja, kot sta opombe, identifikacija vozil v preiskavi (glej oddelek 3.4) itd.

| 1. | Evropska številka vozila | Obvezno |
| --- | --- | --- |
| Vsebina | Numerična identifikacijska oznaka iz Priloge P k Tehnični specifikaciji za interoperabilnost (TSI) za ‚vodenje in upravljanje prometa‘ (v nadaljevanju: ‚VUP TSI‘) (1). | |
| Oblika | 1.1 | Številka |

1.

Evropska številka vozila

Obvezno

Vsebina

Numerična identifikacijska oznaka iz Priloge P k Tehnični specifikaciji za interoperabilnost (TSI) za ‚vodenje in upravljanje prometa‘ (v nadaljevanju: ‚VUP TSI‘) (1).

Oblika

1.1

Številka

12-mestna

| 1.2 | Prejšnja številka (za preštevilčena vozila, če je potrebno) |
| --- | --- |

1.2

Prejšnja številka (za preštevilčena vozila, če je potrebno)

2.

Država članica in NOV

Obvezno

Vsebina

Navedba države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, in NVO, ki je odobril začetek njegovega obratovanja.

Oblika

| 2.1 | Numerična oznaka države članice iz Priloge P k OPE TSI |
| --- | --- |

2.1

Numerična oznaka države članice iz Priloge P k OPE TSI

2-mestna oznaka

| 2.2 | Ime NVO |
| --- | --- |

2.2

Ime NVO

Besedilo

3.

Leto izdelave

Obvezno

Vsebina

Leto, ko je vozilo zapustilo tovarno.

Oblika

| 3. | Leto izdelave |
| --- | --- |

3.

Leto izdelave

LLLL

4.

Sklic EK

Obvezno (če so podatki na voljo)

Vsebina

Sklicevanje na izjavo EK o verifikaciji in organ za izdajo (vlagatelj).

Oblika

| 4.1 | Datum izjave |
| --- | --- |

4.1

Datum izjave

Datum

| 4.2 | Sklic EK |
| --- | --- |

4.2

Sklic EK

Besedilo

| 4.3 | Ime organa za izdaje (vlagatelj) |
| --- | --- |

4.3

Ime organa za izdaje (vlagatelj)

Besedilo

| 4.4 | Registrirana poslovna številka |
| --- | --- |

4.4

Registrirana poslovna številka

Besedilo

| 4.5 | Naslov organizacije, ulica in številka |
| --- | --- |

4.5

Naslov organizacije, ulica in številka

Besedilo

| 4.6 | Kraj |
| --- | --- |

4.6

Kraj

Besedilo

| 4.7 | Oznaka države |
| --- | --- |

4.7

Oznaka države

ISO (glej Dodatek 2)

| 4.8 | Poštna številka |
| --- | --- |

4.8

Poštna številka

Alfanumerična oznaka

5.

Sklic na Evropski register dovoljenih tipov vozil (ERDTV)

Obvezno (2)

Vsebina

Sklic, ki dovoljuje pridobivanje zadevnih tehničnih podatkov iz ERDTV (3). Sklic je obvezen, če je tip opredeljen v ERDTV.

Oblika

| 5. | Sklic, ki dovoljuje pridobivanje zadevnih tehničnih podatkov iz ERDTV. |
| --- | --- |

5.

Sklic, ki dovoljuje pridobivanje zadevnih tehničnih podatkov iz ERDTV.

Alfanumerične oznake

5a

Serija

Neobvezno

Vsebina

Navedba serije, če je vozilo del serije.

| 5a | Serija |
| --- | --- |

5a

Serija

Besedilo

6.

Omejitve

Obvezno

Vsebina

Vse omejitve glede uporabe vozila.

Oblika

| 6.1 | Označene omejitve
  (glej Dodatek 1) |
| --- | --- |

6.1

Označene omejitve

(glej Dodatek 1)

Oznaka

| 6.2 | Neoznačene omejitve |
| --- | --- |

6.2

Neoznačene omejitve

Besedilo

7.

Lastnik

Obvezno

Vsebina

Identifikacija lastnika vozila.

Oblika

| 7.1 | Ime organizacije |
| --- | --- |

7.1

Ime organizacije

Besedilo

| 7.2 | Registrirana poslovna številka |
| --- | --- |

7.2

Registrirana poslovna številka

Besedilo

| 7.3 | Naslov organizacije, ulica in številka |
| --- | --- |

7.3

Naslov organizacije, ulica in številka

Besedilo

| 7.4 | Kraj |
| --- | --- |

7.4

Kraj

Besedilo

| 7.5 | Oznaka države |
| --- | --- |

7.5

Oznaka države

ISO (glej Dodatek 2)

| 7.6 | Poštna številka |
| --- | --- |

7.6

Poštna številka

Alfanumerična oznaka

8.

Imetnik

Obvezno

Vsebina

Identifikacija imetnika vozila.

Oblika

| 8.1 | Ime organizacije |
| --- | --- |

8.1

Ime organizacije

Besedilo

| 8.2 | Registrirana poslovna številka |
| --- | --- |

8.2

Registrirana poslovna številka

Besedilo

| 8.3 | Naslov organizacije, ulica in številka |
| --- | --- |

8.3

Naslov organizacije, ulica in številka

Besedilo

| 8.4 | Kraj |
| --- | --- |

8.4

Kraj

Besedilo

| 8.5 | Oznaka države |
| --- | --- |

8.5

Oznaka države

ISO (glej Dodatek 2)

| 8.6 | Poštna številka |
| --- | --- |

8.6

Poštna številka

Alfanumerična oznaka

| 8.7 | VKM (če je na voljo) |
| --- | --- |

8.7

VKM (če je na voljo)

Alfanumerična oznaka

9.

Subjekt, odgovoren za vzdrževanje

Obvezno

Vsebina

Sklicevanje na subjekt, odgovoren za vzdrževanje.

Oblika

| 9.1 | Subjekt, odgovoren za vzdrževanje |
| --- | --- |

9.1

Subjekt, odgovoren za vzdrževanje

Besedilo

| 9.2 | Številka registriranega podjetja |
| --- | --- |

9.2

Številka registriranega podjetja

Besedilo

| 9.3 | Naslov subjekta, ulica in številka |
| --- | --- |

9.3

Naslov subjekta, ulica in številka

Besedilo

| 9.4 | Kraj |
| --- | --- |

9.4

Kraj

Besedilo

| 9.5 | Oznaka države |
| --- | --- |

9.5

Oznaka države

ISO

| 9.6 | Poštna številka |
| --- | --- |

9.6

Poštna številka

Alfanumerična oznaka

| 9.7 | Naslov elektronske pošte |
| --- | --- |

9.7

Naslov elektronske pošte

Elektronska pošta

10.

Umik

Obvezno, če se umik izvaja

Vsebina

Datum uradnega razreza in/ali drugega načina odstranitve in oznaka za način umika.

Oblika

| 10.1 | Način odstranitve
  (glej Dodatek 3) |
| --- | --- |

10.1

Način odstranitve

(glej Dodatek 3)

2-mestna oznaka

| 10.2 | Datum umika |
| --- | --- |

10.2

Datum umika

Datum

11.

Države članice, v katerih je vozilo odobreno

Obvezno

Vsebina

Seznam držav članic, v katerih je vozilo odobreno

Oblika

| 11. | Številčna oznaka države članice iz Priloge P.4 k VUP TSI |
| --- | --- |

11.

Številčna oznaka države članice iz Priloge P.4 k VUP TSI

Seznam

12.

Številka dovoljenja

Obvezno

Vsebina

Usklajena številka dovoljenja za začetek obratovanja, ki jo določi NVO.

Oblika

| 12. | Številka dovoljenja |
| --- | --- |

12.

