# Официален вестник L 7/2011

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2011.007.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 7 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5411 януари 2011 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2011.007.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 7

Издание на български език

Законодателство

Година 5411 януари 2011 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | 2011/3/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 24 февруари 2010 година относно договорите за обществена услуга за транспорт между датското Министерство на транспорта и Danske statsbaner (държавна помощ C 41/08 (ex NN 35/08)
  (нотифицирано под номер C(2010) 975)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 6 юли 2010 година относно държавна помощ С 34/08 (ex N 170/08), която Германия възнамерява да предостави на Deutsche Solar AG
  (нотифицирано под номер C(2010) 4489)

   (
  1
  ) | 40 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕШЕНИЯ

2011/3/ЕС

*

Решение на Комисията от 24 февруари 2010 година относно договорите за обществена услуга за транспорт между датското Министерство на транспорта и Danske statsbaner (държавна помощ C 41/08 (ex NN 35/08)
  (нотифицирано под номер C(2010) 975)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2010) 975)

1

1

2011/4/ЕС

*

Решение на Комисията от 6 юли 2010 година относно държавна помощ С 34/08 (ex N 170/08), която Германия възнамерява да предостави на Deutsche Solar AG
  (нотифицирано под номер C(2010) 4489)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2010) 4489)

1

40

| | | IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 28 октомври 2009 година относно данъчна амортизация на финансовата репутация за придобиване на значителни дялови участия в чуждестранни дружества C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), приведена в действие от Испания
  (нотифицирано под номер C(2009) 8107)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

2011/5/ЕО

*

Решение на Комисията от 28 октомври 2009 година относно данъчна амортизация на финансовата репутация за придобиване на значителни дялови участия в чуждестранни дружества C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), приведена в действие от Испания
  (нотифицирано под номер C(2009) 8107)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2009) 8107)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕШЕНИЯ

| 11.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 7/1

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 24 февруари 2010 година

относно договорите за обществена услуга за транспорт между датското Министерство на транспорта и „Danske statsbaner“ (държавна помощ C 41/08 (ex NN 35/08)

(нотифицирано под номер C(2010) 975)

(само текстът на датски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2011/3/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (2),

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | В отговор на две жалби и на многобройни контакти, осъществени между Комисията и двамата жалбоподатели, от една страна, и Комисията и датските органи, от друга, на 10 септември 2008 г. Комисията реши да открие официална процедура по разследване за този случай, като чрез публикуване на решението за откриване на процедурата в Официален вестник на Европейския съюз
   (3) покани Дания и заинтересованите страни да ѝ предоставят своите коментари. |
| --- | --- |

(1)

В отговор на две жалби и на многобройни контакти, осъществени между Комисията и двамата жалбоподатели, от една страна, и Комисията и датските органи, от друга, на 10 септември 2008 г. Комисията реши да открие официална процедура по разследване за този случай, като чрез публикуване на решението за откриване на процедурата в Официален вестник на Европейския съюз
   (3) покани Дания и заинтересованите страни да ѝ предоставят своите коментари.

| (2) | Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване беше отчасти предмет на иск за отмяна, подаден от един от жалбоподателите пред Общия съд на Европейския съюз. Искът беше отхвърлен като недопустим с определение на Общия съд от 25 ноември 2009 г. (4). |
| --- | --- |

(2)

Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване беше отчасти предмет на иск за отмяна, подаден от един от жалбоподателите пред Общия съд на Европейския съюз. Искът беше отхвърлен като недопустим с определение на Общия съд от 25 ноември 2009 г. (4).

| (3) | С писмо от 17 декември 2009 г. Комисията покани Дания и заинтересованите страни да представят мненията си относно правното основание, което следва да бъде приложено за извършване на проучване на съвместимостта на държавната помощ по настоящия случай в съответствие с Регламент (ЕО) No 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70 на Съвета (5). |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 17 декември 2009 г. Комисията покани Дания и заинтересованите страни да представят мненията си относно правното основание, което следва да бъде приложено за извършване на проучване на съвместимостта на държавната помощ по настоящия случай в съответствие с Регламент (ЕО) No 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70 на Съвета (5).

2.   ПРЕДСТАВЯНЕ НА БЕНЕФИЦИЕРА И НА ЖАЛБОПОДАТЕЛИТЕ

2.1.   БЕНЕФИЦИЕР НА МЕРКИТЕ: DANSKE STATSBANER

2.1.1.   ТРАДИЦИОННО ДАТСКО ЖЕЛЕЗОПЪТНО ДРУЖЕСТВО

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) е традиционното железопътно дружество в Дания. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) е традиционното железопътно дружество в Дания.

| (5) | DSB е изцяло собственост на датската държава (6). То осъществява единствено железопътен превоз на пътници и свързаните с него услуги (7). DSB осъществява дейност и посредством своите филиали, по-специално в Швеция, Норвегия и Обединеното кралство. |
| --- | --- |

(5)

DSB е изцяло собственост на датската държава (6). То осъществява единствено железопътен превоз на пътници и свързаните с него услуги (7). DSB осъществява дейност и посредством своите филиали, по-специално в Швеция, Норвегия и Обединеното кралство.

| (6) | През 1998 г. датският парламент прие закон за отделяне на железопътната инфраструктура от железопътния транспорт, осъществяван от DSB (8). |
| --- | --- |

(6)

През 1998 г. датският парламент прие закон за отделяне на железопътната инфраструктура от железопътния транспорт, осъществяван от DSB (8).

| (7) | През 2008 г. в дружеството DSB са работили 9 200 служители. Оборотът му през 2008 г. е бил около 9,85 млрд. DKK (1,32 млрд. евро). |
| --- | --- |

(7)

През 2008 г. в дружеството DSB са работили 9 200 служители. Оборотът му през 2008 г. е бил около 9,85 млрд. DKK (1,32 млрд. евро).

2.1.2.   СЪЗДАВАНЕ НА ПУБЛИЧНО ДРУЖЕСТВО DSB

| (8) | През 1999 г. DSB е преобразувано в независимо публично дружество (9). |
| --- | --- |

(8)

През 1999 г. DSB е преобразувано в независимо публично дружество (9).

| (9) | За целта беше установен нов модел на финансово управление на компанията. Встъпителният баланс на компанията беше изготвен въз основа на оценка на активите и пасивите. Датските органи посочват, че за всички съществени пера DSB е получило втора оценка от независими експерти. |
| --- | --- |

(9)

За целта беше установен нов модел на финансово управление на компанията. Встъпителният баланс на компанията беше изготвен въз основа на оценка на активите и пасивите. Датските органи посочват, че за всички съществени пера DSB е получило втора оценка от независими експерти.

| (10) | Датските органи обясняват, че собствените капитали на DSB са били определени чрез сравняване с подобни предприятия, разполагащи със значителни дълготрайни активи. Окончателният встъпителен баланс на дружеството е включвал коефициент на платежоспособност от 36 % и първоначално финансиране. |
| --- | --- |

(10)

Датските органи обясняват, че собствените капитали на DSB са били определени чрез сравняване с подобни предприятия, разполагащи със значителни дълготрайни активи. Окончателният встъпителен баланс на дружеството е включвал коефициент на платежоспособност от 36 % и първоначално финансиране.

| (11) | От друга страна, следва да се отбележи, че приложимата по отношение на DSB правна рамка е била допълнена със счетоводни стандарти и насоки на национално ниво в областта на конкурентоспособността, задължаващи дружеството да води отделно счетоводство за основните си дейности с цел избягване на кръстосани субсидии. Така договорните плащания, превеждани на DSB въз основа на договорите за обществени услуги за транспорт, се осчетоводяват отделно от другите дейности на дружеството, осъществени на строго търговска основа. |
| --- | --- |

(11)

От друга страна, следва да се отбележи, че приложимата по отношение на DSB правна рамка е била допълнена със счетоводни стандарти и насоки на национално ниво в областта на конкурентоспособността, задължаващи дружеството да води отделно счетоводство за основните си дейности с цел избягване на кръстосани субсидии. Така договорните плащания, превеждани на DSB въз основа на договорите за обществени услуги за транспорт, се осчетоводяват отделно от другите дейности на дружеството, осъществени на строго търговска основа.

| (12) | Счетоводството на DSB се води за всяка дейност поотделно по метода на подробното аналитично счетоводство въз основа на принципа за разпределяне на разходите и приходите (10). |
| --- | --- |

(12)

Счетоводството на DSB се води за всяка дейност поотделно по метода на подробното аналитично счетоводство въз основа на принципа за разпределяне на разходите и приходите (10).

2.1.3.   ГРУПАТА DSB

i)   DSB S-tog a/s

| (13) | Групата DSB включва и филиала DSB S-tog a/s, 100 % собственост на DSB SV, която осъществява всички крайградски железопътни транспортни услуги в агломерацията на Копенхаген. |
| --- | --- |

(13)

Групата DSB включва и филиала DSB S-tog a/s, 100 % собственост на DSB SV, която осъществява всички крайградски железопътни транспортни услуги в агломерацията на Копенхаген.

| (14) | Счетоводството на DSB S-tog a/s се води отделно от това на DSB SV, тъй като става въпрос за независимо дружество. Освен това счетоводните правила на DSB предвиждат търговските операции между DSB и DSB S-tog a/s да се осъществяват при пазарни условия. |
| --- | --- |

(14)

Счетоводството на DSB S-tog a/s се води отделно от това на DSB SV, тъй като става въпрос за независимо дружество. Освен това счетоводните правила на DSB предвиждат търговските операции между DSB и DSB S-tog a/s да се осъществяват при пазарни условия.

| (15) | Полученият излишък от дейността на филиала DSB S-tog a/s, след облагане с данъци, се включва в консолидирания резултат на DSB SV. Политиката на датската държава в областта на дивидентите по отношение на компанията майка DSB SV предвижда те да бъдат изплащани от последната. |
| --- | --- |

(15)

Полученият излишък от дейността на филиала DSB S-tog a/s, след облагане с данъци, се включва в консолидирания резултат на DSB SV. Политиката на датската държава в областта на дивидентите по отношение на компанията майка DSB SV предвижда те да бъдат изплащани от последната.

ii)   Други участия

| (16) | DSB притежава 100 % от DSB Sverige AB, DSB Norge и DSB UK Ltd AS, чиято дейност се състои, както беше споменато по-горе, в предоставяне на транспортни услуги в областта на пътническия превоз и на други свързани с него услуги съответно в Швеция, Норвегия и Обединеното кралство. |
| --- | --- |

(16)

DSB притежава 100 % от DSB Sverige AB, DSB Norge и DSB UK Ltd AS, чиято дейност се състои, както беше споменато по-горе, в предоставяне на транспортни услуги в областта на пътническия превоз и на други свързани с него услуги съответно в Швеция, Норвегия и Обединеното кралство.

| (17) | DSB също така притежава 60 % от Roslagståg AB, която обслужва линията Roslag в района на Стокхолм. Собственост на DSB е и частното дружество BSD ApS, което се занимава със защита на правата на интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

(17)

DSB също така притежава 60 % от Roslagståg AB, която обслужва линията Roslag в района на Стокхолм. Собственост на DSB е и частното дружество BSD ApS, което се занимава със защита на правата на интелектуалната собственост.

| (18) | Освен това DSB и DSB S-tog a/s притежават съвместно холдинга DSB Rejsekort A/S, който притежава 52 % от Rejsekort A/S — оператор за издаване на електронни билети за обществения транспорт. |
| --- | --- |

(18)

Освен това DSB и DSB S-tog a/s притежават съвместно холдинга DSB Rejsekort A/S, който притежава 52 % от Rejsekort A/S — оператор за издаване на електронни билети за обществения транспорт.

| (19) | На последно място, DSB притежава 100 % от Kort & Godt — верига магазини по гарите. |
| --- | --- |

(19)

На последно място, DSB притежава 100 % от Kort & Godt — верига магазини по гарите.

2.2.   ЖАЛБОПОДАТЕЛИ

2.2.1.   ПЪРВИ ЖАЛБОПОДАТЕЛ

| (20) | Първият жалбоподател е Gråhundbus — частно дружество за автобусен превоз на пътници (по-долу „Gråhundbus“). |
| --- | --- |

(20)

Първият жалбоподател е Gråhundbus — частно дружество за автобусен превоз на пътници (по-долу „Gråhundbus“).

2.2.2.   ВТОРИ ЖАЛБОПОДАТЕЛ

| (21) | Вторият жалбоподател е Dansk Kollektiv Traffik — професионално сдружение на няколко датски транспортни оператора (по-долу „DKT“). |
| --- | --- |

(21)

Вторият жалбоподател е Dansk Kollektiv Traffik — професионално сдружение на няколко датски транспортни оператора (по-долу „DKT“).

3.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ДОГОВОРИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ЗА ТРАНСПОРТ МЕЖДУ ДАТСКОТО МИНИСТЕРСТВО НА ТРАНСПОРТА И DSB

3.1.   ПРАВНА РАМКА НА ДОГОВОРИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ЗА ТРАНСПОРТ В ДАНИЯ

| (22) | До 1 януари 2000 г. дружеството DSB е разполагало с монопол върху транспортните услуги в областта на железопътния превоз на пътници в Дания. Оттогава датският законодателен орган е премахнал монопола и е предвидил две алтернативни схеми за предоставяне на въпросните услуги за железопътния превоз на пътници (11):






  — | от една страна, железопътен превоз на пътници на пазарен принцип без компенсация от страна на публичните органи („свободен трафик“); |
| --- | --- | --- |

(22)

До 1 януари 2000 г. дружеството DSB е разполагало с монопол върху транспортните услуги в областта на железопътния превоз на пътници в Дания. Оттогава датският законодателен орган е премахнал монопола и е предвидил две алтернативни схеми за предоставяне на въпросните услуги за железопътния превоз на пътници (11):

—

от една страна, железопътен превоз на пътници на пазарен принцип без компенсация от страна на публичните органи („свободен трафик“);

| — | от друга страна, трафик в рамките на договори за обществена услуга за транспорт с компенсация от страна на публичните органи („трафик по обществена услуга“). |
| --- | --- |

—

от друга страна, трафик в рамките на договори за обществена услуга за транспорт с компенсация от страна на публичните органи („трафик по обществена услуга“).

| (23) | Според датските органи понастоящем не се осъществяват редовни услуги за превоз на пътници по схемата на свободен трафик. |
| --- | --- |

(23)

Според датските органи понастоящем не се осъществяват редовни услуги за превоз на пътници по схемата на свободен трафик.

| (24) | Що се отнася до договорите за обществена услуга за транспорт, съгласно датската нормативна уредба съществуват два типа договори:






  — | договори за обществена услуга за транспорт, сключени по взаимно съгласие между компетентните публични органи и съответния оператор, без предварително провеждане на търг. Министерството на транспорта е компетентната институция в Дания за договарянето на този тип договори за обществена услуга, с изключение на връзките, използвани от някои малки регионални оператори; |
| --- | --- | --- |

(24)

Що се отнася до договорите за обществена услуга за транспорт, съгласно датската нормативна уредба съществуват два типа договори:

—

договори за обществена услуга за транспорт, сключени по взаимно съгласие между компетентните публични органи и съответния оператор, без предварително провеждане на търг. Министерството на транспорта е компетентната институция в Дания за договарянето на този тип договори за обществена услуга, с изключение на връзките, използвани от някои малки регионални оператори;

| — | договори за обществена услуга за транспорт, сключени след покана за търг. Компетентният орган за сключване на договори чрез покани за търг е Trafikstyrelsen — регулаторен орган, създаден от Министерството на транспорта. |
| --- | --- |

—

договори за обществена услуга за транспорт, сключени след покана за търг. Компетентният орган за сключване на договори чрез покани за търг е Trafikstyrelsen — регулаторен орган, създаден от Министерството на транспорта.

| (25) | В този контекст DSB осъществява услуги по главни линии, по регионални и локални линии за железопътен превоз на пътници в рамките на договори за обществена услуга, сключени по взаимно съгласие с Министерството на транспорта. |
| --- | --- |

(25)

В този контекст DSB осъществява услуги по главни линии, по регионални и локални линии за железопътен превоз на пътници в рамките на договори за обществена услуга, сключени по взаимно съгласие с Министерството на транспорта.

| (26) | От друга страна, използването на търгове също се увеличава през годините. През 2002 г. Arriva получи част от регионалния обществен транспорт в западната част на Дания. През 2007 г. съвместно дружество между DSB и First Group (DSB First) също получи част от регионалния обществен транспорт в източна Дания и южна Швеция, включващ регионални трансгранични транспортни връзки. |
| --- | --- |

(26)

От друга страна, използването на търгове също се увеличава през годините. През 2002 г. Arriva получи част от регионалния обществен транспорт в западната част на Дания. През 2007 г. съвместно дружество между DSB и First Group (DSB First) също получи част от регионалния обществен транспорт в източна Дания и южна Швеция, включващ регионални трансгранични транспортни връзки.

| (27) | Датските органи заявиха също така намерението си да възложат по-голям брой договори с търг. |
| --- | --- |

(27)

Датските органи заявиха също така намерението си да възложат по-голям брой договори с търг.

3.2.   ДОГОВОР ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ЗА ТРАНСПОРТ ЗА ПЕРИОДА 2000—2004 Г.

| (28) | Този договор се отнася до транспорта по главни линии и до транспорта по регионални линии, осъществяван като обществена услуга от страна на DSB в периода 2000—2004 г. |
| --- | --- |

(28)

Този договор се отнася до транспорта по главни линии и до транспорта по регионални линии, осъществяван като обществена услуга от страна на DSB в периода 2000—2004 г.

| (29) | В раздел 1 от договора се предвижда: „целта на настоящия договор е насърчаване на развитието на пътническия железопътен транспорт, като за отправна точка се вземе стабилното финансово състояние на DSB, публичното железопътно дружество на Дания“. |
| --- | --- |

(29)

В раздел 1 от договора се предвижда: „целта на настоящия договор е насърчаване на развитието на пътническия железопътен транспорт, като за отправна точка се вземе стабилното финансово състояние на DSB, публичното железопътно дружество на Дания“.

| (30) | В следващите съображения се обобщават разпоредбите, които са от най-голямо значение за анализа на този договор за обществена поръчка. |
| --- | --- |

(30)

В следващите съображения се обобщават разпоредбите, които са от най-голямо значение за анализа на този договор за обществена поръчка.

3.2.1.   СЪДЪРЖАНИЕ НА ДОГОВОРА (12)

| (31) | В член 3 от договора се определя приложното му поле. В него се посочва предоставянето на услуги в сферата на железопътния превоз и на други потребителски услуги. Договорът не обхваща обществени услуги за транспорт, осъществявани вследствие на спечелен търг, нито транспорт по схемата на свободен трафик, включващ товарни превози. |
| --- | --- |

(31)

В член 3 от договора се определя приложното му поле. В него се посочва предоставянето на услуги в сферата на железопътния превоз и на други потребителски услуги. Договорът не обхваща обществени услуги за транспорт, осъществявани вследствие на спечелен търг, нито транспорт по схемата на свободен трафик, включващ товарни превози.

| (32) | Транспортните услуги, предоставяни от DSB, са подробно описани в член 7 от договора. Дружеството DSB е длъжно да осъществява определено количество услуги (измерени в километри железни пътища (по-нататък „влак-километри“) за срока на договора.

  Влак-километри за срока на договора











  Година | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Млн. километри релсов път) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

Транспортните услуги, предоставяни от DSB, са подробно описани в член 7 от договора. Дружеството DSB е длъжно да осъществява определено количество услуги (измерени в километри железни пътища (по-нататък „влак-километри“) за срока на договора.