Številka dovoljenja

Za obstoječa vozila: besedilo

Za nova vozila: alfanumerična oznaka na podlagi EIŠ, glej Dodatek 2

13.

Dovoljenje za začetek obratovanja

Obvezno

Vsebina

Datum dovoljenja za začetek obratovanja vozila (4) in njegova veljavnost.

Oblika

| 13.1 | Datum dovoljenja |
| --- | --- |

13.1

Datum dovoljenja

Datum (LLLLMMDD)

| 13.2 | Dovoljenje, veljavno do (če je določeno) |
| --- | --- |

13.2

Dovoljenje, veljavno do (če je določeno)

Datum (LLLLMMDD)

| 13.3 | Začasni odvzem dovoljenja |
| --- | --- |

13.3

Začasni odvzem dovoljenja

da/ne

2.   ARHITEKTURA

2.1   Povezave z drugimi registri

Na podlagi nove zakonodajne ureditve EU je delno vzpostavljenih več registrov. Spodnja tabela povzema, kateri registri in zbirke podatkov imajo lahko povezave z NRV, kadar se uporabljajo.

| Register ali zbirka podatkov | Odgovorni subjekt | Drugi subjekti, ki imajo dostop |
| --- | --- | --- |
| NRV
  (direktiva o interoperabilnosti) | Registracijski subjekt (RS) (5)/NVO | Drugi NVO/RS/ŽP/UI/PO/RO/Imetnik/lastnik/ERA/OTIF |
| ERDTV
  (direktiva o interoperabilnosti) | ERA | Javno |
| RPŽV
  (TAT TSI in ESRN) | Imetnik | ŽP/UI/NVO/ERA/imetnik/delavnice |
| ZPVIE
  (TAT TSI in ESRN) | Še ni določeno | ŽP/UI/NVO/ERA/imetnik/delavnice/uporabnik |
| Register železniškega voznega parka (6) (konvencija iz Cape Towna) | Registrator | Javno |
| Register OTIF
  (COTIF 99) – ATMF) | OTIF | Pristojni organi/ŽP/UI/PO/RO/imetnik/lastnik/ERA/sekretariat OTIF |

Register ali zbirka podatkov

Odgovorni subjekt

Drugi subjekti, ki imajo dostop

NRV

(direktiva o interoperabilnosti)

Registracijski subjekt (RS) (5)/NVO

Drugi NVO/RS/ŽP/UI/PO/RO/Imetnik/lastnik/ERA/OTIF

ERDTV

(direktiva o interoperabilnosti)

ERA

Javno

RPŽV

(TAT TSI in ESRN)

Imetnik

ŽP/UI/NVO/ERA/imetnik/delavnice

ZPVIE

(TAT TSI in ESRN)

Še ni določeno

ŽP/UI/NVO/ERA/imetnik/delavnice/uporabnik

Register železniškega voznega parka (6) (konvencija iz Cape Towna)

Registrator

Javno

Register OTIF

(COTIF 99) – ATMF)

OTIF

Pristojni organi/ŽP/UI/PO/RO/imetnik/lastnik/ERA/sekretariat OTIF

Pred uvedbo NRV ni mogoče čakati, da bodo pripravljeni vsi registri. Zato mora specifikacija NRV dopuščati poznejše prekrivanje s temi registri. V ta namen:

| — | ERDTV: sklic v NRV z navedbo sklica na tip vozila. Ključ za povezovanje obeh registrov je postavka št. 5, |
| --- | --- |

—

ERDTV: sklic v NRV z navedbo sklica na tip vozila. Ključ za povezovanje obeh registrov je postavka št. 5,

| — | RPŽVP: vključuje nekatere ‚upravne‘ postavke NRV. Pod specifikacijo v TAT TSI ESRN. ESRN bo upošteval specifikacijo NRV, |
| --- | --- |

—

RPŽVP: vključuje nekatere ‚upravne‘ postavke NRV. Pod specifikacijo v TAT TSI ESRN. ESRN bo upošteval specifikacijo NRV,

| — | ZPVIE: vključuje podatke iz RPŽV in podatke o vzdrževanju. Povezava z NRV ni predvidena, |
| --- | --- |

—

ZPVIE: vključuje podatke iz RPŽV in podatke o vzdrževanju. Povezava z NRV ni predvidena,

| — | ROIV: ta register upravljata ERA in OTIF skupaj (ERA za EU in OTIF za vse države članice OTIF, ki niso članice EU). Imetnik se vpiše v NRV. TSI VUP določa druge globalne osrednje registre (kot so oznake tipa vozila, oznake za interoperabilnost, oznake držav itd.), ki jih upravlja ‚centralni organ‘, določen na podlagi sodelovanja ERA in OTIF, |
| --- | --- |

—

ROIV: ta register upravljata ERA in OTIF skupaj (ERA za EU in OTIF za vse države članice OTIF, ki niso članice EU). Imetnik se vpiše v NRV. TSI VUP določa druge globalne osrednje registre (kot so oznake tipa vozila, oznake za interoperabilnost, oznake držav itd.), ki jih upravlja ‚centralni organ‘, določen na podlagi sodelovanja ERA in OTIF,

| — | register železniškega voznega parka (konvencija iz Cape Towna/Luksemburški protokol): to je register finančnih informacij v zvezi s premično opremo. Zaenkrat še ni razvit. Povezava je mogoča, ker register UNIDROIT zahteva informacije o številki vozila in lastniku. Ključ za povezavo obeh registrov je prva EŠV, dodeljena vozilu, |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka (konvencija iz Cape Towna/Luksemburški protokol): to je register finančnih informacij v zvezi s premično opremo. Zaenkrat še ni razvit. Povezava je mogoča, ker register UNIDROIT zahteva informacije o številki vozila in lastniku. Ključ za povezavo obeh registrov je prva EŠV, dodeljena vozilu,

| — | registri OTIF: registri OTIF se razvijajo ob upoštevanju registrov vozil EU. |
| --- | --- |

—

registri OTIF: registri OTIF se razvijajo ob upoštevanju registrov vozil EU.

Arhitektura celotnega sistema ter povezave med NRV in drugimi registri bodo opredeljene tako, da bodo omogočale pridobitev zahtevanih informacij, kadar je potrebno.

2.2   Arhitektura globalnega NRV EU

Registri NRV se izvajajo decentralizirano. Cilj je vzpostavitev iskalnika poslanih podatkov s skupno aplikacijo programske opreme, da lahko uporabniki pridobijo podatke iz vseh lokalnih registrov (LR) v državah članicah.

Podatki NRV bodo shranjeni na nacionalni ravni in bodo dostopni prek spletne aplikacije (z lastnim spletnim naslovom).

Evropski osrednji virtualni register vozil (EC VRV) bo sestavljen iz dveh podsistemov:

| — | virtualnega registra vozil (VRV), ki je osrednji iskalnik v ERA, |
| --- | --- |

—

virtualnega registra vozil (VRV), ki je osrednji iskalnik v ERA,

| — | nacionalnih registrov vozil (NRV), ki so LR v državah članicah. Države članice lahko uporabljajo standardni NRV (sNRV), ki ga razvije agencija ali razvijejo lastne aplikacije v skladu s to specifikacijo. V slednjem primeru bodo države članice za komunikacijo NRV z VRV uporabljale prevajalski program (PP), ki ga razvije agencija. |
| --- | --- |

—

nacionalnih registrov vozil (NRV), ki so LR v državah članicah. Države članice lahko uporabljajo standardni NRV (sNRV), ki ga razvije agencija ali razvijejo lastne aplikacije v skladu s to specifikacijo. V slednjem primeru bodo države članice za komunikacijo NRV z VRV uporabljale prevajalski program (PP), ki ga razvije agencija.