Влак-километри за срока на договора

Година

2000

2001

2002

2003

2004

(Млн. километри релсов път)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | В член 7, параграф 1, буква а) се поставя като годишна цел изминаването на 51 млн. влак-километра, считано от 1 януари 2006 г. |
| --- | --- |

(33)

В член 7, параграф 1, буква а) се поставя като годишна цел изминаването на 51 млн. влак-километра, считано от 1 януари 2006 г.

| (34) | Независимо от това, съгласно член 8 от договора датското Министерство на транспорта има право да обяви търг за определено количество влак-километри, което би довело до прекратяване на договора. В член 8 се определя правният режим за провеждане на търговете, както и последствията от тях, по-специално във връзка с намаляването на компенсациите и с отговорностите по отношение на подвижния състав. |
| --- | --- |

(34)

Независимо от това, съгласно член 8 от договора датското Министерство на транспорта има право да обяви търг за определено количество влак-километри, което би довело до прекратяване на договора. В член 8 се определя правният режим за провеждане на търговете, както и последствията от тях, по-специално във връзка с намаляването на компенсациите и с отговорностите по отношение на подвижния състав.

| (35) | В член 7 се съдържат и правилата за разписанието и за честотата на извършваните транспортни услуги. По отношение на работното време в член 9 се предвижда координиране на разписанията. Няколко разпоредби изискват DSB да прилага система за обществени превози, която позволява координация между автобусен и железопътен транспорт. |
| --- | --- |

(35)

В член 7 се съдържат и правилата за разписанието и за честотата на извършваните транспортни услуги. По отношение на работното време в член 9 се предвижда координиране на разписанията. Няколко разпоредби изискват DSB да прилага система за обществени превози, която позволява координация между автобусен и железопътен транспорт.

| (36) | Член 10 съдържа разпоредби относно ползването и закупуването на нов подвижен състав на обща стойност 5,6 млрд. DKK до 2006 г. Става дума за нов модел дизелови влакове, наречени IC4. В член 10 са посочени техническите характеристики на новите влакове относно скорост, брой места за сядане и ниво на удобство, а също така и условията за ползване на тези влакове по определени железопътни връзки. Тези инвестиции се компенсират от държавата чрез плащания по договора, както е описано по-нататък. |
| --- | --- |

(36)

Член 10 съдържа разпоредби относно ползването и закупуването на нов подвижен състав на обща стойност 5,6 млрд. DKK до 2006 г. Става дума за нов модел дизелови влакове, наречени IC4. В член 10 са посочени техническите характеристики на новите влакове относно скорост, брой места за сядане и ниво на удобство, а също така и условията за ползване на тези влакове по определени железопътни връзки. Тези инвестиции се компенсират от държавата чрез плащания по договора, както е описано по-нататък.

| (37) | Другите съществени разпоредби, които трябва да се посочат, са:






  — | член 11, в който се описват условията, свързани с инфраструктурата, и се определят отношенията с Banedanmark; |
| --- | --- | --- |

(37)

Другите съществени разпоредби, които трябва да се посочат, са:

—

член 11, в който се описват условията, свързани с инфраструктурата, и се определят отношенията с Banedanmark;

| — | член 12, съдържащ разпоредби относно потребителските услуги; |
| --- | --- |

—

член 12, съдържащ разпоредби относно потребителските услуги;

| — | член 13, в който се определят санкциите при неизпълнение на задълженията; |
| --- | --- |

—

член 13, в който се определят санкциите при неизпълнение на задълженията;

| — | член 14, в който се установяват условията за определяне на цените на транспортните услуги. |
| --- | --- |

—

член 14, в който се установяват условията за определяне на цените на транспортните услуги.

3.2.2.   ПЛАЩАНИЯ ПО ДОГОВОРА

| (38) | Финансовите компенсации за DSB са определени в член 4 от договора. |
| --- | --- |

(38)

Финансовите компенсации за DSB са определени в член 4 от договора.

| (39) | DSB получава доходите от продажбата на билети. Освен това DSB получава плащания от страна на Министерството на транспорта за предвидените в договора услуги. |
| --- | --- |

(39)

DSB получава доходите от продажбата на билети. Освен това DSB получава плащания от страна на Министерството на транспорта за предвидените в договора услуги.

| (40) | Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

  Плащания по договора за периода 2000—2004 г.











  Година | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Млн. DKK) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

Плащания по договора за периода 2000—2004 г.

Година

2000

2001

2002

2003

2004

(Млн. DKK)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Тези плащания се индексират ежегодно в съответствие с индекса на нетните цени. |
| --- | --- |

(41)

Тези плащания се индексират ежегодно в съответствие с индекса на нетните цени.

| (42) | Размерът на договорните плащания е определен въз основа на предварителния десетгодишен бюджет на DSB, който беше приет на 11 юни 1999 г. и в който се определя дългосрочната финансова стратегия на DSB. |
| --- | --- |

(42)

Размерът на договорните плащания е определен въз основа на предварителния десетгодишен бюджет на DSB, който беше приет на 11 юни 1999 г. и в който се определя дългосрочната финансова стратегия на DSB.

| (43) | В член 4 също така се предвиждат определени действия във връзка с прилагането на петгодишното рамково споразумение от 26 ноември 1999 г. в сферата на железопътния транспорт. Това рамково споразумение е наложило приемането на няколко специални изменения на настоящия договор, а именно относно:






  — | закупуването и пускането в експлоатация на нов подвижен състав (член 10 от договора); |
| --- | --- | --- |

(43)

В член 4 също така се предвиждат определени действия във връзка с прилагането на петгодишното рамково споразумение от 26 ноември 1999 г. в сферата на железопътния транспорт. Това рамково споразумение е наложило приемането на няколко специални изменения на настоящия договор, а именно относно:

—

закупуването и пускането в експлоатация на нов подвижен състав (член 10 от договора);

| — | пулове (pools) в крайградския железопътен превоз и модернизация на гарите; |
| --- | --- |

—

пулове (pools) в крайградския железопътен превоз и модернизация на гарите;

| — | подобряване на качеството на железопътната връзка Odense—Svendborg; |
| --- | --- |

—

подобряване на качеството на железопътната връзка Odense—Svendborg;

| — | финансова подкрепа за поддържане на разумен в социално-икономически план трафик. |
| --- | --- |

—

финансова подкрепа за поддържане на разумен в социално-икономически план трафик.

| (44) | Плащанията по договора покриват амортизационните отчисления и лихвите, свързани с подвижния състав, закупен в съответствие с член 10 от договора. Останалите изменения на договора обаче могат да наложат увеличение на договорните плащания. |
| --- | --- |

(44)

Плащанията по договора покриват амортизационните отчисления и лихвите, свързани с подвижния състав, закупен в съответствие с член 10 от договора. Останалите изменения на договора обаче могат да наложат увеличение на договорните плащания.

| (45) | Член 5 третира въпроса за таксите за ползване на железопътните линии. Плащанията по договора покриват разходите на DSB за таксите, които дружеството дължи за влаковете, предмет на договора. В член 5 също така се предвижда механизъм за годишното им адаптиране. |
| --- | --- |

(45)

Член 5 третира въпроса за таксите за ползване на железопътните линии. Плащанията по договора покриват разходите на DSB за таксите, които дружеството дължи за влаковете, предмет на договора. В член 5 също така се предвижда механизъм за годишното им адаптиране.

3.2.3.   ГРАДСКИ ТРАНСПОРТ

| (46) | Между датското Министерство на транспорта и DSB S-tog a/s беше сключен и договор за предоставяне на обществени услуги за транспорт по електрифицираните градски железопътни линии за периода 2000—2004 г. |
| --- | --- |

(46)

Между датското Министерство на транспорта и DSB S-tog a/s беше сключен и договор за предоставяне на обществени услуги за транспорт по електрифицираните градски железопътни линии за периода 2000—2004 г.

| (47) | Този договор е изготвен по същия модел и съдържа разпоредби, подобни на залегналите разпоредби в договора за транспортни услуги по главните и регионалните железопътни линии. В договора са описани подробно услугите в сферата на градския обществен транспорт, които DSB S-tog a/s трябва да предостави, като предприятието се задължава да осъществи определено количество услуги (измерено във влак-километри) за продължителността на договора. Съдържат се и задължения относно разписанието и честотата на извършваните транспортни услуги, както и разпоредби, свързани с ползването и придобиването на нов подвижен състав. |
| --- | --- |

(47)

Този договор е изготвен по същия модел и съдържа разпоредби, подобни на залегналите разпоредби в договора за транспортни услуги по главните и регионалните железопътни линии. В договора са описани подробно услугите в сферата на градския обществен транспорт, които DSB S-tog a/s трябва да предостави, като предприятието се задължава да осъществи определено количество услуги (измерено във влак-километри) за продължителността на договора. Съдържат се и задължения относно разписанието и честотата на извършваните транспортни услуги, както и разпоредби, свързани с ползването и придобиването на нов подвижен състав.

| (48) | Предвидената в този договор система за компенсации също е идентична с тази в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. Договорните плащания са определени въз основа на същите принципи на изчисляване (възвръщаемост на собствения капитал в размер на 6 % след облагане с данъци). |
| --- | --- |

(48)

Предвидената в този договор система за компенсации също е идентична с тази в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. Договорните плащания са определени въз основа на същите принципи на изчисляване (възвръщаемост на собствения капитал в размер на 6 % след облагане с данъци).

| (49) | Договорните плащания са описани в таблицата по-долу и за тях важат същите условия като предвидените в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии:

  Плащания по договора за периода 2000—2004 г.











  Година | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Млн. DKK) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Договорните плащания са описани в таблицата по-долу и за тях важат същите условия като предвидените в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии:

Плащания по договора за периода 2000—2004 г.

Година

2000

2001

2002

2003

2004

(Млн. DKK)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3.   ДОГОВОР ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ЗА ТРАНСПОРТ ЗА ПЕРИОДА 2005—2014 г.

| (50) | Вторият договор между датското Министерство на транспорта и DSB се отнася до предоставяне на обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии за периода от 1 януари 2005 г. до 31 декември 2014 г. |
| --- | --- |

(50)

Вторият договор между датското Министерство на транспорта и DSB се отнася до предоставяне на обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии за периода от 1 януари 2005 г. до 31 декември 2014 г.

| (51) | Предметът на договора е описан в уводната част, както следва: „Създаване на ясни правила за осъществяването на тази обществена услуга, гарантиращи на държавата най-добрия възможен резултат в сферата на железопътния превоз на пътници съобразно вложените в сектора на железопътния транспорт финансови средства, и гарантиране на стабилно финансово състояние на DSB“. |
| --- | --- |

(51)

Предметът на договора е описан в уводната част, както следва: „Създаване на ясни правила за осъществяването на тази обществена услуга, гарантиращи на държавата най-добрия възможен резултат в сферата на железопътния превоз на пътници съобразно вложените в сектора на железопътния транспорт финансови средства, и гарантиране на стабилно финансово състояние на DSB“.

3.3.1.   СЪДЪРЖАНИЕ НА ДОГОВОРА (13)

| (52) | В член 1, параграф 1 се определя областта на прилагане на договора. В него се посочват конкретните участъци от железопътната мрежа, по които се гарантира трафик като обществена услуга в съответствие с този договор. |
| --- | --- |

(52)

В член 1, параграф 1 се определя областта на прилагане на договора. В него се посочват конкретните участъци от железопътната мрежа, по които се гарантира трафик като обществена услуга в съответствие с този договор.

| (53) | Следва да се отбележи, че по две конкретни линии DSB не получава приходите от продажба на билети. Договорът включва и международни линии за връзка с Германия, както и връзката Копенхаген—Истад, която преди това е била предмет на транспортни услуги по схемата на свободен трафик. |
| --- | --- |

(53)

Следва да се отбележи, че по две конкретни линии DSB не получава приходите от продажба на билети. Договорът включва и международни линии за връзка с Германия, както и връзката Копенхаген—Истад, която преди това е била предмет на транспортни услуги по схемата на свободен трафик.

| (54) | Транспортните услуги, които трябва да предоставя DSB, са определени посредством план на трафика (брой на влаковете и интервал между тях), план на спирките (обслужване на спирките) и план на линиите (изисквания за свързване на отделните линии). Тези три плана са описани в член 1 заедно с правилата за броя на местата за сядане, честотата, надеждността, удовлетвореността на потребителите, прекъсванията на обслужването и други специални условия. |
| --- | --- |

(54)

Транспортните услуги, които трябва да предоставя DSB, са определени посредством план на трафика (брой на влаковете и интервал между тях), план на спирките (обслужване на спирките) и план на линиите (изисквания за свързване на отделните линии). Тези три плана са описани в член 1 заедно с правилата за броя на местата за сядане, честотата, надеждността, удовлетвореността на потребителите, прекъсванията на обслужването и други специални условия.

| (55) | В член 2 се предвиждат условията за определяне на цените, включително специални разпоредби относно трасетата през моста Йоресунд. |
| --- | --- |

(55)

В член 2 се предвиждат условията за определяне на цените, включително специални разпоредби относно трасетата през моста Йоресунд.

| (56) | В член 3 се определя областта на прилагане на съответните транспортни услуги в сравнение с предоставяните услуги по схемата на свободен трафик. По-специално в параграф 3 от споменатия член се уточнява, че е възможно обществените услуги за транспорт да бъдат разширени, като надхвърлят определената в настоящия договор област, но без увеличаване на плащанията по договора. |
| --- | --- |

(56)

В член 3 се определя областта на прилагане на съответните транспортни услуги в сравнение с предоставяните услуги по схемата на свободен трафик. По-специално в параграф 3 от споменатия член се уточнява, че е възможно обществените услуги за транспорт да бъдат разширени, като надхвърлят определената в настоящия договор област, но без увеличаване на плащанията по договора.

| (57) | В член 4 се установяват правилата, отговорностите и задълженията, свързани с модернизацията на гарите. DSB трябва да изготви планове за модернизация на гарите, които да бъдат предоставени за информация на датското Министерство на транспорта. |
| --- | --- |

(57)

В член 4 се установяват правилата, отговорностите и задълженията, свързани с модернизацията на гарите. DSB трябва да изготви планове за модернизация на гарите, които да бъдат предоставени за информация на датското Министерство на транспорта.

| (58) | В член 5 от договора са изброени специфичните задължения на DSB при осъществяване на транспортните дейности. Наред с всичко останало, тези задължения се отнасят и до събирането на информация, инспекция на оборудването, задължението за предоставяне на подвижния състав на разположение на операторите при провеждане на търгове по определени железопътни връзки или до определени условия за издаването на билети или безплатни карти за определени категории пътници. |
| --- | --- |

(58)

В член 5 от договора са изброени специфичните задължения на DSB при осъществяване на транспортните дейности. Наред с всичко останало, тези задължения се отнасят и до събирането на информация, инспекция на оборудването, задължението за предоставяне на подвижния състав на разположение на операторите при провеждане на търгове по определени железопътни връзки или до определени условия за издаването на билети или безплатни карти за определени категории пътници.

| (59) | Накрая, в член 6 се предвиждат възможността и условията за организирането на търг за определени железопътни връзки, както и намаляването на плащанията по договора за съответните услуги, което ще последва в такъв случай. |
| --- | --- |

(59)

Накрая, в член 6 се предвиждат възможността и условията за организирането на търг за определени железопътни връзки, както и намаляването на плащанията по договора за съответните услуги, което ще последва в такъв случай.

3.3.2.   ПЛАЩАНИЯ ПО ДОГОВОРА

| (60) | Финансовите компенсации за DSB са определени в член 7 от договора. |
| --- | --- |

(60)

Финансовите компенсации за DSB са определени в член 7 от договора.

| (61) | DSB получава доходите от продажбата на билети (14). Освен това DSB получава плащания от страна на датското Министерството на транспорта за предвидените в договора услуги. |
| --- | --- |

(61)

DSB получава доходите от продажбата на билети (14). Освен това DSB получава плащания от страна на датското Министерството на транспорта за предвидените в договора услуги.

| (62) | Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

  Плащания по договора 2005—2014 г.
















  Година | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Млн. DKK) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

Плащания по договора 2005—2014 г.

Година

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

(Млн. DKK)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Тези плащания са фиксирани и не се променят автоматично, освен ако в договора не е предвидено друго. Плащанията обаче се адаптират ежегодно в зависимост от увеличението на индекса на нетните цени, залегнал в Закона за бюджета. |
| --- | --- |

(63)

Тези плащания са фиксирани и не се променят автоматично, освен ако в договора не е предвидено друго. Плащанията обаче се адаптират ежегодно в зависимост от увеличението на индекса на нетните цени, залегнал в Закона за бюджета.

| (64) | В договора не се уточнява как се изчислява размерът на плащанията. Датското Министерството на транспорта посочи, че това става въз основа на десетгодишен бюджет, базиран на предвижданията за разходи и приходи. |
| --- | --- |

(64)

В договора не се уточнява как се изчислява размерът на плащанията. Датското Министерството на транспорта посочи, че това става въз основа на десетгодишен бюджет, базиран на предвижданията за разходи и приходи.

| (65) | Наред с останалото, договорните плащания покриват амортизационните отчисления и лихвите, свързани с новия подвижен състав, както е описано в таблицата по-долу:

  Амортизационни отчисления за новия подвижен състав за периода 2005—2014 г.
















  (в млн. DKK) |
| --- | --- |
| Година | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Местни влакове | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Наред с останалото, договорните плащания покриват амортизационните отчисления и лихвите, свързани с новия подвижен състав, както е описано в таблицата по-долу:

Амортизационни отчисления за новия подвижен състав за периода 2005—2014 г.

(в млн. DKK)

Година

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Местни влакове

15

44

74

89

89

| (66) | В таблицата по-долу е представен планът за доставяне във връзка с годишните инвестиции в нов подвижен състав:

  Доставяне на нов подвижен състав















  Година | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Местни влакове | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

В таблицата по-долу е представен планът за доставяне във връзка с годишните инвестиции в нов подвижен състав:

Доставяне на нов подвижен състав

Година

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Местни влакове

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | В договора са включени няколко разпоредби, за да се отчете забавянето в доставянето на подвижен състав, настъпило в рамките на договора за периода 2000—2004 г. |
| --- | --- |

(67)

В договора са включени няколко разпоредби, за да се отчете забавянето в доставянето на подвижен състав, настъпило в рамките на договора за периода 2000—2004 г.

| (68) | В член 7, параграф 1, точка 2 се предвижда възможност за ежегодна промяна на договорните плащания в зависимост от доставянето на нов подвижен състав. Тази промяна не трябва да води до увеличаване на получаваната от страна на DSB компенсация. Такава промяна не се прави, ако съответната сума е по-малка от 8 млн. DKK. |
| --- | --- |

(68)

В член 7, параграф 1, точка 2 се предвижда възможност за ежегодна промяна на договорните плащания в зависимост от доставянето на нов подвижен състав. Тази промяна не трябва да води до увеличаване на получаваната от страна на DSB компенсация. Такава промяна не се прави, ако съответната сума е по-малка от 8 млн. DKK.

3.3.3.   ГРАДСКИ ТРАНСПОРТ

| (69) | Между датското Министерство на транспорта и DSB S-tog a/s беше сключен и договор за предоставяне на обществени услуги за транспорт по електрифицираните градски железопътни линии за периода от 1 януари 2005 г. до 31 декември 2014 г. |
| --- | --- |

(69)

Между датското Министерство на транспорта и DSB S-tog a/s беше сключен и договор за предоставяне на обществени услуги за транспорт по електрифицираните градски железопътни линии за периода от 1 януари 2005 г. до 31 декември 2014 г.

| (70) | Този договор съдържа система от разпоредби, подобни на залегналите разпоредби в договора за обществените услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. В договора се определят изискванията към DSB S-tog a/s по отношение на обслужваните линии, транспортните услуги, изискванията относно капацитет, редовност и надеждност на услугите, а също така и във връзка с удовлетворението на потребителите и прекъсванията на услугите. В договора се уточняват и условията за определяне на цените, за модернизация на гарите и за съобщаване на информация. Определят се и санкциите в случай на неизпълнение на договора. |
| --- | --- |

(70)

Този договор съдържа система от разпоредби, подобни на залегналите разпоредби в договора за обществените услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. В договора се определят изискванията към DSB S-tog a/s по отношение на обслужваните линии, транспортните услуги, изискванията относно капацитет, редовност и надеждност на услугите, а също така и във връзка с удовлетворението на потребителите и прекъсванията на услугите. В договора се уточняват и условията за определяне на цените, за модернизация на гарите и за съобщаване на информация. Определят се и санкциите в случай на неизпълнение на договора.

| (71) | Прилаганата по този договор система за компенсации също е идентична на прилаганата система по договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. Договорните плащания са определени въз основа на същите изчисления (възвръщаемост на собствения капитал в размер на 6 % след облагане с данъци). |
| --- | --- |

(71)

Прилаганата по този договор система за компенсации също е идентична на прилаганата система по договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии. Договорните плащания са определени въз основа на същите изчисления (възвръщаемост на собствения капитал в размер на 6 % след облагане с данъци).

| (72) | Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

  Плащания по договора за периода 2005—2014 г.
















  Година | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Млн. DKK) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Плащанията по договора са посочени в таблицата по-долу:

Плащания по договора за периода 2005—2014 г.

Година

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

(Млн. DKK)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | Както и в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии, в този договор са предвидени условия за преразглеждане на плащанията по договора, както и плащания за покриване на амортизационните отчисления за подвижния състав. |
| --- | --- |

(73)

Както и в договора за обществени услуги за транспорт по главните и регионалните железопътни линии, в този договор са предвидени условия за преразглеждане на плащанията по договора, както и плащания за покриване на амортизационните отчисления за подвижния състав.

4.   ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ПРИЕМАНЕТО НА РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (74) | В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на компенсациите за извършване на обществена услуга, изплащани на DSB. Комисията изтъкна, че целта на процедурата е да се определи дали въпросните договори за обществена услуга са налагали отпускането на държавна помощ на DSB и дали извършените договорни плащания водят до свръхкомпенсиране на поетите от DSB разходи в рамките на осъществяването на обществените услуги, предмет на договорите. |
| --- | --- |

(74)

В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на компенсациите за извършване на обществена услуга, изплащани на DSB. Комисията изтъкна, че целта на процедурата е да се определи дали въпросните договори за обществена услуга са налагали отпускането на държавна помощ на DSB и дали извършените договорни плащания водят до свръхкомпенсиране на поетите от DSB разходи в рамките на осъществяването на обществените услуги, предмет на договорите.

| (75) | Най-напред Комисията потърси отговор на въпроса дали съществува икономическо предимство в полза на DSB. За целта бяха приложени критериите, изложени от Съда в решението Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(75)

Най-напред Комисията потърси отговор на въпроса дали съществува икономическо предимство в полза на DSB. За целта бяха приложени критериите, изложени от Съда в решението Altmark
   (16).

| (76) | Въпреки че Комисията прие факта, че дружеството бенефициер действително е имало ясно определена задача за извършване на обществена услуга за транспорт (съображения 69—76 от решението за откриване на процедурата), тя изразява съмнение относно съществуването на параметри, установени предварително по обективен и прозрачен начин, въз основа на които е била изчислена компенсацията за периода 2009—2014 г. (съображения 77—80 от същото решение). |
| --- | --- |

(76)

Въпреки че Комисията прие факта, че дружеството бенефициер действително е имало ясно определена задача за извършване на обществена услуга за транспорт (съображения 69—76 от решението за откриване на процедурата), тя изразява съмнение относно съществуването на параметри, установени предварително по обективен и прозрачен начин, въз основа на които е била изчислена компенсацията за периода 2009—2014 г. (съображения 77—80 от същото решение).

| (77) | Комисията изрази също съмнения дали компенсациите не надвишават необходимия размер за покриване на всички или на част от разходите, поети във връзка с осъществяването на задачата за обществена услуга, като отчита свързаните с тази дейност приходи, както и необходимостта от разумна печалба за изпълнението на тази задача. В тази връзка Комисията по-специално поиска да проучи излишъка в печалбите на DSB (съображения 83—90 от решението за откриване на процедурата), закъсненията в доставянето на подвижен състав (съображения 91—100 от същото решение) и специфичния случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад (съображения 101—103 от същото решение). |
| --- | --- |

(77)

Комисията изрази също съмнения дали компенсациите не надвишават необходимия размер за покриване на всички или на част от разходите, поети във връзка с осъществяването на задачата за обществена услуга, като отчита свързаните с тази дейност приходи, както и необходимостта от разумна печалба за изпълнението на тази задача. В тази връзка Комисията по-специално поиска да проучи излишъка в печалбите на DSB (съображения 83—90 от решението за откриване на процедурата), закъсненията в доставянето на подвижен състав (съображения 91—100 от същото решение) и специфичния случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад (съображения 101—103 от същото решение).

| (78) | Освен това Комисията изтъкна, че договорите за обществена услуга не са сключени в резултат на проведен търг. При тези обстоятелства тя изрази съмнение дали размерът на необходимата компенсация е бил определен въз основа на анализ на разходите, които едно средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване с оглед изпълнението на задачата за осъществяване на обществена услуга би поело при изпълнението на тази дейност, като се вземат предвид свързаните с дейността приходи, както и необходимостта от разумна печалба за изпълнението на тази задача (съображения 104—107 от същото решение). |
| --- | --- |

(78)

Освен това Комисията изтъкна, че договорите за обществена услуга не са сключени в резултат на проведен търг. При тези обстоятелства тя изрази съмнение дали размерът на необходимата компенсация е бил определен въз основа на анализ на разходите, които едно средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване с оглед изпълнението на задачата за осъществяване на обществена услуга би поело при изпълнението на тази дейност, като се вземат предвид свързаните с дейността приходи, както и необходимостта от разумна печалба за изпълнението на тази задача (съображения 104—107 от същото решение).

| (79) | Компенсациите, плащани за осъществяване на обществена услуга, представляват държавни средства и могат да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки. Ето защо Комисията изрази опасение, че договорите за обществена услуга за транспорт съдържат елемент на държавна помощ в полза на DSB. |
| --- | --- |

(79)

Компенсациите, плащани за осъществяване на обществена услуга, представляват държавни средства и могат да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки. Ето защо Комисията изрази опасение, че договорите за обществена услуга за транспорт съдържат елемент на държавна помощ в полза на DSB.

| (80) | След това Комисията разгледа съвместимостта на тези договори за обществена услуга с вътрешния пазар въз основа на член 14 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

След това Комисията разгледа съвместимостта на тези договори за обществена услуга с вътрешния пазар въз основа на член 14 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 (17).

| (81) | Комисията изрази съмнения и по въпроса дали размерът на компенсацията, т. е. цената, платена от страна на датското правителство, е отговаряла на необходимото за покриване на разходите, поети при осъществяването на задача за обществена услуга, поради обяснените по-горе причини във връзка с оценката на спазването на третия критерий, залегнал в решението по делото Altmark.По-специално Комисията изрази съмнения относно това дали удържането от страна на датската държава на дивиденти върху печалбите на DSB, както и намалението на годишните договорни плащания са позволили да се избегне всякакъв риск от свръхкомпенсиране (съображения 129 и 131 от същото решение). |
| --- | --- |

(81)

Комисията изрази съмнения и по въпроса дали размерът на компенсацията, т. е. цената, платена от страна на датското правителство, е отговаряла на необходимото за покриване на разходите, поети при осъществяването на задача за обществена услуга, поради обяснените по-горе причини във връзка с оценката на спазването на третия критерий, залегнал в решението по делото Altmark.По-специално Комисията изрази съмнения относно това дали удържането от страна на датската държава на дивиденти върху печалбите на DSB, както и намалението на годишните договорни плащания са позволили да се избегне всякакъв риск от свръхкомпенсиране (съображения 129 и 131 от същото решение).

5.   АРГУМЕНТИ НА ДАТСКИТЕ ОРГАНИ СЛЕД ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРАТА

| (82) | В писмото си от 12 декември 2008 г. датските органи твърдят, че в рамките на предишни искания на информация от страна на Комисията те вече са предоставили необходимите фактически и правни елементи, за да се убеди Комисията, че договорните плащания не представляват държавна помощ или поне че евентуалната държавна помощ е съвместима с Договора. С това датските органи потвърждават представените на Комисията фактически и правни елементи. Освен това те представят нови аргументи относно фактическите и правните елементи, които се нуждаят от уточнение поради възникналите на по-късен етап събития или в контекста на формулираните от Комисията съображения в решението си за откриване на официална процедура за разследване. |
| --- | --- |

(82)

В писмото си от 12 декември 2008 г. датските органи твърдят, че в рамките на предишни искания на информация от страна на Комисията те вече са предоставили необходимите фактически и правни елементи, за да се убеди Комисията, че договорните плащания не представляват държавна помощ или поне че евентуалната държавна помощ е съвместима с Договора. С това датските органи потвърждават представените на Комисията фактически и правни елементи. Освен това те представят нови аргументи относно фактическите и правните елементи, които се нуждаят от уточнение поради възникналите на по-късен етап събития или в контекста на формулираните от Комисията съображения в решението си за откриване на официална процедура за разследване.

| (83) | По принцип датските органи са съгласни с аргументите на Комисията във връзка с проверка на съществуването на държавна помощ чрез прилагане на критериите в решението Altmark, от една страна, и с правното основание за оценка на съвместимостта с Договора, от друга страна. |
| --- | --- |

(83)

По принцип датските органи са съгласни с аргументите на Комисията във връзка с проверка на съществуването на държавна помощ чрез прилагане на критериите в решението Altmark, от една страна, и с правното основание за оценка на съвместимостта с Договора, от друга страна.

| (84) | При все това те изразяват несъгласие с начина, по който Комисията тълкува решението Danske Busvognmænd(известно още като решението „Combus“) (18) . Комисията обяви, че ако договорът за обществена услуга води до държавна помощ, за нея трябва да се отправи уведомление. Според датските органи обаче, ако се прилага Регламент (ЕИО) No 1191/69 и предвидените в договора компенсации за обществена услуга са съвместими с него, за компенсациите не се прилага задължението за уведомяване по силата на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

При все това те изразяват несъгласие с начина, по който Комисията тълкува решението Danske Busvognmænd(известно още като решението „Combus“) (18) . Комисията обяви, че ако договорът за обществена услуга води до държавна помощ, за нея трябва да се отправи уведомление. Според датските органи обаче, ако се прилага Регламент (ЕИО) No 1191/69 и предвидените в договора компенсации за обществена услуга са съвместими с него, за компенсациите не се прилага задължението за уведомяване по силата на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 1191/69.

| (85) | На последно място, Дания държи да подчертае, че съгласно неотдавнашната съдебна практика, и по-специално в дело T-289/03 BUPA и др. / Комисията на Първоинстанционния съд се уточнява, че формулираните по делото Altmark критерии следва да се прилагат в зависимост от положението в съответния сектор и че държавите-членки разполагат с голяма свобода на преценка. |
| --- | --- |

(85)

На последно място, Дания държи да подчертае, че съгласно неотдавнашната съдебна практика, и по-специално в дело T-289/03 BUPA и др. / Комисията на Първоинстанционния съд се уточнява, че формулираните по делото Altmark критерии следва да се прилагат в зависимост от положението в съответния сектор и че държавите-членки разполагат с голяма свобода на преценка.

| (86) | Датските органи изтъкват, че Комисията е признала, че е спазен вторият критерий в решението Altmark по отношение на компенсацията, платена за периода 1998—2008 г., но че тя изразява съмнение по отношение на периода 2009—2014 г. |
| --- | --- |

(86)

Датските органи изтъкват, че Комисията е признала, че е спазен вторият критерий в решението Altmark по отношение на компенсацията, платена за периода 1998—2008 г., но че тя изразява съмнение по отношение на периода 2009—2014 г.

| (87) | Датските органи считат, че причината за тези съмнения е недоразумение, тъй като компенсацията, също както за предходния период, е била изчислена на базата на десетгодишен бюджет за периода 2005—2014 г. |
| --- | --- |

(87)

Датските органи считат, че причината за тези съмнения е недоразумение, тъй като компенсацията, също както за предходния период, е била изчислена на базата на десетгодишен бюджет за периода 2005—2014 г.

| (88) | Те предоставиха този бюджет на Комисията и представиха своите предвиждания и хипотези, обосноваващи този бюджет, а именно:






  — | обща годишна инфлация в размер на 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(88)

Те предоставиха този бюджет на Комисията и представиха своите предвиждания и хипотези, обосноваващи този бюджет, а именно:

—

обща годишна инфлация в размер на 2,5 %,

| — | увеличение на цената на билетите с 2,5 % в съответствие с инфлацията, |
| --- | --- |

—

увеличение на цената на билетите с 2,5 % в съответствие с инфлацията,

| — | среден ръст на производителността от 2,5 % годишно, |
| --- | --- |

—

среден ръст на производителността от 2,5 % годишно,

| — | годишен лихвен процент в размер на 5,15 %, |
| --- | --- |

—

годишен лихвен процент в размер на 5,15 %,

| — | възвръщаемост на собствения капитал след облагане с данъци в размер 6 %, |
| --- | --- |

—

възвръщаемост на собствения капитал след облагане с данъци в размер 6 %,

| — | инвестиции в подвижен състав в размер до 10 млрд. DKK, |
| --- | --- |

—

инвестиции в подвижен състав в размер до 10 млрд. DKK,

| — | увеличение с около 20 % на броя на изминатите километри, |
| --- | --- |

—

увеличение с около 20 % на броя на изминатите километри,

| — | увеличение с около 20 % на броя на пътниците, |
| --- | --- |

—

увеличение с около 20 % на броя на пътниците,

| — | освобождаване от облагане на заплатите по отношение на персонала на DSB. |
| --- | --- |

—

освобождаване от облагане на заплатите по отношение на персонала на DSB.

| (89) | Освен това Дания уточнява, че този бюджет е изготвен първоначално въз основа на задължения от 2003 г. за такси, свързани с ползването на инфраструктура. Промяната на тези задължения и последвалото намаление на изплатените на DSB компенсации междувременно са били включени в договора преди неговото подписване. Министерството на транспорта е включило съдържанието на договора и бюджета в Акт No 112 от 2004 г. и тези данни са залегнали в Закона за бюджета. |
| --- | --- |

(89)

Освен това Дания уточнява, че този бюджет е изготвен първоначално въз основа на задължения от 2003 г. за такси, свързани с ползването на инфраструктура. Промяната на тези задължения и последвалото намаление на изплатените на DSB компенсации междувременно са били включени в договора преди неговото подписване. Министерството на транспорта е включило съдържанието на договора и бюджета в Акт No 112 от 2004 г. и тези данни са залегнали в Закона за бюджета.

| (90) | Датските органи предоставиха аргументи и информация по трите аспекта, по които Комисията изрази съмнения за риск от свръхкомпенсиране. |
| --- | --- |

(90)

Датските органи предоставиха аргументи и информация по трите аспекта, по които Комисията изрази съмнения за риск от свръхкомпенсиране.

i)   Подобряване на резултатите на DSB

| (91) | Първо, датските органи смятат, че подобрението на икономическите резултати на DSB не се дължи на свръхкомпенсиране. Според Дания базата за изчисляване на компенсацията е била правилна и подобрението на икономическите резултати не може да бъде приписвано на евентуално свръхкомпенсиране, а се дължи на други обстоятелства. |
| --- | --- |

(91)

Първо, датските органи смятат, че подобрението на икономическите резултати на DSB не се дължи на свръхкомпенсиране. Според Дания базата за изчисляване на компенсацията е била правилна и подобрението на икономическите резултати не може да бъде приписвано на евентуално свръхкомпенсиране, а се дължи на други обстоятелства.

| (92) | Дания предоставя подробен анализ на изменението на собствените капитали на DSB, които в периода 1999—2004 г. са нараснали от 4,797 млрд. DKK до 7,701 млрд. DKK (т. е. увеличение с 2,852 млрд. DKK). Нарастването на собствените капитали се дължи на някои обстоятелства, които не са били взети предвид при изготвянето на бюджета, сред които неочакваното значително повишаване на ефективността на DSB и извънредните по-високи приходи, например от продажбата на недвижима собственост. Не става въпрос за обстоятелства, които датското правителство би могло разумно да вземе предвид при изготвянето на бюджета, а оттам и при определянето на размера на компенсацията. |
| --- | --- |

(92)

Дания предоставя подробен анализ на изменението на собствените капитали на DSB, които в периода 1999—2004 г. са нараснали от 4,797 млрд. DKK до 7,701 млрд. DKK (т. е. увеличение с 2,852 млрд. DKK). Нарастването на собствените капитали се дължи на някои обстоятелства, които не са били взети предвид при изготвянето на бюджета, сред които неочакваното значително повишаване на ефективността на DSB и извънредните по-високи приходи, например от продажбата на недвижима собственост. Не става въпрос за обстоятелства, които датското правителство би могло разумно да вземе предвид при изготвянето на бюджета, а оттам и при определянето на размера на компенсацията.

| (93) | Датските органи обясняват, че все пак увеличението на собствените капитали не се дължи на твърде големи оперативни субсидии, платени от държавата, а на други пет фактора, някои от които дори не са били очаквани:






  — | до известна степен голямата част от увеличението на собствения капитал на DSB беше предвидена в учредителния бюджет (1,709 млрд. DKK). Съгласно Акт 249/1999 става ясно, че в началото е съществувало политическо и икономическо условие, свързано с превръщането на DSB в стабилно жизнеспособно държавно предприятие, като за няколко години DSB е трябвало да достигне коефициент на платежоспособност от поне 30 %. Това предварително условие се е основавало на икономическа оценка на коефициентите на платежоспособност, необходими на предприятия от размера на DSB; |
| --- | --- | --- |

(93)

Датските органи обясняват, че все пак увеличението на собствените капитали не се дължи на твърде големи оперативни субсидии, платени от държавата, а на други пет фактора, някои от които дори не са били очаквани:

—

до известна степен голямата част от увеличението на собствения капитал на DSB беше предвидена в учредителния бюджет (1,709 млрд. DKK). Съгласно Акт 249/1999 става ясно, че в началото е съществувало политическо и икономическо условие, свързано с превръщането на DSB в стабилно жизнеспособно държавно предприятие, като за няколко години DSB е трябвало да достигне коефициент на платежоспособност от поне 30 %. Това предварително условие се е основавало на икономическа оценка на коефициентите на платежоспособност, необходими на предприятия от размера на DSB;

| — | в края на този период, през 2005 г., са били платени дивиденти на държавата (736 млн. DKK), което означава, че DSB не е могла да разполага реално с тези капитали в края на 2004 г.; |
| --- | --- |

—

в края на този период, през 2005 г., са били платени дивиденти на държавата (736 млн. DKK), което означава, че DSB не е могла да разполага реално с тези капитали в края на 2004 г.;

| — | част от увеличението на собствените капитали се дължи на изменения в счетоводните практики през 1999 и 2001 г. по отношение на предварителните условия, заложени в първоначалния бюджет от 1999 г. (оценка на собствения капитал за сума от 594 млн. DKK). Тази промяна на счетоводните практики не е имала реално икономическо отражение за дружеството, което следователно трябва да се коригира. Датските органи подчертават, че от коригираните данни от тези счетоводни промени може да се направи заключението, че изменението на собствените капитали в действителност е било отрицателно, с намаление от 135 млн. DKK; |
| --- | --- |