Slika 1

Arhitektura EC VRV

Image

Ta arhitektura temelji na dveh komplementarnih podsistemih, ki omogočata iskanje podatkov, shranjenih lokalno v vseh državah članicah. Njene naloge so:

| — | vzpostaviti računalniške registre na nacionalni ravni in jih odpreti za navzkrižno iskanje, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti računalniške registre na nacionalni ravni in jih odpreti za navzkrižno iskanje,

| — | nadomestiti papirne registre z računalniškimi evidencami, da se državam članicam omogoči upravljanje in izmenjava informacij z drugimi državami članicami, |
| --- | --- |

—

nadomestiti papirne registre z računalniškimi evidencami, da se državam članicam omogoči upravljanje in izmenjava informacij z drugimi državami članicami,

| — | omogočati povezave med NRV in VRV s skupnimi standardi in tehnologijo. |
| --- | --- |

—

omogočati povezave med NRV in VRV s skupnimi standardi in tehnologijo.

Glavna načela te arhitekture so:

| — | vsi NRV bodo del računalniško podprtega omrežnega sistema, |
| --- | --- |

—

vsi NRV bodo del računalniško podprtega omrežnega sistema,

| — | vse države članice bodo imele vpogled v skupne podatke pri vstopu v sistem, |
| --- | --- |

—

vse države članice bodo imele vpogled v skupne podatke pri vstopu v sistem,

| — | ko bo VRV vzpostavljen, ne bo mogoča dvojna registracija podatkov in s tem povezane morebitne napake, |
| --- | --- |

—

ko bo VRV vzpostavljen, ne bo mogoča dvojna registracija podatkov in s tem povezane morebitne napake,

| — | posodobljeni podatki. |
| --- | --- |

—

posodobljeni podatki.

Agencija bo dala RS na voljo naslednje namestitvene datoteke in dokumente za uporabo za nastavitev sNRV in PP ter za njuno priključitev na osrednji VRV:

| — | namestitvene datoteke:






  — | sNVR_Installation_Files, |
| --- | --- | --- |

—

namestitvene datoteke:

—

sNVR_Installation_Files,

| — | TE_Installation_Files, |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files,

| — | dokumenti:






  — | Administrator_Guide_sNVR (navodila za administratorje sNRV), |
| --- | --- | --- |

—

dokumenti:

—

Administrator_Guide_sNVR (navodila za administratorje sNRV),

| — | CSV_export, |
| --- | --- |

—

CSV_export,

| — | CSV_impor, |
| --- | --- |

—

CSV_impor,

| — | sNVR_Deployment_Guide (navodila za uporabo sNRV), |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide (navodila za uporabo sNRV),

| — | User_Guide_sNVR (navodila za uporabnike sNRV), |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR (navodila za uporabnike sNRV),

| — | NVR-TE_Deployment_Guide (navodila za uporabo NRV-PP), |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide (navodila za uporabo NRV-PP),

| — | NVR-TE_Integration_Guide (navodila za integracijo NRV-PP), |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide (navodila za integracijo NRV-PP),

| — | User_Guide_VVR (navodila za uporabnike VRV). |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR (navodila za uporabnike VRV).

3.   NAČIN DELOVANJA

3.1   Uporaba NRV

NRV se uporablja za:

| — | evidenco dovoljenj, |
| --- | --- |

—

evidenco dovoljenj,

| — | evidenco EŠV, dodeljenih vozilom, |
| --- | --- |

—

evidenco EŠV, dodeljenih vozilom,

| — | iskanje kratkih vseevropskih informacij o določenem vozilu, |
| --- | --- |

—

iskanje kratkih vseevropskih informacij o določenem vozilu,

| — | spremljanje pravnih vidikov, kot so obveznosti in pravne informacije, |
| --- | --- |

—

spremljanje pravnih vidikov, kot so obveznosti in pravne informacije,

| — | pridobivanje informacij za preglede, povezane predvsem z varnostjo in vzdrževanjem, |
| --- | --- |

—

pridobivanje informacij za preglede, povezane predvsem z varnostjo in vzdrževanjem,

| — | omogočanje stika z lastnikom in imetnikom, |
| --- | --- |

—

omogočanje stika z lastnikom in imetnikom,

| — | navzkrižno preverjanje nekaterih varnostnih zahtev pred izdajo varnostnih spričeval, |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje nekaterih varnostnih zahtev pred izdajo varnostnih spričeval,

| — | spremljanje določenega vozila. |
| --- | --- |

—

spremljanje določenega vozila.

3.2   Obrazci za vlogo

3.2.1   Vloga za registracijo

Obrazec, ki ga je treba uporabiti, je v Dodatku 4.

Subjekt, ki zaprosi za registracijo vozila, označi polje ‚Nova registracija‘. V prvem delu vloge izpolni vse potrebne informacije od postavke 2 do postavke 9 in 11 in jo potem pošlje:

| — | RS države članice, v kateri želi registrirati vozilo, |
| --- | --- |

—

RS države članice, v kateri želi registrirati vozilo,

| — | RS prve države članice, v kateri želi uporabiti vozilo, ki prihaja iz tretje države. |
| --- | --- |

—

RS prve države članice, v kateri želi uporabiti vozilo, ki prihaja iz tretje države.

3.2.2   Registracija vozila in izdaja evropske številke vozila

V primeru prve registracije zadevni RS izda evropsko številko vozila.

Uporabijo se lahko ločeni obrazci za registracijo posameznih vozil ali en obrazec za celoten niz vozil iste serije ali naročila, h kateremu se priloži seznam številk vozila.

RS mora sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev točnosti podatkov, ki se vnesejo v NRV. Zato lahko RS zaprosi za informacije druge RS, zlasti če subjekt, ki vlaga vlogo za registracijo v državi članici, nima sedeža v tej državi članici.

3.2.3   Sprememba ene ali več registracijskih postavk

Subjekt, ki vlaga vlogo za spremembo registracijskih postavk vozila:

| — | označi okence ‚Sprememba‘, |
| --- | --- |

—

označi okence ‚Sprememba‘,

| — | vpiše trenutno EŠV (postavka št. 0), |
| --- | --- |

—

vpiše trenutno EŠV (postavka št. 0),

| — | označi polja pred spremenjenimi postavkami, |
| --- | --- |

—

označi polja pred spremenjenimi postavkami,

| — | vpiše novo vsebino spremenjenih postavk in potem pošlje obrazec RS vseh držav članic, v katerih je vozilo registrirano. |
| --- | --- |

—

vpiše novo vsebino spremenjenih postavk in potem pošlje obrazec RS vseh držav članic, v katerih je vozilo registrirano.

V nekaterih primerih uporaba standardnega obrazca morda ne bo zadostna. Če je potrebno, lahko zadevni RS zato predloži dodatne dokumente v papirni ali elektronski obliki.

Razen če ni drugače določeno v registracijskih dokumentih, se imetnik vozila šteje za ‚imetnika registracije‘ v smislu člena 33(3) Direktive 2008/57/ES.

Če se imetnik zamenja, je registrirani imetnik odgovoren, da obvesti RS, RS pa mora obvestiti novega imetnika o spremembi registracije. Prejšnji imetnik se odstrani iz NRV in razreši odgovornosti šele, ko novi imetnik potrdi, da sprejme status imetnika. Če na datum odjave trenutno registriranega imetnika noben nov imetnik ne sprejme statusa imetnika, se registracija vozila zadrži.

V primerih, kadar je bila v skladu z VUP (TSI) zaradi tehničnih sprememb vozilu dodeljena nova EŠV, imetnik registracije RS države članice, v kateri je vozilo registrirano, obvesti o teh spremembah in po potrebi o novem dovoljenju za začetek obratovanja. Ta RS vozilu določi novo EŠV.

3.2.4   Umik registracije

Subjekt, ki zaprosi za umik registracije, označi polje ‚Umik‘. Potem izpolni postavko št. 10 in pošlje vlogo RS vseh držav članic, v katerih je vozilo registrirano.

RS potrdi umik registracije, tako da vpiše datum umika in zadevni subjekt obvesti o umiku.

3.2.5   Dovoljenje v več državah članicah

| 1. | Ko se vozilo, ki je opremljeno z vozniško kabino ter je že odobreno in registrirano v eni državi članici, odobri v drugi državi članici, ga je treba vpisati v NRV slednje države članice. Vendar je treba v tem primeru zabeležiti le podatke v zvezi s postavkami 1, 2, 6, 11, 12 in 13 ter po potrebi podatke v zvezi s polji, ki so jih v NRV dodale novejše države članice, ker se samo ti podatki nanašajo na novejše države članice.
  Ta določba velja, dokler VRV in povezave z vsemi NRV ne delujejo v celoti. V tem obdobju si zadevni RS izmenjujejo informacije, da zagotovijo skladnost podatkov v zvezi z istim vozilom. |
| --- | --- |

1.

Ko se vozilo, ki je opremljeno z vozniško kabino ter je že odobreno in registrirano v eni državi članici, odobri v drugi državi članici, ga je treba vpisati v NRV slednje države članice. Vendar je treba v tem primeru zabeležiti le podatke v zvezi s postavkami 1, 2, 6, 11, 12 in 13 ter po potrebi podatke v zvezi s polji, ki so jih v NRV dodale novejše države članice, ker se samo ti podatki nanašajo na novejše države članice.

Ta določba velja, dokler VRV in povezave z vsemi NRV ne delujejo v celoti. V tem obdobju si zadevni RS izmenjujejo informacije, da zagotovijo skladnost podatkov v zvezi z istim vozilom.

| 2. | Vozila, ki niso opremljena z vozniško kabino, kot so tovorni vagoni, potniški avtomobili in nekatera posebna vozila, so registrirana le v NRV države članice, v kateri začnejo prvič obratovati. |
| --- | --- |

2.

Vozila, ki niso opremljena z vozniško kabino, kot so tovorni vagoni, potniški avtomobili in nekatera posebna vozila, so registrirana le v NRV države članice, v kateri začnejo prvič obratovati.

| 3. | Za vsako vozilo NRV, v katerega se vozilo prvič registrira, vsebuje podatke v zvezi s postavkami 2, 6, 12 in 13 za vsako državo članico, v kateri je bilo za to vozilo podeljeno dovoljenje za začetek obratovanja. |
| --- | --- |

3.

Za vsako vozilo NRV, v katerega se vozilo prvič registrira, vsebuje podatke v zvezi s postavkami 2, 6, 12 in 13 za vsako državo članico, v kateri je bilo za to vozilo podeljeno dovoljenje za začetek obratovanja.

3.3   Pravice do dostopa

Pravice do dostopa do podatkov NRV določene države članice ‚XX‘ so navedene v tabeli, v kateri so oznake dostopa opredeljene na naslednji način:

| Oznaka dostopa | Vrsta dostopa |
| --- | --- |
| 0. | ni dostopa |
| 1. | omejeno iskanje (pogoji v stolpcu ‚Pravice do branja‘) |
| 2. | neomejeno iskanje |
| 3. | omejeno iskanje in posodabljanje |
| 4. | neomejeno iskanje in posodabljanje |

Oznaka dostopa

Vrsta dostopa

0.

ni dostopa

1.

omejeno iskanje (pogoji v stolpcu ‚Pravice do branja‘)

2.

neomejeno iskanje

3.

omejeno iskanje in posodabljanje

4.

neomejeno iskanje in posodabljanje

| Subjekt | Opredelitev | Pravice do branja | Pravice do posodabljanja | Postavka št. 7 | Vse druge postavke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RS/NVO ‚XX‘ | RS/NVO v državi članici ‚XX‘ | Vsi podatki | Vsi podatki | 4 | 4 |
| Drugi NVO/RS | Drugi NVO in/ali drugi RS | Vsi podatki | Brez | 2 | 2 |
| ERA | Evropska železniška agencija | Vsi podatki | Brez | 2 | 2 |
| Imetniki | Imetnik vozila | Vsi podatki o imetnikovih vozilih | Brez | 1 | 1 |
| Upravljavci voznega parka | Upravljavec vozil, ki jih imenuje imetnik | Vsi podatki o vozilih, za katera jih je imetnik imenoval za upravljavca | Brez | 1 | 1 |
| Lastniki | Lastnik vozila | Vsi podatki o vozilih, katerih lastniki so | Brez | 1 | 1 |
| ŽP | Železniški prevoznik | Vsi podatki glede na številko vozila | Brez | 0 | 1 |
| UI | Upravljavec infrastrukture | Vsi podatki glede na številko vozila | Brez | 0 | 1 |
| PO in RO | Organi za preglede in revizije, ki jih priglasi država članica | Vsi podatki o vozilih, ki se pregledajo ali revidirajo | Brez | 2 | 2 |
| Drugi zakoniti uporabniki | Vsi običajni uporabniki, ki jih prizna NVO ali ERA | Se določijo kot primerni, trajanje je lahko omejeno | Brez | 0 | 1 |

Subjekt

Opredelitev

Pravice do branja

Pravice do posodabljanja

Postavka št. 7

Vse druge postavke

RS/NVO ‚XX‘

RS/NVO v državi članici ‚XX‘

Vsi podatki

Vsi podatki

4

4

Drugi NVO/RS

Drugi NVO in/ali drugi RS

Vsi podatki

Brez

2

2

ERA

Evropska železniška agencija

Vsi podatki

Brez

2

2

Imetniki

Imetnik vozila

Vsi podatki o imetnikovih vozilih

Brez

1

1

Upravljavci voznega parka

Upravljavec vozil, ki jih imenuje imetnik

Vsi podatki o vozilih, za katera jih je imetnik imenoval za upravljavca

Brez

1

1

Lastniki

Lastnik vozila

Vsi podatki o vozilih, katerih lastniki so

Brez

1

1

ŽP

Železniški prevoznik

Vsi podatki glede na številko vozila

Brez

0

1

UI

Upravljavec infrastrukture

Vsi podatki glede na številko vozila

Brez

0

1

PO in RO

Organi za preglede in revizije, ki jih priglasi država članica

Vsi podatki o vozilih, ki se pregledajo ali revidirajo

Brez

2

2

Drugi zakoniti uporabniki

Vsi običajni uporabniki, ki jih prizna NVO ali ERA

Se določijo kot primerni, trajanje je lahko omejeno

Brez

0

1

3.4   Arhivske evidence

Vse podatke v NRV je treba hraniti 10 let od datuma umika registracije vozila. Vsaj prva tri leta morajo biti podatki na voljo prek spleta. Po treh letih se lahko podatki hranijo v elektronski ali papirni obliki ali katerem koli drugem sistemu arhiviranja. Če se kadar koli v obdobju 10 let začne preiskava, ki vključuje vozilo ali vozila, je treba podatke v zvezi s temi vozili na zahtevo hraniti dlje kot 10 let.

Po umiku registracije vozila nobena od registracijskih številk, dodeljenih vozilu, ne sme biti dodeljena nobenemu drugemu vozilu 100 let od datuma umika registracije vozila.

Vse spremembe v NRV je treba zabeležiti. Arhivske spremembe je treba upravljati z IT rešitvami.

4.   OBSTOJEČA VOZILA

4.1   Vsebina podatkov

Spodaj je naštetih 13 podatkovnih postavk za arhiviranje, poleg je določeno, katere podatke je treba obvezno shraniti in katerih ni treba.

4.1.1   Postavka št. 1 – Evropska številka vozila (obvezno)

(a)   Vozila, ki že imajo 12-mestno številko

Države, ki imajo enotno oznako države:

Ta vozila morajo ohraniti trenutno številko. 12-mestno številko je treba registrirati brez sprememb.