—

част от увеличението на собствените капитали се дължи на изменения в счетоводните практики през 1999 и 2001 г. по отношение на предварителните условия, заложени в първоначалния бюджет от 1999 г. (оценка на собствения капитал за сума от 594 млн. DKK). Тази промяна на счетоводните практики не е имала реално икономическо отражение за дружеството, което следователно трябва да се коригира. Датските органи подчертават, че от коригираните данни от тези счетоводни промени може да се направи заключението, че изменението на собствените капитали в действителност е било отрицателно, с намаление от 135 млн. DKK;

| — | ставката на корпоративния данък, която в момента на изготвяне на учредителния бюджет през 1999 г., е била 32 %, по-късно е била намалена (през 2002, 2003 и 2004 г.) на 30 %. Това намаление на процента на данъчно облагане е довело до неочакван приход от 43 млн. DKK за съответния период. Без тези приходи намалението на собствените капитали е щяло да бъде 178 млн. DKK; |
| --- | --- |

—

ставката на корпоративния данък, която в момента на изготвяне на учредителния бюджет през 1999 г., е била 32 %, по-късно е била намалена (през 2002, 2003 и 2004 г.) на 30 %. Това намаление на процента на данъчно облагане е довело до неочакван приход от 43 млн. DKK за съответния период. Без тези приходи намалението на собствените капитали е щяло да бъде 178 млн. DKK;

| — | намаляване на собствените капитали във встъпителния баланс за 1999 г. в размер на 36 млн. DKK. |
| --- | --- |

—

намаляване на собствените капитали във встъпителния баланс за 1999 г. в размер на 36 млн. DKK.

| (94) | Според датската страна горните факти доказват, че увеличаването на собствените капитали на DSB не се дължи на значителни оперативни субсидии, платени от държавата, и трябва да бъде разглеждано на фона на горепосочените финансови, счетоводни и данъчни обстоятелства. От това следва, че дружеството DSB не е използвало получените от държавата субсидии, за да увеличи собствените си капитали повече от предвиденото в учредителния бюджет. |
| --- | --- |

(94)

Според датската страна горните факти доказват, че увеличаването на собствените капитали на DSB не се дължи на значителни оперативни субсидии, платени от държавата, и трябва да бъде разглеждано на фона на горепосочените финансови, счетоводни и данъчни обстоятелства. От това следва, че дружеството DSB не е използвало получените от държавата субсидии, за да увеличи собствените си капитали повече от предвиденото в учредителния бюджет.

| (95) | По въпроса за вписаните в бюджета резултати от дейността на дружеството преди разпределяне на дивидентите датските органи подчертават, че наблюдаваното подобрение на тези резултати не е признак, че DSB е било свръхкомпенсирано. Това подобрение по-скоро се дължи на редица фактори — с положителен или отрицателен ефект —, които не са могли да бъдат отчетени в момента на определяне на размера на компенсацията. |
| --- | --- |

(95)

По въпроса за вписаните в бюджета резултати от дейността на дружеството преди разпределяне на дивидентите датските органи подчертават, че наблюдаваното подобрение на тези резултати не е признак, че DSB е било свръхкомпенсирано. Това подобрение по-скоро се дължи на редица фактори — с положителен или отрицателен ефект —, които не са могли да бъдат отчетени в момента на определяне на размера на компенсацията.

| (96) | Дания счита, че подобни разминавания с първоначалния бюджет са неизбежни, когато става въпрос за многогодишни договори, свързани с изпълнението на задача за обществена услуга. В тези случаи не е възможно размерът на компенсацията да бъде фиксиран по начин, който при проверка ex post да позволява да се твърди, че съответства точно на реалните разход, след като се приспаднат приходите и разумна печалба. |
| --- | --- |

(96)

Дания счита, че подобни разминавания с първоначалния бюджет са неизбежни, когато става въпрос за многогодишни договори, свързани с изпълнението на задача за обществена услуга. В тези случаи не е възможно размерът на компенсацията да бъде фиксиран по начин, който при проверка ex post да позволява да се твърди, че съответства точно на реалните разход, след като се приспаднат приходите и разумна печалба.

| (97) | Според датските органи дори в случаите на задача за обществена услуга, предоставена след търг, могат да настъпят промени в пазарните условия и в състоянието на самото предприятие, които да станат причина за несъответствие на действителните резултати с предвижданите от страна на спечелилото търга предприятие към момента на сключване на договора. |
| --- | --- |

(97)

Според датските органи дори в случаите на задача за обществена услуга, предоставена след търг, могат да настъпят промени в пазарните условия и в състоянието на самото предприятие, които да станат причина за несъответствие на действителните резултати с предвижданите от страна на спечелилото търга предприятие към момента на сключване на договора.

| (98) | По тази причина Дания счита, че подобряването или влошаването на икономическите резултати в резултат на такъв тип непредвидими фактори не може да се използва като аргумент в полза на твърдението, че компенсацията е била определена по начин, водещ до свръхкомпенсиране или обратно — до недостатъчно компенсиране. |
| --- | --- |

(98)

По тази причина Дания счита, че подобряването или влошаването на икономическите резултати в резултат на такъв тип непредвидими фактори не може да се използва като аргумент в полза на твърдението, че компенсацията е била определена по начин, водещ до свръхкомпенсиране или обратно — до недостатъчно компенсиране.

| (99) | В конкретния случай установеното подобрение на резултата се дължи на едновременното действие на няколко фактора, като икономическите условия като цяло, развитието на съответния пазар, ръста на производителността (например чрез намаляване на цената на труда или цената на достъпа до инфраструктура в резултат на продажба на дейността по товарни превози, чрез намаляване на амортизационните отчисления или подобряване на финансовото управление). |
| --- | --- |

(99)

В конкретния случай установеното подобрение на резултата се дължи на едновременното действие на няколко фактора, като икономическите условия като цяло, развитието на съответния пазар, ръста на производителността (например чрез намаляване на цената на труда или цената на достъпа до инфраструктура в резултат на продажба на дейността по товарни превози, чрез намаляване на амортизационните отчисления или подобряване на финансовото управление).

| (100) | Дания също така твърди, че характерно за сключените с DSB договори е това, че партньорите по договора са се договорили за плащане, съобразено с обичайния подход в условията на пазарна икономика, като размерът на плащането е определен, така че да покрива разходите на DSB, като се отчитат очакваните приходи и разумна печалба. Фактът, че в крайна сметка дружеството DSB е получило по-добри от заложените в бюджета резултати, не означава, че размерът на компенсацията, определен в договорите, е твърде голям. |
| --- | --- |

(100)

Дания също така твърди, че характерно за сключените с DSB договори е това, че партньорите по договора са се договорили за плащане, съобразено с обичайния подход в условията на пазарна икономика, като размерът на плащането е определен, така че да покрива разходите на DSB, като се отчитат очакваните приходи и разумна печалба. Фактът, че в крайна сметка дружеството DSB е получило по-добри от заложените в бюджета резултати, не означава, че размерът на компенсацията, определен в договорите, е твърде голям.

| (101) | Датските органи подчертават, че независимо от факта, че според тях не е имало свръхкомпенсиране, във всички случаи рискът от него е бил премахнат благодарение на политиката на датското правителство по отношение на дивидентите, залегнала в Закон за финансите No 249/1999, и на последвалото намаление на компенсацията в подписаното с DSB споразумение. |
| --- | --- |

(101)

Датските органи подчертават, че независимо от факта, че според тях не е имало свръхкомпенсиране, във всички случаи рискът от него е бил премахнат благодарение на политиката на датското правителство по отношение на дивидентите, залегнала в Закон за финансите No 249/1999, и на последвалото намаление на компенсацията в подписаното с DSB споразумение.

| (102) | Дания счита, че със своята политика на дивидентите е гарантирала липсата на възможност DSB да увеличи собствените си капитали над предвиденото, а следователно и над необходимото ниво. Без да бъде предвидено каквото и да е правно ограничение, въпросната политика на дивидентите се опитва да съвмести два аспекта:






  — | обичайните съображения в условията на пазарна икономика, целящи намиране на икономически обосновани решения предвид икономическото състояние на предприятието; |
| --- | --- | --- |

(102)

Дания счита, че със своята политика на дивидентите е гарантирала липсата на възможност DSB да увеличи собствените си капитали над предвиденото, а следователно и над необходимото ниво. Без да бъде предвидено каквото и да е правно ограничение, въпросната политика на дивидентите се опитва да съвмести два аспекта:

—

обичайните съображения в условията на пазарна икономика, целящи намиране на икономически обосновани решения предвид икономическото състояние на предприятието;

| — | социално-икономически или съобразени с конкуренцията съображения предвид размера на собствените капитали и на оперативните субсидии за DSB. |
| --- | --- |

—

социално-икономически или съобразени с конкуренцията съображения предвид размера на собствените капитали и на оперативните субсидии за DSB.

| (103) | Датските органи уточняват, че плащането на дивиденти на държавата трябва да се използва като средство за коригиране на размера на собствените капитали на DSB в годините след учредяването на дружеството и като начин да бъде възстановен оперативният излишък, ако впоследствие се окаже, че DSB наистина е получило по-добри от предвижданите резултати. Този принцип произтича от Закон за финансите No 249/1999. Плащането на дивиденти трябва да бъде използвано за постоянно регулиране на структурата на капитала на DSB, а оттам и на реалния нетен размер на оперативната субсидия. Политиката по отношение на дивидентите предвижда също DSB да бъде стимулирано да подобри ефективността си, тъй като първоначално размерът на дивидентите е трябвало да съответства на половината от размера на излишъка на DSB след данъчно облагане. Така подобряването на ефективността ще донесе до известна степен полза на DSB, а няма да води единствено до последващо връщане на оперативната субсидия. |
| --- | --- |

(103)

Датските органи уточняват, че плащането на дивиденти на държавата трябва да се използва като средство за коригиране на размера на собствените капитали на DSB в годините след учредяването на дружеството и като начин да бъде възстановен оперативният излишък, ако впоследствие се окаже, че DSB наистина е получило по-добри от предвижданите резултати. Този принцип произтича от Закон за финансите No 249/1999. Плащането на дивиденти трябва да бъде използвано за постоянно регулиране на структурата на капитала на DSB, а оттам и на реалния нетен размер на оперативната субсидия. Политиката по отношение на дивидентите предвижда също DSB да бъде стимулирано да подобри ефективността си, тъй като първоначално размерът на дивидентите е трябвало да съответства на половината от размера на излишъка на DSB след данъчно облагане. Така подобряването на ефективността ще донесе до известна степен полза на DSB, а няма да води единствено до последващо връщане на оперативната субсидия.

| (104) | Датските органи смятат, че това съответства на общите съображения, свързани с условията на пазарна икономика, според които е възможно да се използват инструменти за стимулиране, за да се определи това, което е прието да се нарича „разумна печалба“, както препоръчва Комисията (19). |
| --- | --- |

(104)

Датските органи смятат, че това съответства на общите съображения, свързани с условията на пазарна икономика, според които е възможно да се използват инструменти за стимулиране, за да се определи това, което е прието да се нарича „разумна печалба“, както препоръчва Комисията (19).

| (105) | Дания изтъква, че прилагането на тази политика на дивидентите по отношение на изпълняваните договорни дейности в периода 1999—2006 г. е донесло на държавата близо 3 млрд. DKK над първоначално предвидената сума. |
| --- | --- |

(105)

Дания изтъква, че прилагането на тази политика на дивидентите по отношение на изпълняваните договорни дейности в периода 1999—2006 г. е донесло на държавата близо 3 млрд. DKK над първоначално предвидената сума.

| (106) | Според датските органи това показва, че на практика политиката на дивиденти е действала като „механизъм за връщане на компенсации“, позволяващ да бъде неутрализирано евентуално свръхкомпенсиране. Те дори подчертават, че частта от компенсацията на DSB, която е била възстановена на държавата под формата на дивиденти, надхвърля значително разликата между предвидения в бюджета на DSB излишък и реално получения такъв. По този начин политиката на дивиденти е гарантирала, че DSB не може да използва оперативната субсидия, предоставена от държавата, за да придобие предимство пред своите конкуренти — например чрез увеличаване на собствените капитали над предвиденото или чрез използване на годишния излишък. |
| --- | --- |

(106)

Според датските органи това показва, че на практика политиката на дивиденти е действала като „механизъм за връщане на компенсации“, позволяващ да бъде неутрализирано евентуално свръхкомпенсиране. Те дори подчертават, че частта от компенсацията на DSB, която е била възстановена на държавата под формата на дивиденти, надхвърля значително разликата между предвидения в бюджета на DSB излишък и реално получения такъв. По този начин политиката на дивиденти е гарантирала, че DSB не може да използва оперативната субсидия, предоставена от държавата, за да придобие предимство пред своите конкуренти — например чрез увеличаване на собствените капитали над предвиденото или чрез използване на годишния излишък.

| (107) | Освен това датските органи считат, че е много трудно да се изготвят договорни условия за последващо коригиране на оперативната субсидия. За сметка на това благодарение на политиката на дивиденти в съответствие с датското дружествено право държавата има възможност да гарантира ефективно коригиране на нетната оперативна субсидия, в случай че годишните печалби са по-големи от очакваните или предвидените при сключването на договора. Според държавата на практика се оказва, че разпределението на дивиденти е изключително ефективен инструмент за предотвратяване на свръхкомпенсирането. |
| --- | --- |

(107)

Освен това датските органи считат, че е много трудно да се изготвят договорни условия за последващо коригиране на оперативната субсидия. За сметка на това благодарение на политиката на дивиденти в съответствие с датското дружествено право държавата има възможност да гарантира ефективно коригиране на нетната оперативна субсидия, в случай че годишните печалби са по-големи от очакваните или предвидените при сключването на договора. Според държавата на практика се оказва, че разпределението на дивиденти е изключително ефективен инструмент за предотвратяване на свръхкомпенсирането.

| (108) | От друга страна, датските органи посочват, че Общият съд също е установил, че държавите-членки разполагат с голяма свобода на преценка във връзка с определянето на компенсацията, когато тя зависи от преценка на сложни икономически факти (20). Те напомнят също, че в общностното право не съществува задължение, което да предвижда намаляването на нетната оперативна субсидия да става винаги по точно определен начин, например чрез прилагане на правила в договора или по друг подобен начин. Важното според критериите в решението Altmark е държавата действително да гарантира, че няма свръхкомпенсиране. Самите държави-членки обаче трябва да решат по какъв начин да постъпят на практика. |
| --- | --- |

(108)

От друга страна, датските органи посочват, че Общият съд също е установил, че държавите-членки разполагат с голяма свобода на преценка във връзка с определянето на компенсацията, когато тя зависи от преценка на сложни икономически факти (20). Те напомнят също, че в общностното право не съществува задължение, което да предвижда намаляването на нетната оперативна субсидия да става винаги по точно определен начин, например чрез прилагане на правила в договора или по друг подобен начин. Важното според критериите в решението Altmark е държавата действително да гарантира, че няма свръхкомпенсиране. Самите държави-членки обаче трябва да решат по какъв начин да постъпят на практика.

ii)   Закъснение в доставянето на подвижен състав

| (109) | Според датските органи закъснението в доставките на влаковете IC4 и IC2 не е довело до възникване на икономическо предимство за DSB. |
| --- | --- |

(109)

Според датските органи закъснението в доставките на влаковете IC4 и IC2 не е довело до възникване на икономическо предимство за DSB.

| (110) | Те потвърждават, че доставката на новите влакове IC4 и IC2, поръчани преди сключването на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. и чиито доставки е трябвало да започнат от 2003 г., е била забавена по вина на производителя (Ansaldo Breda). Датските органи посочват, че ако доставката беше станала по предвидения график, DSB щеше да понесе разходи, свързани с амортизирането на влаковете и с лихвите, които се покриват от договорните плащания. |
| --- | --- |

(110)

Те потвърждават, че доставката на новите влакове IC4 и IC2, поръчани преди сключването на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. и чиито доставки е трябвало да започнат от 2003 г., е била забавена по вина на производителя (Ansaldo Breda). Датските органи посочват, че ако доставката беше станала по предвидения график, DSB щеше да понесе разходи, свързани с амортизирането на влаковете и с лихвите, които се покриват от договорните плащания.

| (111) | Договорните плащания са били намалени в договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. поради факта, че DSB не е понесло тези разходи. Точният размер на избегнатите разходи е изчислен въз основа на реално сключените заеми от страна на DSB и за 20-годишен период на амортизация в съответствие със счетоводните практики на DSB (т.е. спестяване на 4 млн. DKK за закъснение от една година за влак IC4 и 2,7 млн. DKK за закъснение от една година за влак IC2). |
| --- | --- |

(111)

Договорните плащания са били намалени в договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. поради факта, че DSB не е понесло тези разходи. Точният размер на избегнатите разходи е изчислен въз основа на реално сключените заеми от страна на DSB и за 20-годишен период на амортизация в съответствие със счетоводните практики на DSB (т.е. спестяване на 4 млн. DKK за закъснение от една година за влак IC4 и 2,7 млн. DKK за закъснение от една година за влак IC2).

| (112) | Вследствие на това договорните плащания към DSB са били намалени с 645 млн. DKK (с 252 млн. DKK през 2005 г. и с 393 млн. DKK през 2006 г.). |
| --- | --- |

(112)

Вследствие на това договорните плащания към DSB са били намалени с 645 млн. DKK (с 252 млн. DKK през 2005 г. и с 393 млн. DKK през 2006 г.).

| (113) | Предвид горепосоченото Дания счита, че не може да се приеме, че закъснението в доставянето на влаковете IC4 и IC2 е довело до свръхкомпенсиране на DSB в рамките на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. |
| --- | --- |

(113)

Предвид горепосоченото Дания счита, че не може да се приеме, че закъснението в доставянето на влаковете IC4 и IC2 е довело до свръхкомпенсиране на DSB в рамките на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г.

| (114) | За да разполага с достатъчно модерен подвижен състав, DSB наема такъв от 2001 г. — допълнителни договори, чиято продължителност е трябвало да бъде продължена след 2006 г. поради съществените закъснения от страна на доставчика Ansaldo Breda (удължаване на срока за още 4 години). |
| --- | --- |

(114)

За да разполага с достатъчно модерен подвижен състав, DSB наема такъв от 2001 г. — допълнителни договори, чиято продължителност е трябвало да бъде продължена след 2006 г. поради съществените закъснения от страна на доставчика Ansaldo Breda (удължаване на срока за още 4 години).

| (115) | Датските органи уточняват, от една страна, че платената на DSB сума съгласно договора не покрива разходите, свързани с пускането в експлоатация на влаковете (амортизационни отчисления и лихви), ако те реално не са били пуснати в експлоатация и ако договорът не е предвиждал задължение за DSB да пусне в експлоатация заместващ подвижен състав по горепосочените линии. |
| --- | --- |

(115)

Датските органи уточняват, от една страна, че платената на DSB сума съгласно договора не покрива разходите, свързани с пускането в експлоатация на влаковете (амортизационни отчисления и лихви), ако те реално не са били пуснати в експлоатация и ако договорът не е предвиждал задължение за DSB да пусне в експлоатация заместващ подвижен състав по горепосочените линии.

| (116) | По този начин, според датските органи, допълнителните договори налагат на DSB допълнителни задачи за обществена услуга (пускане в експлоатация по определени линии на модерен заместващ подвижен състав), като същевременно водят до предоставяне на компенсация на дружеството за разходите за наемане. |
| --- | --- |

(116)

По този начин, според датските органи, допълнителните договори налагат на DSB допълнителни задачи за обществена услуга (пускане в експлоатация по определени линии на модерен заместващ подвижен състав), като същевременно водят до предоставяне на компенсация на дружеството за разходите за наемане.

| (117) | Датските органи считат, че дължащият се на закъснението нетен положителен икономически резултат се обяснява с факта, че първоначалният петгодишен договор, както и допълнителният договор за периода 2001—2004 г., не е съдържал разпоредби относно намалението на компенсацията в случай на закъснение на доставките на влаковете IC4. За разлика от това действащият договор за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. съдържа именно разпоредби за намаляване на компенсацията при закъснение. |
| --- | --- |

(117)

Датските органи считат, че дължащият се на закъснението нетен положителен икономически резултат се обяснява с факта, че първоначалният петгодишен договор, както и допълнителният договор за периода 2001—2004 г., не е съдържал разпоредби относно намалението на компенсацията в случай на закъснение на доставките на влаковете IC4. За разлика от това действащият договор за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. съдържа именно разпоредби за намаляване на компенсацията при закъснение.

| (118) | Датските органи оценяват този нетен положителен резултат за периода 2001—2004 г., последица от закъснелите доставки на влакове, на 104 млн. DKK. Тази пряка последица обаче не би покрила реалните икономически последствия от закъснението за дружеството DSB, което не е могло да ползва новите влакове (поддръжка на по-стари влакове, накърнен имидж на дружеството, загуба на приходи). |
| --- | --- |

(118)

Датските органи оценяват този нетен положителен резултат за периода 2001—2004 г., последица от закъснелите доставки на влакове, на 104 млн. DKK. Тази пряка последица обаче не би покрила реалните икономически последствия от закъснението за дружеството DSB, което не е могло да ползва новите влакове (поддръжка на по-стари влакове, накърнен имидж на дружеството, загуба на приходи).

| (119) | От друга страна, Дания уточнява, че компенсациите, платени на DSB от Ansaldo Breda, са само временно обезщетение за претърпените икономически загуби в резултат на закъснелите доставки на влакове. При доставката ще бъде изчислен окончателният размер на щетите за DSB и ще може да бъде определен окончателният размер на компенсацията от страна на Ansaldo Breda. |
| --- | --- |

(119)

От друга страна, Дания уточнява, че компенсациите, платени на DSB от Ansaldo Breda, са само временно обезщетение за претърпените икономически загуби в резултат на закъснелите доставки на влакове. При доставката ще бъде изчислен окончателният размер на щетите за DSB и ще може да бъде определен окончателният размер на компенсацията от страна на Ansaldo Breda.

| (120) | Датските органи смятат, че тази компенсация ще съответства точно на икономическата загуба за DSB и следователно няма да има отражение в счетоводно отношение. Поради същата причина нетният ефект от компенсацията, получена от Ansaldo Breda, не представлява свръхкомпенсиране на DSB. Следователно закъсненията в доставките на влаковете не са довели и няма да доведат в бъдеще до възникване на икономическо предимство за DSB. |
| --- | --- |

(120)

Датските органи смятат, че тази компенсация ще съответства точно на икономическата загуба за DSB и следователно няма да има отражение в счетоводно отношение. Поради същата причина нетният ефект от компенсацията, получена от Ansaldo Breda, не представлява свръхкомпенсиране на DSB. Следователно закъсненията в доставките на влаковете не са довели и няма да доведат в бъдеще до възникване на икономическо предимство за DSB.

| (121) | На последно място датските органи припомнят, че във всеки случай благодарение на правителствената политика на дивиденти, прилагана от Дания, всеки евентуален положителен ефект от получаваните от страна на DSB компенсации ще бъде премахнат при плащането на дивидентите. |
| --- | --- |

(121)

На последно място датските органи припомнят, че във всеки случай благодарение на правителствената политика на дивиденти, прилагана от Дания, всеки евентуален положителен ефект от получаваните от страна на DSB компенсации ще бъде премахнат при плащането на дивидентите.

iii)   Специфичният случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад

| (122) | Датските органи уточняват, че компенсация е имало само за оперирането на съответната линия от DSB през периода 2005—2014 г. |
| --- | --- |

(122)

Датските органи уточняват, че компенсация е имало само за оперирането на съответната линия от DSB през периода 2005—2014 г.

| (123) | Оперирането по линията може да се раздели на три периода:






  — | до 2002 г. тя е работила в режим на „свободен трафик“, т.е. в условията на пълна конкуренция без плащане на компенсация от страна на държавата и без налагане на задължения от нейна страна. DSB е трябвало да води отделно счетоводство за тази линия, което е трябвало да завърши с излишък за определен общ период, като се имат предвид само приходите от линията; |
| --- | --- | --- |

(123)

Оперирането по линията може да се раздели на три периода:

—

до 2002 г. тя е работила в режим на „свободен трафик“, т.е. в условията на пълна конкуренция без плащане на компенсация от страна на държавата и без налагане на задължения от нейна страна. DSB е трябвало да води отделно счетоводство за тази линия, което е трябвало да завърши с излишък за определен общ период, като се имат предвид само приходите от линията;

| — | през 2002 г. DSB решава да прекрати оперирането по линията в режим на свободен трафик и след преговори дружеството сключва договор с Министерството на транспорта за опериране по въпросната линия на обществен транспорт от 2002 г. до 31 декември 2004 г. включително. В договора обаче не се е предвиждало отделно или допълнително плащане на DSB за осъществяването на тази задача за обществена услуга; |
| --- | --- |

—

през 2002 г. DSB решава да прекрати оперирането по линията в режим на свободен трафик и след преговори дружеството сключва договор с Министерството на транспорта за опериране по въпросната линия на обществен транспорт от 2002 г. до 31 декември 2004 г. включително. В договора обаче не се е предвиждало отделно или допълнително плащане на DSB за осъществяването на тази задача за обществена услуга;

| — | със сключването на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. е станало възможно да се изплаща компенсация на DSB и за линията Копенхаген—Истад. |
| --- | --- |

—

със сключването на договора за транспортни услуги за периода 2005—2014 г. е станало възможно да се изплаща компенсация на DSB и за линията Копенхаген—Истад.

| (124) | По този начин Дания уточнява, че преди 2005 г. за оперирането на тази линия не са били използвани публични средства. |
| --- | --- |

(124)

По този начин Дания уточнява, че преди 2005 г. за оперирането на тази линия не са били използвани публични средства.

| (125) | Датските органи припомнят още, че дейността по въпросната линия е отбелязвала дефицит в периода, когато е работила в режим на свободен трафик, и ако малка част от реално получените приходи може да се разглежда като непряка последица от поемането на дейността по линията Копенхаген—Истад от страна на DSB, този факт не е основание да се твърди, че DSB е получило свръхкомпенсиране. При всички случаи дружеството DSB би било в правото си да получи разумна печалба под формата на възвръщаемост на вложения капитал. Датските органи смятат, че това не е достатъчно, за да се твърди, че действително получените приходи са довели до свръхкомпенсиране за DSB, ако се вземе предвид получаването на разумна печалба. |
| --- | --- |

(125)

Датските органи припомнят още, че дейността по въпросната линия е отбелязвала дефицит в периода, когато е работила в режим на свободен трафик, и ако малка част от реално получените приходи може да се разглежда като непряка последица от поемането на дейността по линията Копенхаген—Истад от страна на DSB, този факт не е основание да се твърди, че DSB е получило свръхкомпенсиране. При всички случаи дружеството DSB би било в правото си да получи разумна печалба под формата на възвръщаемост на вложения капитал. Датските органи смятат, че това не е достатъчно, за да се твърди, че действително получените приходи са довели до свръхкомпенсиране за DSB, ако се вземе предвид получаването на разумна печалба.

| (126) | Що се отнася до разходите, понесени от DSB за продажбата на билети, включващи фериботни преходи между Истад и Рьоне, пристанище на остров Борнхолм, датските органи изпратиха прилаганите цени на билетите от дружество Bornholmstrafikken, което обслужва фериботната линия. Според датските органи се оказва, че не са прилагани различни цени на билетите за DSB и Gråhundbus. |
| --- | --- |

(126)

Що се отнася до разходите, понесени от DSB за продажбата на билети, включващи фериботни преходи между Истад и Рьоне, пристанище на остров Борнхолм, датските органи изпратиха прилаганите цени на билетите от дружество Bornholmstrafikken, което обслужва фериботната линия. Според датските органи се оказва, че не са прилагани различни цени на билетите за DSB и Gråhundbus.

| (127) | Те предоставиха и информация за условията, при които дружество Bornholmstrafikken A/S обслужва фериботната връзка Рьоне—Истад. След проведена тръжна процедура е сключен договор с правителството, като:






  — | договорът между правителството и Bornholmstrafikken съдържа общо задължение, според което Bornholmstrafikken трябва да определи часовете си на пристигане и заминаване, така че да съвпаднат с тези на операторите на автобусни или железопътни линии, свързващи Копенхаген с Истад; |
| --- | --- | --- |

(127)

Те предоставиха и информация за условията, при които дружество Bornholmstrafikken A/S обслужва фериботната връзка Рьоне—Истад. След проведена тръжна процедура е сключен договор с правителството, като:

—

договорът между правителството и Bornholmstrafikken съдържа общо задължение, според което Bornholmstrafikken трябва да определи часовете си на пристигане и заминаване, така че да съвпаднат с тези на операторите на автобусни или железопътни линии, свързващи Копенхаген с Истад;

| — | съдържат се и клаузи, които задължават Bornholmstrafikken да осъществява сътрудничество по отношение на продажбата на билети с операторите на автобусни или железопътни линии, които за срока на договора осигуряват връзката Копенхаген—Истад с влак или с автобус, така че пътниците да могат да си купуват комбиниран билет за ферибот и автобус/влак с намаление; |
| --- | --- |

—

съдържат се и клаузи, които задължават Bornholmstrafikken да осъществява сътрудничество по отношение на продажбата на билети с операторите на автобусни или железопътни линии, които за срока на договора осигуряват връзката Копенхаген—Истад с влак или с автобус, така че пътниците да могат да си купуват комбиниран билет за ферибот и автобус/влак с намаление;

| — | в договора са определени максимални цени на билетите, които Bornholmstrafikken има право да изисква; |
| --- | --- |

—

в договора са определени максимални цени на билетите, които Bornholmstrafikken има право да изисква;

| — | договорът не съдържа други разпоредби, свързани с прилаганите цени на билетите или с намаленията, и правителството няма основание на по-късен етап да налага нови изисквания в това отношение. |
| --- | --- |

—

договорът не съдържа други разпоредби, свързани с прилаганите цени на билетите или с намаленията, и правителството няма основание на по-късен етап да налага нови изисквания в това отношение.

| (128) | Според датските органи от това следва, че правителството няма друга възможност да оказва влияние върху дейността на Bornholmstrafikken, освен да накара дружеството да спазва разпоредбите на договора. Дружеството Bornholmstrafikken прилага — и е прилагало през целия разглеждан период от 2000 г. — едни и същи цени по отношение на DSB и Gråhundbus, следователно дружеството DSB не е имало никакво предимство. |
| --- | --- |

(128)

Според датските органи от това следва, че правителството няма друга възможност да оказва влияние върху дейността на Bornholmstrafikken, освен да накара дружеството да спазва разпоредбите на договора. Дружеството Bornholmstrafikken прилага — и е прилагало през целия разглеждан период от 2000 г. — едни и същи цени по отношение на DSB и Gråhundbus, следователно дружеството DSB не е имало никакво предимство.

| (129) | При все това датските органи посочват, че единствената цена, която е прилагана само спрямо DSB, е специалната цена за „DSB Orange“, включваща пресичане на пролива Голям Белт. Става въпрос за цената на специален билет на DSB, който може да се използва само от клиенти, купуващи билет „DSB Orange“ по линията от Ютланд за Борнхолм. Според датските органи Bornholmstrafikken дава специално намаление за този вид билети, тъй като иска да привлече в Борнхолм повече клиенти от Ютланд. Това специално намаление не е предвидено в договора между датската държава и оператора на фериботната линия. Следователно то произтича от търговски интерес за увеличаване на клиентелата в Ютланд, а оттам и на клиентите като цяло. |
| --- | --- |

(129)

При все това датските органи посочват, че единствената цена, която е прилагана само спрямо DSB, е специалната цена за „DSB Orange“, включваща пресичане на пролива Голям Белт. Става въпрос за цената на специален билет на DSB, който може да се използва само от клиенти, купуващи билет „DSB Orange“ по линията от Ютланд за Борнхолм. Според датските органи Bornholmstrafikken дава специално намаление за този вид билети, тъй като иска да привлече в Борнхолм повече клиенти от Ютланд. Това специално намаление не е предвидено в договора между датската държава и оператора на фериботната линия. Следователно то произтича от търговски интерес за увеличаване на клиентелата в Ютланд, а оттам и на клиентите като цяло.

| (130) | В тази връзка датските органи смятат, че става въпрос за обща пазарна мярка за предоставяне на намаления с цел увеличаване на клиентите. Те уточняват, че Gråhundbus експлоатира линията Копенхаген—Истад и поради това не пресича Големия Белт. Затова според тях е очевидно, че намалението за това трасе не е отразено в цените за Gråhundbus. |
| --- | --- |

(130)

В тази връзка датските органи смятат, че става въпрос за обща пазарна мярка за предоставяне на намаления с цел увеличаване на клиентите. Те уточняват, че Gråhundbus експлоатира линията Копенхаген—Истад и поради това не пресича Големия Белт. Затова според тях е очевидно, че намалението за това трасе не е отразено в цените за Gråhundbus.

| (131) | Датските органи уточняват още, че в периода 2003—2008 г. въпросното намаление вероятно е засегнало само около [...] (21) пътници. По инициатива на операторите тази оферта е могла да бъде предоставена на автобусни компании, които биха проявили желание да осигуряват същата услуга. Освен това датските органи посочват, че въпросното намаление повече не се предлага след 2009 г. |
| --- | --- |

(131)

Датските органи уточняват още, че в периода 2003—2008 г. въпросното намаление вероятно е засегнало само около [...] (21) пътници. По инициатива на операторите тази оферта е могла да бъде предоставена на автобусни компании, които биха проявили желание да осигуряват същата услуга. Освен това датските органи посочват, че въпросното намаление повече не се предлага след 2009 г.

| (132) | Вследствие на горепосочените съображения Дания счита, че DSB не е получило предимство във връзка с обслужването на линията Копенхаген—Истад, било то под формата на свръхкомпенсация или под формата на особено ниски цени за фериботния преход Рьоне—Истад. |
| --- | --- |

(132)

Вследствие на горепосочените съображения Дания счита, че DSB не е получило предимство във връзка с обслужването на линията Копенхаген—Истад, било то под формата на свръхкомпенсация или под формата на особено ниски цени за фериботния преход Рьоне—Истад.

| (133) | Относно въпроса дали компенсацията е била определена въз основа на анализ на разходите, които едно средно, добре управлявано предприятие би понесло, датските органи считат, че когато DSB е било учредено като независимо дружество, са били направени всички необходими и практически осъществими анализи. |
| --- | --- |

(133)

Относно въпроса дали компенсацията е била определена въз основа на анализ на разходите, които едно средно, добре управлявано предприятие би понесло, датските органи считат, че когато DSB е било учредено като независимо дружество, са били направени всички необходими и практически осъществими анализи.

| (134) | Датските органи отбелязват още, че отделянето на DSB от държавата е било осъществено въз основа на доклада Bernstein, съдържащ подробен анализ на възможностите за подобряване на ефективността на DSB (22) и които впоследствие бяха осъществени чрез обширен план за преструктуриране от 1996 г. В резултат на тези мерки търговската ефективност на DSB е нараснала и производителността на дружеството се е повишила с 32 %. |
| --- | --- |

(134)

Датските органи отбелязват още, че отделянето на DSB от държавата е било осъществено въз основа на доклада Bernstein, съдържащ подробен анализ на възможностите за подобряване на ефективността на DSB (22) и които впоследствие бяха осъществени чрез обширен план за преструктуриране от 1996 г. В резултат на тези мерки търговската ефективност на DSB е нараснала и производителността на дружеството се е повишила с 32 %.

| (135) | При учредяването на DSB датските органи са изготвили десетгодишен бюджет, основан върху няколко първоначални условия, сред които подобряване на производителността, като в него е била определена и оперативната субсидия за DSB за периода 1999—2004 г. |
| --- | --- |

(135)

При учредяването на DSB датските органи са изготвили десетгодишен бюджет, основан върху няколко първоначални условия, сред които подобряване на производителността, като в него е била определена и оперативната субсидия за DSB за периода 1999—2004 г.

| (136) | Този бюджет, залегнал в Закон No 249 от 11 юни 1999 г., се е основавал на очакването за възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след данъчно облагане, което датските органи са приели за разумна печалба. |
| --- | --- |

(136)

Този бюджет, залегнал в Закон No 249 от 11 юни 1999 г., се е основавал на очакването за възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след данъчно облагане, което датските органи са приели за разумна печалба.

| (137) | Според датските органи от това следва, че оперативната субсидия е резултат от обща преценка на разходите, приходите и на една разумна печалба — преценка, осъществена въз основа на наличната през 1999 г. информация и в съответствие с принципите на пазарната икономика. Следователно четвъртият критерий от решението Altmark е бил спазен при изготвянето на десетгодишния бюджет, както и при по-нататъшното изчисляване на договорните плащания към DSB. |
| --- | --- |

(137)

Според датските органи от това следва, че оперативната субсидия е резултат от обща преценка на разходите, приходите и на една разумна печалба — преценка, осъществена въз основа на наличната през 1999 г. информация и в съответствие с принципите на пазарната икономика. Следователно четвъртият критерий от решението Altmark е бил спазен при изготвянето на десетгодишния бюджет, както и при по-нататъшното изчисляване на договорните плащания към DSB.

| (138) | Освен това датските органи припомнят съдебната практика на Съюза (23) и подчертават колко е трудно да се направи конкретно сравнение с друг оператор в рамките на това дело. |
| --- | --- |

(138)

Освен това датските органи припомнят съдебната практика на Съюза (23) и подчертават колко е трудно да се направи конкретно сравнение с друг оператор в рамките на това дело.

| (139) | Дори Комисията да направи заключението, че на DSB е била предоставена държавна помощ, датските органи са на мнение, че тази компенсация е във всеки случай съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(139)

Дори Комисията да направи заключението, че на DSB е била предоставена държавна помощ, датските органи са на мнение, че тази компенсация е във всеки случай съвместима с вътрешния пазар.

| (140) | Според тях при сключване на договорите въз основа на преговори са били направени възможно най-обстойните анализи, които практиката позволява, за да бъде гарантирано правилното изчисляване на компенсацията. |
| --- | --- |

(140)

Според тях при сключване на договорите въз основа на преговори са били направени възможно най-обстойните анализи, които практиката позволява, за да бъде гарантирано правилното изчисляване на компенсацията.

| (141) | Датските органи са съгласни с разсъжденията на Комисията, изложени в решението за откриване на процедурата, съгласно които компенсацията фактически може да бъде определена като съвместима с вътрешния пазар дотолкова, доколкото е спазен третият критерий от решението Altmark. |
| --- | --- |

(141)

Датските органи са съгласни с разсъжденията на Комисията, изложени в решението за откриване на процедурата, съгласно които компенсацията фактически може да бъде определена като съвместима с вътрешния пазар дотолкова, доколкото е спазен третият критерий от решението Altmark.

| (142) | Както беше посочено по-горе, датските органи считат, че са били наложени всички възможни изисквания, за да се гарантира, че DSB няма да получи свръхкомпенсация, и че следва поне да се направи заключението, че полученото от DSB плащане по договорите представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(142)

Както беше посочено по-горе, датските органи считат, че са били наложени всички възможни изисквания, за да се гарантира, че DSB няма да получи свръхкомпенсация, и че следва поне да се направи заключението, че полученото от DSB плащане по договорите представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар.

| (143) | От друга страна, както беше посочено по-горе, датските органи не споделят разсъжденията на Комисията относно разграничението между договори и задачи за обществена услуга, както и относно законосъобразността на помощта. Според тях в този случай, дори ако се приеме, че DSB е получило държавна помощ, за тази помощ не е трябвало да се отправя уведомление. Ако Комисията потвърди разсъжденията си, това на практика би означавало да се направи съществено и необосновано разграничаване в зависимост от това дали държава-членка, която възлага задължение за изпълнение на транспортна дейност на изцяло притежавано от нея предприятие, включва обхвата, качеството и цената на услугите в договор или не. |
| --- | --- |

(143)

От друга страна, както беше посочено по-горе, датските органи не споделят разсъжденията на Комисията относно разграничението между договори и задачи за обществена услуга, както и относно законосъобразността на помощта. Според тях в този случай, дори ако се приеме, че DSB е получило държавна помощ, за тази помощ не е трябвало да се отправя уведомление. Ако Комисията потвърди разсъжденията си, това на практика би означавало да се направи съществено и необосновано разграничаване в зависимост от това дали държава-членка, която възлага задължение за изпълнение на транспортна дейност на изцяло притежавано от нея предприятие, включва обхвата, качеството и цената на услугите в договор или не.

| (144) | Предвид изтъкнатото по-горе датските органи са на мнение, че няма основание да се иска връщане на държавната помощ поради несъвместимост с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(144)

Предвид изтъкнатото по-горе датските органи са на мнение, че няма основание да се иска връщане на държавната помощ поради несъвместимост с вътрешния пазар.

| (145) | Датските органи отбелязват, че въз основа на данните за предвижданията за премахване на данъка върху заплатите Комисията не е разследвала в настоящата процедура въпроса за този данък. |
| --- | --- |

(145)

Датските органи отбелязват, че въз основа на данните за предвижданията за премахване на данъка върху заплатите Комисията не е разследвала в настоящата процедура въпроса за този данък.

| (146) | За всеки случай датските органи уточняват, че промените по отношение на данъка върху заплатите са въведени със Закон No 526 от 25 юни 2008 г. и че са влезли в сила на 1 януари 2009 г. |
| --- | --- |

(146)

За всеки случай датските органи уточняват, че промените по отношение на данъка върху заплатите са въведени със Закон No 526 от 25 юни 2008 г. и че са влезли в сила на 1 януари 2009 г.

| (147) | С писмо от 8 януари 2010 г. датските органи посочиха, че нямат специални забележки относно определянето от Комисията на приложимото правно основание между регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(147)

С писмо от 8 януари 2010 г. датските органи посочиха, че нямат специални забележки относно определянето от Комисията на приложимото правно основание между регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕО) No 1370/2007.