Države, ki imajo glavno oznako države in predhodno dodeljeno posebno oznako:

| — | Nemčija z glavno oznako države 80 in posebno oznako 68 za AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Nemčija z glavno oznako države 80 in posebno oznako 68 za AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn),

| — | Švica z glavno oznako države 85 in posebno oznako 63 za BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Švica z glavno oznako države 85 in posebno oznako 63 za BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn),

| — | Italija z glavno oznako države 83 in posebno oznako 64 za FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio), |
| --- | --- |

—

Italija z glavno oznako države 83 in posebno oznako 64 za FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio),

| — | Madžarska z glavno oznako države 55 in posebno oznako 43 za GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Madžarska z glavno oznako države 55 in posebno oznako 43 za GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn).

Ta vozila morajo ohraniti trenutno številko. 12-mestno številko je treba registrirati brez sprememb (7).

Sistem IT mora upoštevati obe oznaki (glavno oznako države in posebno oznako), ki se uporabljata v isti državi.

(b)   Vozila brez 12-mestne številke

Uporabi se postopek v dveh korakih:

| — | 12-mestna številka (v skladu z VUP TSI), določena v skladu z značilnostmi vozila, se dodeli vozilu v NRV. Sistem IT mora povezati to registrirano številko s trenutno številko vozila, |
| --- | --- |

—

12-mestna številka (v skladu z VUP TSI), določena v skladu z značilnostmi vozila, se dodeli vozilu v NRV. Sistem IT mora povezati to registrirano številko s trenutno številko vozila,

| — | za vozila, ki se uporabljajo v mednarodnem prometu, razen zgodovinskih vozil: 12-mestna številka se namesti na vozilo v obdobju šestih let po dodelitvi številke v NRV. Za vozila, ki se uporabljajo v domačem prometu in za zgodovinska vozila: namestitev 12-mestne številke na vozilo je prostovoljna. |
| --- | --- |

—

za vozila, ki se uporabljajo v mednarodnem prometu, razen zgodovinskih vozil: 12-mestna številka se namesti na vozilo v obdobju šestih let po dodelitvi številke v NRV. Za vozila, ki se uporabljajo v domačem prometu in za zgodovinska vozila: namestitev 12-mestne številke na vozilo je prostovoljna.

4.1.2   Postavka št. 2 – Država članica in NVO (obvezno)

Postavka ‚Država članica‘ se mora vedno nanašati na državo članico, v katere NRV je bilo vozilo vpisano. Za vozila iz tretjih držav velja ta postavka za prvo državo članico, ki je dovolila začetek delovanja vozila v železniškem omrežju Evropske unije. Postavka ‚NVO‘ se nanaša na subjekt, ki je izdal dovoljenje za začetek obratovanja vozila.

4.1.3   Postavka št. 3 – Leto izdelave

Če leto izdelave ni točno znano, je treba vpisati približno leto.

4.1.4   Postavka št. 4 – Sklic EK

Običajno takšnega sklicevanja za obstoječa vozila ni, razen za nekatera, ki se uporabljajo na železniškem sistemu za visoke hitrosti. Zabeleži se le, če je na voljo.

4.1.5   Postavka št. 5 – Sklic na ERDTV

Zabeleži se le, če je na voljo.

Do vzpostavitve ERDTV se lahko sklicuje na podatke iz Registra železniškega voznega parka (člen 22a Direktive Sveta 96/48/ES (8) in člen 24 Direktive 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9)).

4.1.6   Postavka št. 6 – Omejitve

Zabeleži se le, če je na voljo.

4.1.7   Postavka št. 7 – Lastnik (obvezno)

Obvezno in navadno na voljo.

4.1.8   Postavka št. 8 – Imetnik (obvezno)

Obvezno in navadno na voljo. Imetnik mora vnesti oznako OIV (enotna oznaka, kot je navedeno v registru OIV), če jo ima.

4.1.9   Postavka št. 9 – Subjekt, odgovoren za vzdrževanje (obvezno)

Ta postavka je obvezna.

4.1.10   Postavka št. 10 – Umik

Po potrebi.

4.1.11   Postavka št. 11 – Države članice, v katerih je vozilo odobreno

Običajno se vagoni RIV, potniški vagoni RIC in vozila v skladu z dvostranskimi ali večstranskimi sporazumi registrirajo kot takšni. Če je ta informacija na voljo, jo je treba ustrezno zabeležiti.

4.1.12   Postavka št. 12 – Številka dovoljenja

Zabeleži se le, če je na voljo.

4.1.13   Postavka št. 13 – Začetek obratovanja (obvezno)

Če datum začetka obratovanja ni točno znan, je treba vpisati približno leto.

4.2   Postopek

Subjekt, ki je bil prej odgovoren za registracijo vozila, mora dati NVO ali RS države, v kateri ima sedež, na voljo vse informacije.

Tovorne in potniške vagone je treba vpisati le v NRV države članice, v kateri je imel sedež prejšnji registracijski subjekt.

Če je bilo obstoječe vozilo odobreno v več državah članicah, pošlje RS, ki registrira to vozilo, ustrezne podatke RS druge zadevne države članice.

NVO ali RS vključi informacije v svoj NRV.

NVO ali RS obvesti vse vpletene strani, ko je prenos informacij končan. Obvestiti je treba vsaj naslednje subjekte:

| — | subjekt, ki je bil prej odgovoren za registracijo vozila, |
| --- | --- |

—

subjekt, ki je bil prej odgovoren za registracijo vozila,

| — | imetnika, |
| --- | --- |

—

imetnika,

| — | ERA. |
| --- | --- |

—

ERA.

Dodatek 1

OZNAČEVANJE OMEJITEV

1.   NAČELA

Omejitve (tehničnih značilnosti), ki so že zabeležene v drugih registrih, do katerih imajo NVO dostop, ni treba ponoviti v NRV.

Sprejemljivost v čezmejnem prometu temelji na:

| — | informacijah, opredeljenih v številki vozila, |
| --- | --- |

—

informacijah, opredeljenih v številki vozila,

| — | abecedni oznaki in |
| --- | --- |

—

abecedni oznaki in

| — | označbi vozila. |
| --- | --- |

—

označbi vozila.

Zato teh informacij ni treba ponoviti v NRV.

2.   STRUKTURA

Oznake so razdeljene na tri ravni:

| — | 1. raven: kategorija omejitve, |
| --- | --- |

—

1. raven: kategorija omejitve,

| — | 2. raven: vrsta omejitve, |
| --- | --- |

—

2. raven: vrsta omejitve,

| — | 3. raven: vrednost ali specifikacija. |
| --- | --- |

—

3. raven: vrednost ali specifikacija.