6.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ ВСЛЕДСТВИЕ ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРАТА

| (148) | Мнения бяха представени от DSB, предприятието бенефициер на разглежданите мерки, както и от DKT, втория жалбоподател. Следва да се отбележи, че Gråhundbus, първият жалбоподател, не е изпратил коментари. |
| --- | --- |

(148)

Мнения бяха представени от DSB, предприятието бенефициер на разглежданите мерки, както и от DKT, втория жалбоподател. Следва да се отбележи, че Gråhundbus, първият жалбоподател, не е изпратил коментари.

6.1.   МНЕНИЕ НА DSB

| (149) | С писмо от 30 декември 2008 г. DSB представи своето мнение относно решението на Комисията за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(149)

С писмо от 30 декември 2008 г. DSB представи своето мнение относно решението на Комисията за откриване на процедурата.

| (150) | DSB изтъква, че споделя напълно съображенията на датските органи и се интересува само дали Комисията може да поиска връщане на помощта, в случай че стигне до заключението, че договорите за обществена услуга представляват държавна помощ, несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(150)

DSB изтъква, че споделя напълно съображенията на датските органи и се интересува само дали Комисията може да поиска връщане на помощта, в случай че стигне до заключението, че договорите за обществена услуга представляват държавна помощ, несъвместима с вътрешния пазар.

| (151) | DSB счита, че връщането на помощта в конкретния случай би било в противоречие с принципа на законните очаквания и в разрез с прилагането на член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB счита, че връщането на помощта в конкретния случай би било в противоречие с принципа на законните очаквания и в разрез с прилагането на член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (24).

| (152) | Първо, дружество DSB счита, че е имало законно основание да смята, че плащанията от страна на датското правителство по договорите за 5 и 10 години не представляват държавна помощ. В действителност дружеството отбелязва, че ситуацията не е била напълно ясна, що се отнася до действията, които е следвало да бъдат предприети за проверка на съществуването на държавна помощ в сферата на сухопътния транспорт. |
| --- | --- |

(152)

Първо, дружество DSB счита, че е имало законно основание да смята, че плащанията от страна на датското правителство по договорите за 5 и 10 години не представляват държавна помощ. В действителност дружеството отбелязва, че ситуацията не е била напълно ясна, що се отнася до действията, които е следвало да бъдат предприети за проверка на съществуването на държавна помощ в сферата на сухопътния транспорт.

| (153) | От друга страна, DSB счита, че за да се направи преценка дали правителството е предоставило предимство на DSB, е необходимо да се вземат предвид обстоятелствата, при които е било извършено плащането. Фактът, че е можело да съществува определено съмнение относно еата на услугите и относно евентуалните други източници на приходи, не би могъл да попречи на държавата да сключи договор на цена, отговаряща на пазарните условия. Според DSB във всеки договор се съдържа известна несигурност и при нормални условия на договора самото предприятие поема този риск. Схема, при която дружеството DSB е поставено в условия да поеме само риска от непредвидени изменения в количеството на продажбите на билети или на поеманите разходи, е най-добрият начин да се насърчи дружеството да подобри услугите и да привлече повече пътници (25), което позволява на държавата да оползотвори по най-добрия начин плащанията по договора към DSB и да гарантира, че дружеството поема част от риска в случай на влошаване на качеството на услугите, например при лошо управление или реализирани загуби. По тази причина DSB смята, че при сключването на двата договора държавата е действала като разумен инвеститор, който оптимизира възможностите да получи възможно най-добра възвръщаемост в рамките на тези договори. |
| --- | --- |

(153)

От друга страна, DSB счита, че за да се направи преценка дали правителството е предоставило предимство на DSB, е необходимо да се вземат предвид обстоятелствата, при които е било извършено плащането. Фактът, че е можело да съществува определено съмнение относно еата на услугите и относно евентуалните други източници на приходи, не би могъл да попречи на държавата да сключи договор на цена, отговаряща на пазарните условия. Според DSB във всеки договор се съдържа известна несигурност и при нормални условия на договора самото предприятие поема този риск. Схема, при която дружеството DSB е поставено в условия да поеме само риска от непредвидени изменения в количеството на продажбите на билети или на поеманите разходи, е най-добрият начин да се насърчи дружеството да подобри услугите и да привлече повече пътници (25), което позволява на държавата да оползотвори по най-добрия начин плащанията по договора към DSB и да гарантира, че дружеството поема част от риска в случай на влошаване на качеството на услугите, например при лошо управление или реализирани загуби. По тази причина DSB смята, че при сключването на двата договора държавата е действала като разумен инвеститор, който оптимизира възможностите да получи възможно най-добра възвръщаемост в рамките на тези договори.

| (154) | На второ място, DSB счита, че има легитимно основание да смята, че плащанията по договорите във всички случаи са съобразени с критериите, установени в Регламент (ЕИО) No 1191/69, и подлежат на групово освобождаване по силата на този регламент. Дружеството изразява съмнение относно тълкуването от страна на Комисията на член 14 от регламента. |
| --- | --- |

(154)

На второ място, DSB счита, че има легитимно основание да смята, че плащанията по договорите във всички случаи са съобразени с критериите, установени в Регламент (ЕИО) No 1191/69, и подлежат на групово освобождаване по силата на този регламент. Дружеството изразява съмнение относно тълкуването от страна на Комисията на член 14 от регламента.

| (155) | DSB припомня, че раздел V от регламента — който не съдържа разпоредби относно размера на компенсациите — се различава от раздели II—IV от същия регламент, които съдържат подробни разпоредби, отнасящи се до размера на компенсацията, свързана със задачата за обществена услуга. Според DSB целта на този регламент е била да се осигури разумна компенсация на операторите. Когато става въпрос за доброволно поет ангажимент, транспортните оператори, обвързани с договори за обществена услуга, се намират в съвсем различна ситуация от тези, на които държавата едностранно е възложила задача за обществена услуга, което е отразено в регламента. При тези условия Комисията не може да тълкува Регламент (ЕИО) No 1191/69 в контекста на член 106, параграф 2 от ДФЕС (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB припомня, че раздел V от регламента — който не съдържа разпоредби относно размера на компенсациите — се различава от раздели II—IV от същия регламент, които съдържат подробни разпоредби, отнасящи се до размера на компенсацията, свързана със задачата за обществена услуга. Според DSB целта на този регламент е била да се осигури разумна компенсация на операторите. Когато става въпрос за доброволно поет ангажимент, транспортните оператори, обвързани с договори за обществена услуга, се намират в съвсем различна ситуация от тези, на които държавата едностранно е възложила задача за обществена услуга, което е отразено в регламента. При тези условия Комисията не може да тълкува Регламент (ЕИО) No 1191/69 в контекста на член 106, параграф 2 от ДФЕС (26).

| (156) | На последно място, DSB не споделя тълкуването на Комисията на член 17 от регламента, според което предвиденото освобождаване от задължението за отправяне на уведомление се отнася единствено за компенсациите при задача за обществена услуга, а не за договорите за обществена услуга. |
| --- | --- |

(156)

На последно място, DSB не споделя тълкуването на Комисията на член 17 от регламента, според което предвиденото освобождаване от задължението за отправяне на уведомление се отнася единствено за компенсациите при задача за обществена услуга, а не за договорите за обществена услуга.

| (157) | DSB представи мнението си с писмо от 8 януари 2010 г. DSB възразява по принцип срещу факта, че Комисията прилага Регламент (ЕО) No 1370/2007 по отношение на настоящия случай. |
| --- | --- |

(157)

DSB представи мнението си с писмо от 8 януари 2010 г. DSB възразява по принцип срещу факта, че Комисията прилага Регламент (ЕО) No 1370/2007 по отношение на настоящия случай.

| (158) | DSB припомня, че разглежданите транспортни договори между дружеството и датската държава са сключени преди приемането на регламента и преди неговото влизане в сила. Прилагането на въпросния регламент ще означава прилагане на законодателство с обратна сила, което според DSB противоречи на основните правни принципи, едновременно на принципа на правната сигурност и на принципа за защита на законните очаквания. DSB също така изтъква, че няма основание да се счита, че законодателният орган на ЕС е искал да придаде обратно действие на Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(158)

DSB припомня, че разглежданите транспортни договори между дружеството и датската държава са сключени преди приемането на регламента и преди неговото влизане в сила. Прилагането на въпросния регламент ще означава прилагане на законодателство с обратна сила, което според DSB противоречи на основните правни принципи, едновременно на принципа на правната сигурност и на принципа за защита на законните очаквания. DSB също така изтъква, че няма основание да се счита, че законодателният орган на ЕС е искал да придаде обратно действие на Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (159) | Напротив, DSB изтъква, че регламентът предвижда постепенно въвеждане на новите правила, както и че разпоредбите на регламента по принцип не важат за вече сключени договори, ако срокът на последните е ограничен. Тъй като срокът на разглежданите договори е съответствал на препоръчания в преходните разпоредби, DSB счита, че тези договори са подчинени единствено на действащото законодателство към момента на тяхното сключване, а именно на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

Напротив, DSB изтъква, че регламентът предвижда постепенно въвеждане на новите правила, както и че разпоредбите на регламента по принцип не важат за вече сключени договори, ако срокът на последните е ограничен. Тъй като срокът на разглежданите договори е съответствал на препоръчания в преходните разпоредби, DSB счита, че тези договори са подчинени единствено на действащото законодателство към момента на тяхното сключване, а именно на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70.

| (160) | DSB обосновава твърденията си на последните решения на Комисията, в които Комисията е приела, че не е възможно прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 по отношение на договори, сключени преди влизането в сила на регламента на 3 декември 2009 г. (27) |
| --- | --- |

(160)

DSB обосновава твърденията си на последните решения на Комисията, в които Комисията е приела, че не е възможно прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 по отношение на договори, сключени преди влизането в сила на регламента на 3 декември 2009 г. (27)

| (161) | Като алтернатива DSB предостави данни, доказващи, че във всеки случай разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1370/2007 са спазени в транспортните договори. |
| --- | --- |

(161)

Като алтернатива DSB предостави данни, доказващи, че във всеки случай разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1370/2007 са спазени в транспортните договори.

6.2.   МНЕНИЕ НА DKT

| (162) | С писмо от 16 февруари 2009 г. DKT представи своето мнение относно откриването на процедурата. Неговото съдържание е предадено накратко по-долу. |
| --- | --- |

(162)

С писмо от 16 февруари 2009 г. DKT представи своето мнение относно откриването на процедурата. Неговото съдържание е предадено накратко по-долу.

| (163) | DKT припомня всички данни, предоставени на Комисията в рамките на жалбата на дружеството, и контактите, осъществени преди откриването на процедурата. |
| --- | --- |

(163)

DKT припомня всички данни, предоставени на Комисията в рамките на жалбата на дружеството, и контактите, осъществени преди откриването на процедурата.

| (164) | DKT изтъква, че решението на Комисията за откриване на процедурата изглежда се отнася само за договорите за обществена услуга на DSB, свързани с неговата дейност в сферата на традиционния железопътен транспорт, и не засяга дейностите в сферата на градския транспорт, осъществявани от филиала ѝ DSB S-tog a/s, които също са били посочени в първоначалната жалба на дружеството. |
| --- | --- |

(164)

DKT изтъква, че решението на Комисията за откриване на процедурата изглежда се отнася само за договорите за обществена услуга на DSB, свързани с неговата дейност в сферата на традиционния железопътен транспорт, и не засяга дейностите в сферата на градския транспорт, осъществявани от филиала ѝ DSB S-tog a/s, които също са били посочени в първоначалната жалба на дружеството.

| (165) | DKT отбелязва, че естеството на договорите за градския транспорт е същото и свързаните с тях въпроси са същите. Затова DKT настоява Комисията да включи в настоящото разследване и договорите за обществена услуга в сферата на градския транспорт. |
| --- | --- |

(165)

DKT отбелязва, че естеството на договорите за градския транспорт е същото и свързаните с тях въпроси са същите. Затова DKT настоява Комисията да включи в настоящото разследване и договорите за обществена услуга в сферата на градския транспорт.

| (166) | Най-общо DKT счита, че в настоящия случай не са изпълнени критериите от решението Altmark и че следователно въпросните договори представляват държавна помощ. DKT смята, че тези помощи са несъвместими и незаконосъобразни и че Комисията трябва да нареди те да бъдат възстановени. |
| --- | --- |

(166)

Най-общо DKT счита, че в настоящия случай не са изпълнени критериите от решението Altmark и че следователно въпросните договори представляват държавна помощ. DKT смята, че тези помощи са несъвместими и незаконосъобразни и че Комисията трябва да нареди те да бъдат възстановени.

| (167) | Макар че Комисията не е изразила съмнение относно спазването на първия критерий от решението Altmark, DKT изразява коментари по тази точка. |
| --- | --- |

(167)

Макар че Комисията не е изразила съмнение относно спазването на първия критерий от решението Altmark, DKT изразява коментари по тази точка.

| (168) | DKT смята, че голямата свобода на преценка, с която разполагат държавите-членки при определяне на задачите за обществена услуга, не би следвало да създава ситуации на произвол, при които трети страни да не могат да поставят под съмнение дали дадена дейност се осъществява в рамките на обществена услуга. Според DKT Комисията е длъжна да мотивира необходимостта от налагане на задачи за обществена услуга. |
| --- | --- |

(168)

DKT смята, че голямата свобода на преценка, с която разполагат държавите-членки при определяне на задачите за обществена услуга, не би следвало да създава ситуации на произвол, при които трети страни да не могат да поставят под съмнение дали дадена дейност се осъществява в рамките на обществена услуга. Според DKT Комисията е длъжна да мотивира необходимостта от налагане на задачи за обществена услуга.

| (169) | Въз основа на практиката на Съда и решенията на Комисията DKT оспорва анализа, в който Комисията прави заключението, че не е налице явна грешка в преценката. По-специално DKT счита, че поставянето на изисквания за точност, качество и редовност на услугата не е достатъчно, за да бъде тя определена като обществена услуга. |
| --- | --- |

(169)

Въз основа на практиката на Съда и решенията на Комисията DKT оспорва анализа, в който Комисията прави заключението, че не е налице явна грешка в преценката. По-специално DKT счита, че поставянето на изисквания за точност, качество и редовност на услугата не е достатъчно, за да бъде тя определена като обществена услуга.

| (170) | По-скоро Комисията би трябвало да направи този анализ в контекста на критериите, посочени в Регламент (ЕИО) No 1191/69, и да проучи пропорционалността на дейностите за предоставяне на обществена услуга. Според DKT Комисията по-специално би трябвало да проучи дали не е рентабилно осъществяването на въпросните услуги в съответствие с изисквания за точност, качество и редовност. |
| --- | --- |

(170)

По-скоро Комисията би трябвало да направи този анализ в контекста на критериите, посочени в Регламент (ЕИО) No 1191/69, и да проучи пропорционалността на дейностите за предоставяне на обществена услуга. Според DKT Комисията по-специално би трябвало да проучи дали не е рентабилно осъществяването на въпросните услуги в съответствие с изисквания за точност, качество и редовност.

| (171) | DKT смята, че предоставянето на компенсации за обществена услуга е основателно само когато тези услуги са нерентабилни и компенсацията е необходима за тяхното осъществяване, което налага да бъде проведено на отделно разследване за всяка от разглежданите железопътни връзки. |
| --- | --- |

(171)

DKT смята, че предоставянето на компенсации за обществена услуга е основателно само когато тези услуги са нерентабилни и компенсацията е необходима за тяхното осъществяване, което налага да бъде проведено на отделно разследване за всяка от разглежданите железопътни връзки.

| (172) | DKT оспорва разсъжденията на Комисията, според които десетгодишните бюджети, върху които се основава изчисляването на компенсациите за DSB, позволяват да се приеме, че е изпълнен вторият критерий от решението Altmark. Според дружеството тези бюджети не съдържат параметри и подробен анализ на разходите, въз основа на които да може да се определи нивото на компенсация, необходимо за всяка от разглежданите железопътни линии. |
| --- | --- |

(172)

DKT оспорва разсъжденията на Комисията, според които десетгодишните бюджети, върху които се основава изчисляването на компенсациите за DSB, позволяват да се приеме, че е изпълнен вторият критерий от решението Altmark. Според дружеството тези бюджети не съдържат параметри и подробен анализ на разходите, въз основа на които да може да се определи нивото на компенсация, необходимо за всяка от разглежданите железопътни линии.

| (173) | DKT счита, че третият критерий следва да бъде анализиран заедно с четвъртия критерий от решението Altmark, тъй като, при условие че предприятието не може да бъде разглеждано като средно, добре управлявано предприятие, изследването на третия критерий би било излишно, защото няма да се основава на анализ на разходите на това предприятие. |
| --- | --- |

(173)

DKT счита, че третият критерий следва да бъде анализиран заедно с четвъртия критерий от решението Altmark, тъй като, при условие че предприятието не може да бъде разглеждано като средно, добре управлявано предприятие, изследването на третия критерий би било излишно, защото няма да се основава на анализ на разходите на това предприятие.

| (174) | DKT припомня, че разглежданите договори за обществена поръчка не са били предмет на търг. Освен това DKT споделя съмненията на Комисията за това дали десетгодишните бюджети и прилаганата от датската държава методология позволяват да се изпълни четвъртият критерий от решението Altmark. |
| --- | --- |

(174)

DKT припомня, че разглежданите договори за обществена поръчка не са били предмет на търг. Освен това DKT споделя съмненията на Комисията за това дали десетгодишните бюджети и прилаганата от датската държава методология позволяват да се изпълни четвъртият критерий от решението Altmark.