Označevanje omejitev

| Kategorija | Vrsta | Vrednost | Ime |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | Tehnične omejitve v zvezi s konstrukcijo |
| | 1 | Numerična (3) | Najmanjši polmer krožnega loka v metrih |
| | 2 | — | Omejitve tirnega tokokroga |
| | 3 | Numerična (3) | Omejitve hitrosti v km/h (označeno na vagonih in potniških vagonih, vendar ni označeno na lokomotivah) |
| 2 | | | Geografske omejitve |
| | 1 | Alfanumerična (3) | Kinematični profil (oznake iz Priloge C VAG TSI) |
| | 2 | Seznam oznak | Tirna širina kolesnih dvojic |
| | | 1 | Spremenljiva tirna širina 1 435/1 520 |
| | | 2 | Spremenljiva tirna širina 1 435/1 668 |
| | 3 | — | Brez SNV na vozilu |
| | 4 | — | ERTMS A na vozilu |
| | 5 | Numerična (3) | Sistem B na vozilu (10) |
| 3 | | | Okoljske omejitve |
| | 1 | Seznam oznak | Klimatsko območje EN50125/1999 |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Omejitve uporabe, vključene v potrdilo o odobritvi |
| | 1 | — | Odvisno od časa |
| | 2 | — | Odvisno od razmer (prevožena razdalja, obraba itd.) |

Kategorija

Vrsta

Vrednost

Ime

1

Tehnične omejitve v zvezi s konstrukcijo

1

Numerična (3)

Najmanjši polmer krožnega loka v metrih

2

—

Omejitve tirnega tokokroga

3

Numerična (3)

Omejitve hitrosti v km/h (označeno na vagonih in potniških vagonih, vendar ni označeno na lokomotivah)

2

Geografske omejitve

1

Alfanumerična (3)

Kinematični profil (oznake iz Priloge C VAG TSI)

2

Seznam oznak

Tirna širina kolesnih dvojic

1

Spremenljiva tirna širina 1 435/1 520

2

Spremenljiva tirna širina 1 435/1 668

3

—

Brez SNV na vozilu

4

—

ERTMS A na vozilu

5

Numerična (3)

Sistem B na vozilu (10)

3

Okoljske omejitve

1

Seznam oznak

Klimatsko območje EN50125/1999

1

T1

2

T2

3

T3

4

Omejitve uporabe, vključene v potrdilo o odobritvi

1

—

Odvisno od časa

2

—

Odvisno od razmer (prevožena razdalja, obraba itd.)

Dodatek 2

STRUKTURA IN VSEBINA EIŠ

Oznaka za usklajen sistem številčenja, imenovan evropska identifikacijska številka (EIŠ), za varnostna spričevala in druge dokumente

Primer:

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka države
  (2 črki) | Vrsta dokumenta
  (2 številki) | Leto izdaje
  (4 številke) | Števec
  (4 številke) |
| Polje 1 | Polje 2 | Polje 3 | Polje 4 |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Oznaka države

(2 črki)

Vrsta dokumenta

(2 številki)

Leto izdaje

(4 številke)

Števec

(4 številke)

Polje 1

Polje 2

Polje 3

Polje 4

POLJE 1 –   OZNAKA DRŽAVE (2 ČRKI)

Oznake so uradno objavljene in posodobljene v Medinstitucionalnem slogovnem priročniku na spletni strani Urada za publikacije Evropske unije (http://publications.eu.int/code/en/en-5000600.htm).

| Država | Oznaka |
| --- | --- |
| Avstrija | AT |
| Belgija | BE |
| Bolgarija | BG |
| Ciper | CY |
| Češka | CZ |
| Danska | DK |
| Estonija | EE |
| Finska | FI |
| Francija | FR |
| Nemčija | DE |
| Grčija | EL |
| Madžarska | HU |
| Islandija | IS |
| Irska | IE |
| Italija | IT |
| Latvija | LV |
| Lihtenštajn | LI |
| Litva | LT |
| Luksemburg | LU |
| Norveška | NO |
| Malta | MT |
| Nizozemska | NL |
| Poljska | PL |
| Portugalska | PT |
| Romunija | RO |
| Slovaška | SK |
| Slovenija | SI |
| Španija | ES |
| Švedska | SE |
| Švica | CH |
| Združeno kraljestvo | UK |

Država

Oznaka

Avstrija

AT

Belgija

BE

Bolgarija

BG

Ciper

CY

Češka

CZ

Danska

DK

Estonija

EE

Finska

FI

Francija

FR

Nemčija

DE

Grčija

EL

Madžarska

HU

Islandija

IS

Irska

IE

Italija

IT

Latvija

LV

Lihtenštajn

LI

Litva

LT

Luksemburg

LU

Norveška

NO

Malta

MT

Nizozemska

NL

Poljska

PL

Portugalska

PT

Romunija

RO

Slovaška

SK

Slovenija

SI

Španija

ES

Švedska

SE

Švica

CH

Združeno kraljestvo

UK

Oznake za večnacionalne organe za varnost je treba sestaviti na enak način. Zdaj obstaja le en organ: Varnostni organ za predor pod Rokavskim prelivom. Uporabljajo se naslednje oznake:

| Večnacionalni varnostni organ | Oznaka |
| --- | --- |
| Medvladna komisija za Rokavski predor | CT |

Večnacionalni varnostni organ

Oznaka

Medvladna komisija za Rokavski predor

CT

POLJE 2 –   VRSTA DOKUMENTA (2-MESTNO ŠTEVILO)

Dve števki omogočata določitev vrste dokumenta:

| — | prva števka opredeljuje splošno razvrstitev dokumenta, |
| --- | --- |

—

prva števka opredeljuje splošno razvrstitev dokumenta,

| — | druga števka določa podvrsto dokumenta. |
| --- | --- |

—

druga števka določa podvrsto dokumenta.

Ta sistem številčenja je mogoče razširiti, če so potrebne druge oznake. V tabeli je prikazan predlagan seznam znanih in mogočih kombinacij dvomestnih številk ter kombinacije za dovoljenje za začetek obratovanja vozil:

| Kombinacija številk za polje 2 | Vrsta dokumenta | Podvrsta dokumenta |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Dovoljenja | Dovoljenja za ŽP |
| [0 x] | Dovoljenja | Drugo |
| [1 1] | Varnostno spričevalo | Del A |
| [1 2] | Varnostno spričevalo | Del B |
| [1 x] | Rezervirano | Rezervirano |
| [2 1] | Varnostno dovoljenje | |
| [2 2] | Rezervirano | Rezervirano |
| [2 x] | Rezervirano | Rezervirano |
| [3 x] | Rezervirano npr. za vzdrževanje železniškega voznega parka, infrastrukturo ali drugo | |
| [4 x] | Rezervirano za priglašene organe | npr. različne vrste priglašenih organov |
| [5 1] in [5 5] (11) | Dovoljenje za začetek obratovanja | Vlečna vozila |
| [5 2] in [5 6] (11) | Dovoljenje za začetek obratovanja | Vlečena potniška vozila |
| [5 3] in [5 7] (11) | Dovoljenje za začetek obratovanja | Vagoni |
| [5 4] in [5 8] (11) | Dovoljenje za začetek obratovanja | Posebna vozila |
| [5 9] (12) | Dovoljenje za tip vozila | |
| [6 0] | Dovoljenje za začetek obratovanja | Infrastrukturni in energijski podsistem ter podsistem za vodenje, upravljanje in signalizacijo, nameščeni ob progi |
| [6 1] | Dovoljenje za začetek obratovanja | Infrastrukturni podsistem |
| [6 2] | Dovoljenje za začetek obratovanja | Energetski podsistem |
| [6 3] | Dovoljenje za začetek obratovanja | Podsistem za vodenje, upravljanje in signalizacijo, nameščen ob progi |
| [7 1] | Dovoljenje za strojevodje | Števec do vključno 9 999 |
| [7 2] | Dovoljenje za strojevodje | Števec med 10 000 do vključno 19 000 |
| [7 3] | Dovoljenje za strojevodje | Števec med 20 000 do vključno 29 000 |
| [8 x] ... [9 x] | Rezervirano (2 vrsti dokumentov) | Rezervirano (10 podvrst za vsakega) |

Kombinacija številk za polje 2

Vrsta dokumenta

Podvrsta dokumenta

[0 1]

Dovoljenja

Dovoljenja za ŽP

[0 x]

Dovoljenja

Drugo

[1 1]

Varnostno spričevalo

Del A

[1 2]

Varnostno spričevalo

Del B

[1 x]

Rezervirano

Rezervirano

[2 1]

Varnostno dovoljenje

[2 2]

Rezervirano

Rezervirano

[2 x]

Rezervirano

Rezervirano

[3 x]

Rezervirano npr. za vzdrževanje železniškega voznega parka, infrastrukturo ali drugo

[4 x]