| (175) | В тази връзка DKT изтъква по-специално, че търговете, организирани за някои от линиите, са показали, че конкуренти на DSB са могли да осъществят услуги на цена, с около 27 % по-ниска от цените на DSB. DKT също така припомня, че персоналът на DSB е със статут на държавни служители, което изключва спазването на четвъртия критерий от решението Altmark. |
| --- | --- |

(175)

В тази връзка DKT изтъква по-специално, че търговете, организирани за някои от линиите, са показали, че конкуренти на DSB са могли да осъществят услуги на цена, с около 27 % по-ниска от цените на DSB. DKT също така припомня, че персоналът на DSB е със статут на държавни служители, което изключва спазването на четвъртия критерий от решението Altmark.

| (176) | DKT не споделя разсъжденията на Комисията относно изследването на съвместимостта на помощта. Дружеството смята, че в Регламент (ЕИО) No 1191/69 се прави разграничение между подхода, основан върху реалните разходи в съответствие с раздели II, III и IV от Регламент (ЕИО) No 1191/69, от една страна, и подхода, основан върху сравнение на предложените цени за конкретна услуга на конкурентни оператори, в съответствие с раздел V от Регламент (ЕИО) No 1191/69, от друга страна. Според DKT това разграничение се отразява в различното естество на задачите и договорите за обществена услуга, които се основават на различни процедурни изисквания. |
| --- | --- |

(176)

DKT не споделя разсъжденията на Комисията относно изследването на съвместимостта на помощта. Дружеството смята, че в Регламент (ЕИО) No 1191/69 се прави разграничение между подхода, основан върху реалните разходи в съответствие с раздели II, III и IV от Регламент (ЕИО) No 1191/69, от една страна, и подхода, основан върху сравнение на предложените цени за конкретна услуга на конкурентни оператори, в съответствие с раздел V от Регламент (ЕИО) No 1191/69, от друга страна. Според DKT това разграничение се отразява в различното естество на задачите и договорите за обществена услуга, които се основават на различни процедурни изисквания.

| (177) | Поради това разсъжденията на Комисията, основани върху подхода на реалните разходи и върху принципите, свързани с прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС, не могат да бъдат прилагани за изследване на цената, определена в договори за обществена услуга. DKT смята, че такъв подход противоречи на съдебната практика на Общността (решението Combus), на практиката на Комисията (насоки на Общността относно държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга (28) и на самото решение за откриване на процедура, което потвърждава характера на lex specialis на член 93 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(177)

Поради това разсъжденията на Комисията, основани върху подхода на реалните разходи и върху принципите, свързани с прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС, не могат да бъдат прилагани за изследване на цената, определена в договори за обществена услуга. DKT смята, че такъв подход противоречи на съдебната практика на Общността (решението Combus), на практиката на Комисията (насоки на Общността относно държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга (28) и на самото решение за откриване на процедура, което потвърждава характера на lex specialis на член 93 от ДФЕС.

| (178) | Като констатира, че по отношение на договорите за обществена поръчка в настоящия случай Комисията възнамерява да приложи подхода, основан на реалните разходи, DKT все пак представи своето мнение във връзка с този подход. |
| --- | --- |

(178)

Като констатира, че по отношение на договорите за обществена поръчка в настоящия случай Комисията възнамерява да приложи подхода, основан на реалните разходи, DKT все пак представи своето мнение във връзка с този подход.

| (179) | DKT смята, че данните, представени от датските органи с цел да докажат, че не е налице свръхкомпенсиране, са неточни. DKT изтъква няколко аргумента:






  — | Дружество DSB е успяло да намали значително разходите си при участието си в търгове за някои линии. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT смята, че данните, представени от датските органи с цел да докажат, че не е налице свръхкомпенсиране, са неточни. DKT изтъква няколко аргумента:

—

Дружество DSB е успяло да намали значително разходите си при участието си в търгове за някои линии.

| — | Освен това договорите за обществена услуга изискват финансовото състояние на DSB да бъде устойчиво, което означава, че договорните плащания са по-големи от необходимото за точно компенсиране на разходите, свързани със задачите за обществена услуга. |
| --- | --- |

—

Освен това договорите за обществена услуга изискват финансовото състояние на DSB да бъде устойчиво, което означава, че договорните плащания са по-големи от необходимото за точно компенсиране на разходите, свързани със задачите за обществена услуга.

| — | Размерът на договорните плащания не подлежи на адекватна обосновка и десетгодишните бюджети са били изготвени така, че да гарантират определен ниво на печалба на DSB, без да се основават на подробен анализ на разходите и приходите на дружеството за всяка от разглежданите железопътни връзки. |
| --- | --- |

—

Размерът на договорните плащания не подлежи на адекватна обосновка и десетгодишните бюджети са били изготвени така, че да гарантират определен ниво на печалба на DSB, без да се основават на подробен анализ на разходите и приходите на дружеството за всяка от разглежданите железопътни връзки.

| — | Системата за компенсиране е основана на целта за възвръщаемост на собствените капитали, а не на стриктното компенсиране на свръхразходите. |
| --- | --- |

—

Системата за компенсиране е основана на целта за възвръщаемост на собствените капитали, а не на стриктното компенсиране на свръхразходите.

| — | Според представени от DKT изчисления основната железопътна връзка между Копенхаген и Aarhus е рентабилна предвид настоящите задължения, наложени на DSB, и следователно не е било необходимо да бъде обект на договор за обществена услуга. |
| --- | --- |

—

Според представени от DKT изчисления основната железопътна връзка между Копенхаген и Aarhus е рентабилна предвид настоящите задължения, наложени на DSB, и следователно не е било необходимо да бъде обект на договор за обществена услуга.

| — | Освен това обявеното увеличение на производителността на DSB не съответства на финансовите данни, показващи увеличение на разходите за персонал в сравнение с приходите през разглеждания период. |
| --- | --- |

—

Освен това обявеното увеличение на производителността на DSB не съответства на финансовите данни, показващи увеличение на разходите за персонал в сравнение с приходите през разглеждания период.

| — | DKT също така поставя под съмнение намалението на договорните плащания с 1 млрд. DKK, което според годишните счетоводни отчети на дружеството е по-скоро в размер на 647 млн. DKK. |
| --- | --- |

—

DKT също така поставя под съмнение намалението на договорните плащания с 1 млрд. DKK, което според годишните счетоводни отчети на дружеството е по-скоро в размер на 647 млн. DKK.

| — | DKT твърди, че целите на DSB (във влак-километри) за периода 2000—2004 г. не са били достигнати — което би оправдало намаляване на договорните плащания — и че дружеството DSB е получило компенсации за подвижен състав, за който не е понесло разходи предвид закъснението на доставките. |
| --- | --- |

—

DKT твърди, че целите на DSB (във влак-километри) за периода 2000—2004 г. не са били достигнати — което би оправдало намаляване на договорните плащания — и че дружеството DSB е получило компенсации за подвижен състав, за който не е понесло разходи предвид закъснението на доставките.

| — | На последно място, DKT смята, че предвид значителните си печалби дружеството DSB е могло самостоятелно да се справи с финансовите последици от закъснението на доставките на подвижен състав, особено що се отнася до заместващия подвижен състав. DSB е получило 225 млн. DKK от AnsaldoBreda като компенсация за закъсненията, като тази сума е следвало да бъде преведена на датската държава, която според DKT търпи щетите от тези закъснения. DSB е получило излишък от договорни плащания в размер на 104 млн. DKK за подвижен състав, който не е бил пуснат в експлоатация. |
| --- | --- |

—

На последно място, DKT смята, че предвид значителните си печалби дружеството DSB е могло самостоятелно да се справи с финансовите последици от закъснението на доставките на подвижен състав, особено що се отнася до заместващия подвижен състав. DSB е получило 225 млн. DKK от AnsaldoBreda като компенсация за закъсненията, като тази сума е следвало да бъде преведена на датската държава, която според DKT търпи щетите от тези закъснения. DSB е получило излишък от договорни плащания в размер на 104 млн. DKK за подвижен състав, който не е бил пуснат в експлоатация.

| (180) | Според DKT причините, поради които високите печалби на DSB са доказателство за това, че предприятието е било свръхкомпенсирано, са следните:






  — | печалбите на DSB надвишават размера на печалбата, която предприятие в подобни условия на риск, т.е. в условията на слаб риск, може разумно да очаква; |
| --- | --- | --- |

(180)

Според DKT причините, поради които високите печалби на DSB са доказателство за това, че предприятието е било свръхкомпенсирано, са следните:

—

печалбите на DSB надвишават размера на печалбата, която предприятие в подобни условия на риск, т.е. в условията на слаб риск, може разумно да очаква;

| — | DKT припомня анализ, осъществен по повод жалбата на дружеството, според който маржът на печалба на DSB преди облагане с данъци (12,3 % за 1999—2004 г. и 12,77 % за 1999—2007 г.) е по-висок от този на други предприятия в сферата на железопътния транспорт в Европа (2,21—4,47 % в Обединеното кралство; 3,35 % в Швеция; 0,49—4,65 % в Германия, както и 0,8—3,77 % за френската SNCF) и по-висок от нивото, цитирано от Комисията в рамките на друга подобна процедура (29); |
| --- | --- |

—

DKT припомня анализ, осъществен по повод жалбата на дружеството, според който маржът на печалба на DSB преди облагане с данъци (12,3 % за 1999—2004 г. и 12,77 % за 1999—2007 г.) е по-висок от този на други предприятия в сферата на железопътния транспорт в Европа (2,21—4,47 % в Обединеното кралство; 3,35 % в Швеция; 0,49—4,65 % в Германия, както и 0,8—3,77 % за френската SNCF) и по-висок от нивото, цитирано от Комисията в рамките на друга подобна процедура (29);

| — | DKT също така счита, че приходите на DSB надвишават съществено приходите на неговите конкуренти на национално равнище, що се отнася до договорите за обществена услуга [DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva 4,39 %; Metro Service (6,18 %]; |
| --- | --- |

—

DKT също така счита, че приходите на DSB надвишават съществено приходите на неговите конкуренти на национално равнище, що се отнася до договорите за обществена услуга [DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva 4,39 %; Metro Service (6,18 %];

| — | DKT подчертава, че приходите на DSB надвишават съществено прага от възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, който датската държава е поставила като цел за DSB, което според изчисления на DKT представлява излишък в размер на 3,678 млрд. DKK. |
| --- | --- |

—

DKT подчертава, че приходите на DSB надвишават съществено прага от възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, който датската държава е поставила като цел за DSB, което според изчисления на DKT представлява излишък в размер на 3,678 млрд. DKK.

| (181) | На последно място причините, поради които DKT смята, че трябва да бъде отхвърлен аргументът, че получаването на дивиденти е позволило да се избегне свръхкомпенсиране, са следните:






  — | договорите за обществена поръчка не съдържат механизъм за връщане на компенсации, в случай че последните надвишат размера, необходим единствено за компенсиране на задачите за обществена услуга; |
| --- | --- | --- |

(181)

На последно място причините, поради които DKT смята, че трябва да бъде отхвърлен аргументът, че получаването на дивиденти е позволило да се избегне свръхкомпенсиране, са следните:

—

договорите за обществена поръчка не съдържат механизъм за връщане на компенсации, в случай че последните надвишат размера, необходим единствено за компенсиране на задачите за обществена услуга;

| — | в случая датската държава смесва ролята си на инвеститор, акционер в държавно предприятие и ролята си на обществен орган, който позволява да бъдат компенсирани задачи за обществена услуга; |
| --- | --- |

—

в случая датската държава смесва ролята си на инвеститор, акционер в държавно предприятие и ролята си на обществен орган, който позволява да бъдат компенсирани задачи за обществена услуга;

| — | получаването на дивиденти само по себе си не може да премахне нито икономическите последици от свръхкомпенсацията, нито нарушаването на конкуренцията, чиито последици остават видими на пазара; |
| --- | --- |

—

получаването на дивиденти само по себе си не може да премахне нито икономическите последици от свръхкомпенсацията, нито нарушаването на конкуренцията, чиито последици остават видими на пазара;

| — | аргументът за получаването на дивиденти би означавал дискриминация между държавните и частните предприятия; |
| --- | --- |

—

аргументът за получаването на дивиденти би означавал дискриминация между държавните и частните предприятия;

| — | в насоките на Комисията относно държавната помощ във вид на компенсация за обществена поръчка е предвидена възможност за пренос на излишък от само 10 % на година; |
| --- | --- |

—

в насоките на Комисията относно държавната помощ във вид на компенсация за обществена поръчка е предвидена възможност за пренос на излишък от само 10 % на година;

| — | не съществува пряка връзка между размера на свръхкомпенсацията и размера на получаваните от страна на датската държава дивиденти, чийто принцип освен това е бил утвърден в десетгодишните бюджети, преди да бъде установено евентуално свръхкомпенсиране. |
| --- | --- |

—

не съществува пряка връзка между размера на свръхкомпенсацията и размера на получаваните от страна на датската държава дивиденти, чийто принцип освен това е бил утвърден в десетгодишните бюджети, преди да бъде установено евентуално свръхкомпенсиране.

| (182) | DKT посочва, че датската държава е премахнала освобождаването от данъка върху заплатите през 2008 г. Дружеството се позовава на проекта за закон в Дания, според който разходите на DSB за този данък са били оценени на 80 млн. DKK годишно. Въз основа на това DKT смята, че освобождаването от данъка е имало отрицателен ефект върху конкуренцията в размер на почти 800 млн. DKK за десетгодишен период, сума, която датската държава би трябвало да възстанови. |
| --- | --- |

(182)

DKT посочва, че датската държава е премахнала освобождаването от данъка върху заплатите през 2008 г. Дружеството се позовава на проекта за закон в Дания, според който разходите на DSB за този данък са били оценени на 80 млн. DKK годишно. Въз основа на това DKT смята, че освобождаването от данъка е имало отрицателен ефект върху конкуренцията в размер на почти 800 млн. DKK за десетгодишен период, сума, която датската държава би трябвало да възстанови.

| (183) | Освен това DKT насочи вниманието на Комисията върху факта, че вероятно датската държава е решила да компенсира задължението на DSB за плащане на въпросния данък в бъдеще, като увеличи договорните плащания. |
| --- | --- |

(183)

Освен това DKT насочи вниманието на Комисията върху факта, че вероятно датската държава е решила да компенсира задължението на DSB за плащане на въпросния данък в бъдеще, като увеличи договорните плащания.

| (184) | DKT отправя искане към Комисията да разгледа този въпрос в рамките на настоящата процедура, тъй като процедура CP78/06, посочена в решението за откриване на процедурата, вече е приключила. |
| --- | --- |

(184)

DKT отправя искане към Комисията да разгледа този въпрос в рамките на настоящата процедура, тъй като процедура CP78/06, посочена в решението за откриване на процедурата, вече е приключила.

| (185) | На 10 януари 2010 г. DKT предаде на Комисията съображенията си относно избора на адекватно правно основание между Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

На 10 януари 2010 г. DKT предаде на Комисията съображенията си относно избора на адекватно правно основание между Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (186) | DKT смята, че тъй като Регламент (ЕО) No 1370/2007 е влязъл в сила едва на 3 декември 2009 г., проучването на съвместимостта на разглежданите мерки за предоставяне на помощ въз основа на този регламент би било грешка от правна гледна точка. Като припомня някои принципи, свързани с прилагането ratione temporis на правилата в областта на държавната помощ, DKT отбеляза, че следва да се прави разграничение в зависимост от това, дали за помощта е отправено уведомление или не. Като се позова на решението SIDE на Общия съд (30), DKT посочва, че в случая Комисията трябва да проучи съвместимостта въз основа на Регламент (ЕИО) No 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

DKT смята, че тъй като Регламент (ЕО) No 1370/2007 е влязъл в сила едва на 3 декември 2009 г., проучването на съвместимостта на разглежданите мерки за предоставяне на помощ въз основа на този регламент би било грешка от правна гледна точка. Като припомня някои принципи, свързани с прилагането ratione temporis на правилата в областта на държавната помощ, DKT отбеляза, че следва да се прави разграничение в зависимост от това, дали за помощта е отправено уведомление или не. Като се позова на решението SIDE на Общия съд (30), DKT посочва, че в случая Комисията трябва да проучи съвместимостта въз основа на Регламент (ЕИО) No 1191/69.

| (187) | Заключението на DKT се основава по-специално на факта, че въпросните договори за обществена услуга се отнасят за периодите 1999—2004 г. и 2005—2014 г., а помощта е предоставена чрез ежемесечното осъществяване на договорните плащания. Освен това DKT отбелязва, че в Регламент (ЕО) No 1370/2007 не съществува разпоредба относно вече отпусната държавна помощ или относно помощ, която е предмет на разследване. От друга страна, в решението за откриване на процедурата от 10 септември 2008 г. не се прави позоваване на новия регламент, макар че той вече е бил приет. На последно място, DKT изтъква наличието на противоречие с Известие на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (31). |
| --- | --- |

(187)

Заключението на DKT се основава по-специално на факта, че въпросните договори за обществена услуга се отнасят за периодите 1999—2004 г. и 2005—2014 г., а помощта е предоставена чрез ежемесечното осъществяване на договорните плащания. Освен това DKT отбелязва, че в Регламент (ЕО) No 1370/2007 не съществува разпоредба относно вече отпусната държавна помощ или относно помощ, която е предмет на разследване. От друга страна, в решението за откриване на процедурата от 10 септември 2008 г. не се прави позоваване на новия регламент, макар че той вече е бил приет. На последно място, DKT изтъква наличието на противоречие с Известие на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (31).

| (188) | При всички случаи DKT смята, че Регламент (ЕО) No 1370/2007 може да служи за подходящо правно основание само при проучване на съвместимостта по отношение на бъдещите последици от договорите за обществена услуга, а именно за плащания по договорите, осъществени след 3 декември 2009 г. |
| --- | --- |

(188)

При всички случаи DKT смята, че Регламент (ЕО) No 1370/2007 може да служи за подходящо правно основание само при проучване на съвместимостта по отношение на бъдещите последици от договорите за обществена услуга, а именно за плащания по договорите, осъществени след 3 декември 2009 г.