Rezervirano za priglašene organe

npr. različne vrste priglašenih organov

[5 1] in [5 5] (11)

Dovoljenje za začetek obratovanja

Vlečna vozila

[5 2] in [5 6] (11)

Dovoljenje za začetek obratovanja

Vlečena potniška vozila

[5 3] in [5 7] (11)

Dovoljenje za začetek obratovanja

Vagoni

[5 4] in [5 8] (11)

Dovoljenje za začetek obratovanja

Posebna vozila

[5 9] (12)

Dovoljenje za tip vozila

[6 0]

Dovoljenje za začetek obratovanja

Infrastrukturni in energijski podsistem ter podsistem za vodenje, upravljanje in signalizacijo, nameščeni ob progi

[6 1]

Dovoljenje za začetek obratovanja

Infrastrukturni podsistem

[6 2]

Dovoljenje za začetek obratovanja

Energetski podsistem

[6 3]

Dovoljenje za začetek obratovanja

Podsistem za vodenje, upravljanje in signalizacijo, nameščen ob progi

[7 1]

Dovoljenje za strojevodje

Števec do vključno 9 999

[7 2]

Dovoljenje za strojevodje

Števec med 10 000 do vključno 19 000

[7 3]

Dovoljenje za strojevodje

Števec med 20 000 do vključno 29 000

[8 x] ... [9 x]

Rezervirano (2 vrsti dokumentov)

Rezervirano (10 podvrst za vsakega)

POLJE 3 –   LETO IZDAJE (4-MESTNO ŠTEVILO)

To polje označuje leto (v določeni obliki llll, tj. 4 števke), v katerem je bilo izdano dovoljenje.

POLJE 4 –   ŠTEVEC

Števec je naraščajoče število, ki se poveča za eno enoto vsakič, ko je izdan dokument, ne glede na to, ali je to novo, obnovljeno ali posodobljeno/spremenjeno dovoljenje. Tudi če se potrdilo razveljavi ali dovoljenje zadrži, številke dovoljenja ni mogoče ponovno uporabiti.

Vsako leto se števec ponovno nastavi na nič.

Dodatek 3

OZNAČEVANJE UMIKA

| Oznaka | Način umika | Opis |
| --- | --- | --- |
| 00 | Brez | Vozilo ima veljavno registracijo. |
| 10 | Zadržana registracija
  Razlog ni naveden | Registracija vozila je zadržana na zahtevo lastnika ali imetnika ali z odločbo NVO ali RS. |
| 11 | Zadržana registracija | Vozilo je namenjeno skladiščenju v delovnem stanju kot neaktivna ali strateška rezerva. |
| 20 | Prenesena registracija | Za vozilo je znano, da je ponovno registrirano pod drugo številko ali v drugem NRV za nadaljnjo uporabo v evropskem železniškem omrežju (v celotnem omrežju ali delu tega omrežja). |
| 30 | Umik
  Razlog ni naveden | Registracija vozila za delovanje v evropskem železniškem omrežju je potekla brez znane ponovne registracije. |
| 31 | Umik | Vozilo je namenjeno nadaljnji uporabi kot železniško vozilo zunaj evropskega železniškega omrežja. |
| 32 | Umik | Vozilo je namenjeno za obnovo glavnih interoperabilnih sestavnih delov/modulov/rezervnih delov ali obsežno prenovo. |
| 33 | Umik | Vozilo je namenjeno za razrez in odstranitev materialov (vključno z glavnimi rezervnimi deli) za recikliranje. |
| 34 | Umik | Vozilo je namenjeno za „zgodovinski ohranjeni železniški vozni park“ za delovanje v ločenem omrežju ali statično razstavo zunaj evropskega železniškega omrežja. |

Oznaka

Način umika

Opis

00

Brez

Vozilo ima veljavno registracijo.

10

Zadržana registracija

Razlog ni naveden

Registracija vozila je zadržana na zahtevo lastnika ali imetnika ali z odločbo NVO ali RS.

11

Zadržana registracija

Vozilo je namenjeno skladiščenju v delovnem stanju kot neaktivna ali strateška rezerva.

20

Prenesena registracija

Za vozilo je znano, da je ponovno registrirano pod drugo številko ali v drugem NRV za nadaljnjo uporabo v evropskem železniškem omrežju (v celotnem omrežju ali delu tega omrežja).

30

Umik

Razlog ni naveden

Registracija vozila za delovanje v evropskem železniškem omrežju je potekla brez znane ponovne registracije.

31

Umik

Vozilo je namenjeno nadaljnji uporabi kot železniško vozilo zunaj evropskega železniškega omrežja.

32

Umik

Vozilo je namenjeno za obnovo glavnih interoperabilnih sestavnih delov/modulov/rezervnih delov ali obsežno prenovo.

33

Umik

Vozilo je namenjeno za razrez in odstranitev materialov (vključno z glavnimi rezervnimi deli) za recikliranje.

34

Umik

Vozilo je namenjeno za „zgodovinski ohranjeni železniški vozni park“ za delovanje v ločenem omrežju ali statično razstavo zunaj evropskega železniškega omrežja.

Uporaba oznak

| — | Če razlog za umik ni naveden, je za opredelitev spremembe statusa registracije treba uporabiti oznake 10, 20 in 30. |
| --- | --- |

—

Če razlog za umik ni naveden, je za opredelitev spremembe statusa registracije treba uporabiti oznake 10, 20 in 30.

| — | Če je razlog za umik znan, se lahko uporabijo oznake 11, 31, 32, 33 in 34 v zbirki podatkov NRV. Te oznake temeljijo le na informacijah, ki jih predloži imetnik ali lastnik registracijskemu subjektu. |
| --- | --- |

—

Če je razlog za umik znan, se lahko uporabijo oznake 11, 31, 32, 33 in 34 v zbirki podatkov NRV. Te oznake temeljijo le na informacijah, ki jih predloži imetnik ali lastnik registracijskemu subjektu.

Vprašanja registracije

| — | Vozilo z zadržano ali umaknjeno registracijo ne sme delovati v evropskem železniškem omrežju pod evidentirano registracijo. |
| --- | --- |

—

Vozilo z zadržano ali umaknjeno registracijo ne sme delovati v evropskem železniškem omrežju pod evidentirano registracijo.

| — | Za ponovno aktivacijo registracije po zadržanju bo registracijski subjekt preučil pogoje, zaradi katerih je bila registracija zadržana. |
| --- | --- |

—

Za ponovno aktivacijo registracije po zadržanju bo registracijski subjekt preučil pogoje, zaradi katerih je bila registracija zadržana.

| — | Prenos registracije pod pogoji iz člena 1b Odločbe Komisije 2006/920/ES (13) in člena 1b Odločbe Komisije 2008/231/ES (14), kakor je spremenjena s Sklepom 2010/640/EU (15), vključuje novo registracijo vozila in posledični umik stare registracije. |
| --- | --- |

—

Prenos registracije pod pogoji iz člena 1b Odločbe Komisije 2006/920/ES (13) in člena 1b Odločbe Komisije 2008/231/ES (14), kakor je spremenjena s Sklepom 2010/640/EU (15), vključuje novo registracijo vozila in posledični umik stare registracije.

Dodatek 4

STANDARDNI OBRAZEC ZA REGISTRACIJO

Image

Image

Image

Dodatek 5

GLOSAR

| Kratica | Opredelitev |
| --- | --- |
| COTIF | Konvencija o mednarodnem železniškem prometu |
| EC VRV | Evropski centraliziran virtualni register vozil |
| EIŠ | Evropska identifikacijska številka |
| EK | Evropska komisija |
| EN | Evropski standard (evropska norma) |
| ERA | Evropska železniška agencija, imenovana tudi ‚Agencija‘ |
| ERDTV | Evropski register dovoljenih tipov vozil |
| ERTMS | Evropski sistem upravljanja železniškega prometa |
| ESRN (TAT) | Evropski strateški razvojni načrt (TAT) |
| EŠV | Evropska številka vozila |
| EU | Evropska unija |
| INF | Infrastruktura |
| ISO | Mednarodna organizacija za standardizacijo |
| IT | Informacijska tehnologija |
| KH | (Sistem) železnice za konvencionalne hitrosti |
| LR | Lokalni register |
| NRV | Nacionalni register vozil |
| NVO | Nacionalni varnostni organ |
| OIV | Oznaka imetnika vozila |
| OTIF | Medvladna organizacija za mednarodni železniški promet |
| PO | Preiskovalni organ |
| PrO | Priglašeni organ |
| RIC | Pravilnik, ki ureja medsebojno uporabo vagonov in službenih vagonov v mednarodnem prometu |
| RIV | Pravilnik, ki ureja medsebojno uporabo tovornih vagonov v mednarodnem prometu |
| RO | Regulativni organ |
| ROIV | Register oznak imetnika vozila |
| RPŽVP (TAT) | Referenčni podatki o železniškem voznem parku (TAT) |
| RS | Registracijski subjekt, npr. organ, odgovoren za vzdrževanje in posodabljanje NRV |
| SND | Skupnost neodvisnih držav |
| SNV | Sistem nadzor-vodenje |
| TAT (TSI) | Telematske aplikacije za tovorni promet (TSI) |
| TSI | Tehnična specifikacija za interoperabilnost |
| UI | Upravljavec infrastrukture |
| VAG (TSI) | Vagon (TSI) |
| VH | (Sistem) visoke hitrosti |
| VRV | Virtualni register vozil |
| VUP (TSI) | Vodenje in upravljanje prometa (TSI) |
| ZP | Zbirka podatkov |
| ZPVIE (TAT) | Operativna zbirka podatkov za vagone in intermodalne enote (TAT) |
| ŽP | Prevoznik v železniškem prometu |
| ŽVP | Železniški vozni park |

Kratica

Opredelitev

COTIF

Konvencija o mednarodnem železniškem prometu

EC VRV

Evropski centraliziran virtualni register vozil

EIŠ

Evropska identifikacijska številka

EK

Evropska komisija

EN

Evropski standard (evropska norma)

ERA

Evropska železniška agencija, imenovana tudi ‚Agencija‘

ERDTV

Evropski register dovoljenih tipov vozil

ERTMS

Evropski sistem upravljanja železniškega prometa

ESRN (TAT)

Evropski strateški razvojni načrt (TAT)

EŠV

Evropska številka vozila

EU

Evropska unija

INF

Infrastruktura

ISO

Mednarodna organizacija za standardizacijo

IT

Informacijska tehnologija

KH

(Sistem) železnice za konvencionalne hitrosti

LR

Lokalni register

NRV

Nacionalni register vozil

NVO

Nacionalni varnostni organ

OIV

Oznaka imetnika vozila

OTIF

Medvladna organizacija za mednarodni železniški promet

PO

Preiskovalni organ

PrO

Priglašeni organ

RIC

Pravilnik, ki ureja medsebojno uporabo vagonov in službenih vagonov v mednarodnem prometu

RIV

Pravilnik, ki ureja medsebojno uporabo tovornih vagonov v mednarodnem prometu

RO

Regulativni organ

ROIV

Register oznak imetnika vozila

RPŽVP (TAT)

Referenčni podatki o železniškem voznem parku (TAT)

RS

Registracijski subjekt, npr. organ, odgovoren za vzdrževanje in posodabljanje NRV

SND

Skupnost neodvisnih držav

SNV

Sistem nadzor-vodenje

TAT (TSI)

Telematske aplikacije za tovorni promet (TSI)

TSI

Tehnična specifikacija za interoperabilnost

UI

Upravljavec infrastrukture

VAG (TSI)

Vagon (TSI)

VH

(Sistem) visoke hitrosti

VRV

Virtualni register vozil

VUP (TSI)

Vodenje in upravljanje prometa (TSI)

ZP

Zbirka podatkov

ZPVIE (TAT)

Operativna zbirka podatkov za vagone in intermodalne enote (TAT)

ŽP

Prevoznik v železniškem prometu

ŽVP

Železniški vozni park

---

(1)  V skladu z odločbama Komisije 2006/920/ES in 2008/231/ES, kakor sta bili spremenjeni z Odločbo 2009/107/ES, se za vozila za visoke hitrosti in konvencionalna vozila uporablja isti sistem številčenja.

1

(2)  Za tipe vozil, odobrene v skladu s členom 26 Direktive 2008/57/ES.

2

(3)  Register je določen v členu 34 Direktive 2008/57/ES.

3

(4)  Dovoljenje, izdano v skladu s Poglavjem V Direktive 2008/57/ES ali dovoljenje, izdano v skladu z ureditvami za dovoljenje, ki so obstajale pred prenosom Direktive 2008/57/ES.

4

(5)  Registracijski subjekt (RS) je subjekt, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s členom 33(1)(b) Direktive 2008/57/ES za vzdrževanje in posodabljanje NRV.

5

(6)  Kot je določeno v Luksemburškem protokolu h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi glede zadev, ki se nanašajo na železniški vozni park, ki je bil podpisan v Luxembourgu 23. februarja 2007.

6

(7)  Vendar je treba vsem novim vozilom, ki začnejo obratovati za AAE, BLS, FNME in GySEV/ROeEE, dati standardno oznako države.

7

(8)  UL L 235, 17.9.1996, str. 6.

8

(9)  UL L 110, 20.4.2001, str. 1.

9

(10)  Če je vozilo opremljeno z več kot enim sistemom B, je treba navesti posamezno oznako za vsak sistem.

10

Numerična oznaka je sestavljena iz treh znakov, pri čemer:

| — | se 1xx uporablja za vozilo, opremljeno s sistemom za signalizacijo, |
| --- | --- |

—

se 1xx uporablja za vozilo, opremljeno s sistemom za signalizacijo,

| — | se 2xx uporablja za vozilo, opremljeno z radiem. |
| --- | --- |

—

se 2xx uporablja za vozilo, opremljeno z radiem.

Xx ustreza numeričnim oznakam iz Priloge B k SNV TSI.

(11)  Če se 4 števke, rezervirane za polje 4 ‚Števec‘ v enem letu v celoti izkoristijo, se prvi dve števki polja 2 spremenita:

11

| — | [5 1] v [5 5] za vlečna vozila, |
| --- | --- |

—

[5 1] v [5 5] za vlečna vozila,

| — | [5 2] v [5 6] za vlečena potniška vozila, |
| --- | --- |

—

[5 2] v [5 6] za vlečena potniška vozila,

| — | [5 3] v [5 7] za vagone, |
| --- | --- |

—

[5 3] v [5 7] za vagone,

| — | [5 4] v [5 8] za posebna vozila. |
| --- | --- |

—

[5 4] v [5 8] za posebna vozila.

(12)  Številke, dodeljene v polju 4, so:

12

| — | od 1 000 do 1 999 za vlečna vozila, |
| --- | --- |

—

od 1 000 do 1 999 za vlečna vozila,

| — | od 2 000 do 2 999 za vlečena potniška vozila, |
| --- | --- |

—

od 2 000 do 2 999 za vlečena potniška vozila,

| — | od 3 000 do 3 999 za vagone, |
| --- | --- |

—

od 3 000 do 3 999 za vagone,

| — | od 4 000 do 4 999 za posebna vozila. |
| --- | --- |

—

od 4 000 do 4 999 za posebna vozila.

(13)  UL L 359, 18.12.2006, str. 1.

13

(14)  UL L 84, 26.3.2008, str. 1.

14

(15)  UL L 280, 26.10.2010, str. 29.

15

---