7.   КОМЕНТАРИ НА ДАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (189) | Според Дания мнението на DKT не води до различна оценка на разглежданите факти. Дания поддържа твърдението, че в конкретния случай са изпълнени четирите критерия от решението Altmark и че дружество DSB не е получило свръхкомпенсация. |
| --- | --- |

(189)

Според Дания мнението на DKT не води до различна оценка на разглежданите факти. Дания поддържа твърдението, че в конкретния случай са изпълнени четирите критерия от решението Altmark и че дружество DSB не е получило свръхкомпенсация.

| (190) | Дания смята, че договорите за транспорт в региона на столицата не са предмет на официалната процедура по разследване и не е необходимо да се коментира мнението на DKT по тези договори. |
| --- | --- |

(190)

Дания смята, че договорите за транспорт в региона на столицата не са предмет на официалната процедура по разследване и не е необходимо да се коментира мнението на DKT по тези договори.

| (191) | Дания обаче посочва, че филиалът DSB S-tog a/s е 100 % собственост на DSB SV и че данните за DSB S-tog a/s са включени в консолидираните счетоводни отчети на групата DSB, както и в предоставените от датските органи данни. |
| --- | --- |

(191)

Дания обаче посочва, че филиалът DSB S-tog a/s е 100 % собственост на DSB SV и че данните за DSB S-tog a/s са включени в консолидираните счетоводни отчети на групата DSB, както и в предоставените от датските органи данни.

| (192) | Датските органи уточняват, че предвидените и осъществените по договорите плащания, отнасящи се до транспортните услуги на S-tog, също са били определени въз основа на възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък. Финансовият резултат на DSB S-tog a/s е бил включен в бюджета на DSB SV, след което са били изчислени договорните плащания, които да се платят на дружеството за транспорта по главните линии и регионалните линии. Освен това оперативният резултат от дейността на филиала DSB S-tog a/s е взет предвид при определяне на консолидирания резултат на DSB SV. От това следва, че резултатът от дейността на S-tog е включен в общия финансов резултат на DSB SV. |
| --- | --- |

(192)

Датските органи уточняват, че предвидените и осъществените по договорите плащания, отнасящи се до транспортните услуги на S-tog, също са били определени въз основа на възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък. Финансовият резултат на DSB S-tog a/s е бил включен в бюджета на DSB SV, след което са били изчислени договорните плащания, които да се платят на дружеството за транспорта по главните линии и регионалните линии. Освен това оперативният резултат от дейността на филиала DSB S-tog a/s е взет предвид при определяне на консолидирания резултат на DSB SV. От това следва, че резултатът от дейността на S-tog е включен в общия финансов резултат на DSB SV.

| (193) | Според Дания мнението на DKT не поставя под съмнение факта, че в случая са изпълнени четирите критерия от решението Altmark. |
| --- | --- |

(193)

Според Дания мнението на DKT не поставя под съмнение факта, че в случая са изпълнени четирите критерия от решението Altmark.

| (194) | Що се отнася до първия критерий, датските органи припомнят, че по тази точка Комисията не е изразила съмнения. Освен това по-долу е разгледан въпросът дали линията Копенхаген—Орхус представлява задача за обществена услуга. |
| --- | --- |

(194)

Що се отнася до първия критерий, датските органи припомнят, че по тази точка Комисията не е изразила съмнения. Освен това по-долу е разгледан въпросът дали линията Копенхаген—Орхус представлява задача за обществена услуга.

| (195) | Що се отнася до втория критерий, датските органи припомнят, че Комисията не е изразила съмнения по отношение на периода до 2008 г. и уточняват, че за периода 2009—2014 г. платената на DSB компенсация също е била изчислена въз основа на десетгодишен бюджет, представен на Комисията. |
| --- | --- |

(195)

Що се отнася до втория критерий, датските органи припомнят, че Комисията не е изразила съмнения по отношение на периода до 2008 г. и уточняват, че за периода 2009—2014 г. платената на DSB компенсация също е била изчислена въз основа на десетгодишен бюджет, представен на Комисията.

| (196) | Що се отнася до коментарите на DKT по третия критерий и до твърдението, че той трябва да се изследва, само ако преди това е изпълнен четвъртият критерий, датските органи не споделят това мнение и смятат, че няма пречка критериите да бъдат изследвани самостоятелно и в реда, следван от Съда в решението Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Що се отнася до коментарите на DKT по третия критерий и до твърдението, че той трябва да се изследва, само ако преди това е изпълнен четвъртият критерий, датските органи не споделят това мнение и смятат, че няма пречка критериите да бъдат изследвани самостоятелно и в реда, следван от Съда в решението Altmark.

| (197) | Що се отнася до четвъртия критерий, датските органи отхвърлят аргументите на DKT, които биха довели до заключението, че този критерий не е спазен. Те уточняват, че десетгодишните бюджети са били изготвени въз основа на всички налични данни и на достатъчен анализ на разходите, включващ перспективите за подобрение в дългосрочен план. Освен това при преговорите за втория договор бюджетът е бил преразгледан и договорните плащания са били намалени, за да се отчете повишената ефективност. Датските органи посочват още, че извънредните разходи, които предприятието поема във връзка с факта, че по традиция неговите служители имат статут на държавни служители, не е причина за доброто или лошото управление на предприятието. Датските органи припомнят и че между различните железопътни предприятия съществуват значителни различия по отношение на структурата на капитала, профила на риска и т.н., което прави невъзможно сравнението с други предприятия. Освен това фактът, че DSB First е могло да подаде оферта за линията Kystbanen на цена, на пръв поглед по-ниска, не е отражение, нито дори показател за това, че плащанията към DSB са били твърде големи, тъй като въпросната оферта е била подадена от различно дружество и е основана на различни параметри (само договорно наети служители, по-модерен подвижен състав, намален състав на влаковите бригади). |
| --- | --- |

(197)

Що се отнася до четвъртия критерий, датските органи отхвърлят аргументите на DKT, които биха довели до заключението, че този критерий не е спазен. Те уточняват, че десетгодишните бюджети са били изготвени въз основа на всички налични данни и на достатъчен анализ на разходите, включващ перспективите за подобрение в дългосрочен план. Освен това при преговорите за втория договор бюджетът е бил преразгледан и договорните плащания са били намалени, за да се отчете повишената ефективност. Датските органи посочват още, че извънредните разходи, които предприятието поема във връзка с факта, че по традиция неговите служители имат статут на държавни служители, не е причина за доброто или лошото управление на предприятието. Датските органи припомнят и че между различните железопътни предприятия съществуват значителни различия по отношение на структурата на капитала, профила на риска и т.н., което прави невъзможно сравнението с други предприятия. Освен това фактът, че DSB First е могло да подаде оферта за линията Kystbanen на цена, на пръв поглед по-ниска, не е отражение, нито дори показател за това, че плащанията към DSB са били твърде големи, тъй като въпросната оферта е била подадена от различно дружество и е основана на различни параметри (само договорно наети служители, по-модерен подвижен състав, намален състав на влаковите бригади).

| (198) | Дания припомня съмненията си относно представените от Комисията разсъждения за прилагането на Регламент (ЕИО) No 1191/69, за които тя счита, че съдържат сериозна правна неяснота, по-специално по отношение на задължението за отправяне на уведомление за договори за обществена услуга. |
| --- | --- |

(198)

Дания припомня съмненията си относно представените от Комисията разсъждения за прилагането на Регламент (ЕИО) No 1191/69, за които тя счита, че съдържат сериозна правна неяснота, по-специално по отношение на задължението за отправяне на уведомление за договори за обществена услуга.

| (199) | Дания не споделя обаче тълкуването на DKT, по-специално относно употребата на думата „цена“ в член 14, параграф 2, буква б) и относно неприложимостта на правилата за държавна помощ в случаите, когато се прилага Регламент (ЕИО) No 1191/69. |
| --- | --- |

(199)

Дания не споделя обаче тълкуването на DKT, по-специално относно употребата на думата „цена“ в член 14, параграф 2, буква б) и относно неприложимостта на правилата за държавна помощ в случаите, когато се прилага Регламент (ЕИО) No 1191/69.

i)   Общи съображения относно анализа

| (200) | Дания изразява абсолютно несъгласие с аргумента на DKT, според който компенсацията би трябвало да бъде определена въз основа на разходите за всяка разглеждана линия поотделно. Не съществува правно основание, съгласно което компенсацията, изплащана в рамките на общ договор за задача за обществена услуга, да бъде изчислявана въз основа на анализи на „микроравнище“ на всяка отделна задача, която доставчикът на услугата е поел. |
| --- | --- |

(200)

Дания изразява абсолютно несъгласие с аргумента на DKT, според който компенсацията би трябвало да бъде определена въз основа на разходите за всяка разглеждана линия поотделно. Не съществува правно основание, съгласно което компенсацията, изплащана в рамките на общ договор за задача за обществена услуга, да бъде изчислявана въз основа на анализи на „микроравнище“ на всяка отделна задача, която доставчикът на услугата е поел.

| (201) | Датските органи оспорват тълкуването от страна на DKT по решението Fred Olsen (дело T-17/02, Fred Olsen / Комисията) и подчертават, че в този случай става въпрос за хомогенна, интегрирана железопътна мрежа, която се експлоатира в рамките на общ договор, сключен на базата на преговори. По тази причина е излишно да се определя размерът на компенсацията въз основа на анализ на всяка отделна линия, което може да доведе и до грешен резултат. Този анализ би довел до по-голяма неяснота по отношение на разпределението на общите разходи в сравнение с резултата от една обобщена оценка на всички приходи и разходи, свързани с наложените по договора задачи за обществена услуга. |
| --- | --- |

(201)

Датските органи оспорват тълкуването от страна на DKT по решението Fred Olsen (дело T-17/02, Fred Olsen / Комисията) и подчертават, че в този случай става въпрос за хомогенна, интегрирана железопътна мрежа, която се експлоатира в рамките на общ договор, сключен на базата на преговори. По тази причина е излишно да се определя размерът на компенсацията въз основа на анализ на всяка отделна линия, което може да доведе и до грешен резултат. Този анализ би довел до по-голяма неяснота по отношение на разпределението на общите разходи в сравнение с резултата от една обобщена оценка на всички приходи и разходи, свързани с наложените по договора задачи за обществена услуга.

| (202) | Датските органи припомнят, че счетоводните данни за предоставените в изпълнение на договора услуги от страна на DSB могат да бъдат разглеждани поотделно, тъй като те са резултат на отделно счетоводство. |
| --- | --- |

(202)

Датските органи припомнят, че счетоводните данни за предоставените в изпълнение на договора услуги от страна на DSB могат да бъдат разглеждани поотделно, тъй като те са резултат на отделно счетоводство.

ii)   Железопътна връзка Копенхаген—Орхус

| (203) | Датските органи не споделят мнението, според което ако дадена услуга може да бъде предоставена без финансова помощ, тя не може да представлява задача за обществена услуга. Държавата може да включи такава услуга в рамките на цялостна обществена услуга с широк обхват (изисквания по отношение на разписания на услугите, капацитет, цени на билетите и т. н.), както е в настоящия случай, тъй като въпросната линия е неразделно свързана с останалите услуги, предоставяни от DSB, поради връзките със северната част на Орхус, поради връзката с други линии, както и поради необходимостта от разкачване и прегрупиране на минаващите оттам влакови композиции. |
| --- | --- |

(203)

Датските органи не споделят мнението, според което ако дадена услуга може да бъде предоставена без финансова помощ, тя не може да представлява задача за обществена услуга. Държавата може да включи такава услуга в рамките на цялостна обществена услуга с широк обхват (изисквания по отношение на разписания на услугите, капацитет, цени на билетите и т. н.), както е в настоящия случай, тъй като въпросната линия е неразделно свързана с останалите услуги, предоставяни от DSB, поради връзките със северната част на Орхус, поради връзката с други линии, както и поради необходимостта от разкачване и прегрупиране на минаващите оттам влакови композиции.

| (204) | Освен това датските органи посочват, че изплащаните на DSB компенсации се изчисляват въз основа на приходите и разходите от всички задачи за обществена услуга. Ако сред тях има линии или услуги, които могат да донесат печалби, тези приходи в излишък също са включени в общата сметка. При това положение изключването на някои рентабилни сами за себе си линии само би довело до увеличаване на общата помощ, изплащана на DSB, а включването на печеливша линия не означава, че непременно ще бъде налице свръхкомпенсиране. |
| --- | --- |

(204)

Освен това датските органи посочват, че изплащаните на DSB компенсации се изчисляват въз основа на приходите и разходите от всички задачи за обществена услуга. Ако сред тях има линии или услуги, които могат да донесат печалби, тези приходи в излишък също са включени в общата сметка. При това положение изключването на някои рентабилни сами за себе си линии само би довело до увеличаване на общата помощ, изплащана на DSB, а включването на печеливша линия не означава, че непременно ще бъде налице свръхкомпенсиране.

| (205) | Датските органи отбелязват още, че изчисленията на DKT относно линията Копенхаген—Орхус са неточни и предоставят данни, доказващи това твърдение. Според тях DKT не посочва достатъчно ясно как са били осъществени изчисленията и твърдят, че не са запознати с представените цифрови данни. Според Дания една оптимистична оценка за приходите по тази линия показва стойности, по-ниски с над [...] млн. DKK от споменатите от DKT [...]. |
| --- | --- |

(205)

Датските органи отбелязват още, че изчисленията на DKT относно линията Копенхаген—Орхус са неточни и предоставят данни, доказващи това твърдение. Според тях DKT не посочва достатъчно ясно как са били осъществени изчисленията и твърдят, че не са запознати с представените цифрови данни. Според Дания една оптимистична оценка за приходите по тази линия показва стойности, по-ниски с над [...] млн. DKK от споменатите от DKT [...].

iii)   Производителност

| (206) | Датските органи отхвърлят аргумента, според който дружество DSB не е регистрирало значително нарастване на производителността в периода 1999—2007 г. Те поставят под съмнение метода за изчисление на DKT, основан върху съотношението номинални разходи за персонал/оборот. Оборотът на DSB зависи от определен брой микро- и макроикономически фактори, поради което не съществува постоянна пропорционална зависимост между производството и оборота (фактори: конкуренцията на местно равнище, икономическата конюнктура, политическите приоритети, инфлацията, промяната на социалния състав на пътуващите и др.). |
| --- | --- |

(206)

Датските органи отхвърлят аргумента, според който дружество DSB не е регистрирало значително нарастване на производителността в периода 1999—2007 г. Те поставят под съмнение метода за изчисление на DKT, основан върху съотношението номинални разходи за персонал/оборот. Оборотът на DSB зависи от определен брой микро- и макроикономически фактори, поради което не съществува постоянна пропорционална зависимост между производството и оборота (фактори: конкуренцията на местно равнище, икономическата конюнктура, политическите приоритети, инфлацията, промяната на социалния състав на пътуващите и др.).

| (207) | Датските органи предлагат два метода за оценка на производителността на дейностите, осъществявани от DSB:






  — | произведеното от DSB, а именно броят на пътниците на километър (увеличение с 1,8 % годишно в периода 1999—2007 г.), отнесено към броя на заетите лица в дружеството (еквивалентен брой заети лица на пълно работно време); |
| --- | --- | --- |

(207)

Датските органи предлагат два метода за оценка на производителността на дейностите, осъществявани от DSB:

—

произведеното от DSB, а именно броят на пътниците на километър (увеличение с 1,8 % годишно в периода 1999—2007 г.), отнесено към броя на заетите лица в дружеството (еквивалентен брой заети лица на пълно работно време);

| — | произведеното от DSB, отнесено към разходите за персонала в реално изражение (т.е. коригирани с инфлацията на заплатите). |
| --- | --- |

—

произведеното от DSB, отнесено към разходите за персонала в реално изражение (т.е. коригирани с инфлацията на заплатите).

| (208) | Тези два метода показват увеличение на производителността съответно с 1,9 % и 2 % годишно. |
| --- | --- |

(208)

Тези два метода показват увеличение на производителността съответно с 1,9 % и 2 % годишно.

iv)   Намаление на договорните плащания

| (209) | Датските органи твърдят, че представените по този въпрос цифрови данни от страна на DKT са неточни. „Договорните плащания“, фигуриращи в счетоводните сметки на DSB и използвани от DKT, се отнасят както за сключения с държавата договор, визиран в настоящия случай, така и за други плащания по други договори (договори, сключени от DSB в Швеция; договор с Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) и договор за временен превоз по линията Langå-Struer). |
| --- | --- |

(209)

Датските органи твърдят, че представените по този въпрос цифрови данни от страна на DKT са неточни. „Договорните плащания“, фигуриращи в счетоводните сметки на DSB и използвани от DKT, се отнасят както за сключения с държавата договор, визиран в настоящия случай, така и за други плащания по други договори (договори, сключени от DSB в Швеция; договор с Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) и договор за временен превоз по линията Langå-Struer).

| (210) | Те поясняват, че намалението с 1 млрд. DKK произтича ясно от закона за бюджета за 2003 г. (член 28.61.01, параграф 10). Законите за бюджета за 2003 и 2004 г. показват също, че първоначалните стойности за намалението през 2003 и 2004 г. са били увеличени. Дания предоставя обобщаваща таблица, която показва, че общото намаление в края на краищата е достигнало 1018 млн. DKK. |
| --- | --- |

(210)

Те поясняват, че намалението с 1 млрд. DKK произтича ясно от закона за бюджета за 2003 г. (член 28.61.01, параграф 10). Законите за бюджета за 2003 и 2004 г. показват също, че първоначалните стойности за намалението през 2003 и 2004 г. са били увеличени. Дания предоставя обобщаваща таблица, която показва, че общото намаление в края на краищата е достигнало 1018 млн. DKK.

v)   Влак-километри

| (211) | Датските органи посочват, че произтичащото от договора задължение по отношение на влак-километрите е по-ниско от стойността, представена от DKT, тъй като трябва да се вземе предвид търгът за транспортни услуги в Централен и Западен Ютланд от ноември 2003 г. Те представят точните данни в таблица, в която се показва, че като цяло дружеството DSB е осъществило 1,5 млн. влак-километра повече от предвиденото в договора и че по тази причина не може да се твърди, че DSB е получило компенсация за услуги, които не са били предоставени. Освен това датските органи подчертават, че всяко тримесечие DSB е изпращало до Министерството на транспорта доклад относно изпълненото съгласно договора. |
| --- | --- |

(211)

Датските органи посочват, че произтичащото от договора задължение по отношение на влак-километрите е по-ниско от стойността, представена от DKT, тъй като трябва да се вземе предвид търгът за транспортни услуги в Централен и Западен Ютланд от ноември 2003 г. Те представят точните данни в таблица, в която се показва, че като цяло дружеството DSB е осъществило 1,5 млн. влак-километра повече от предвиденото в договора и че по тази причина не може да се твърди, че DSB е получило компенсация за услуги, които не са били предоставени. Освен това датските органи подчертават, че всяко тримесечие DSB е изпращало до Министерството на транспорта доклад относно изпълненото съгласно договора.

vi)   Финансови резултати на DSB

| (212) | Според Дания предварителният бюджет на DSB — основан върху предвиждан марж на печалба от 6 % — е бил разумен и реалистичен. Фактът, че този процент се е оказал по-висок от предвидения в предварителния бюджет, се дължи на поредица от непредвидими обстоятелства, чийто ефект е бил премахнат от страна на държавата чрез извънредно намаляване на договорните плащания, от една страна, и чрез удържане на дивиденти, от друга. |
| --- | --- |

(212)

Според Дания предварителният бюджет на DSB — основан върху предвиждан марж на печалба от 6 % — е бил разумен и реалистичен. Фактът, че този процент се е оказал по-висок от предвидения в предварителния бюджет, се дължи на поредица от непредвидими обстоятелства, чийто ефект е бил премахнат от страна на държавата чрез извънредно намаляване на договорните плащания, от една страна, и чрез удържане на дивиденти, от друга.

| (213) | Освен това датските органи поставят под съмнение достоверността на данните относно резултатите на европейските предприятия за железопътен превоз на пътници. Те също така изтъкват трудностите при осъществяване на подобни сравнения (различия в структурата на капитала и в нивото на инвестираните капитали, рискови условия на работа, макроикономически и структурни фактори, оказващи влияние върху счетоводните данни на предприятията) и цитират доклад, изготвен от Европейската комисия, в който дружеството DSB не се описва като по-рентабилно от своите конкуренти на европейския пазар. |
| --- | --- |

(213)

Освен това датските органи поставят под съмнение достоверността на данните относно резултатите на европейските предприятия за железопътен превоз на пътници. Те също така изтъкват трудностите при осъществяване на подобни сравнения (различия в структурата на капитала и в нивото на инвестираните капитали, рискови условия на работа, макроикономически и структурни фактори, оказващи влияние върху счетоводните данни на предприятията) и цитират доклад, изготвен от Европейската комисия, в който дружеството DSB не се описва като по-рентабилно от своите конкуренти на европейския пазар.

| (214) | От друга страна Дания не оспорва твърдението, че финансовите резултати на DSB са се оказали по-добри от предвидените в първоначалните бюджети. Датските органи обаче дават пояснения относно ефекта от промяната на данъчните ставки и предоставят обобщаваща таблица за резултатите на DSB. |
| --- | --- |

(214)

От друга страна Дания не оспорва твърдението, че финансовите резултати на DSB са се оказали по-добри от предвидените в първоначалните бюджети. Датските органи обаче дават пояснения относно ефекта от промяната на данъчните ставки и предоставят обобщаваща таблица за резултатите на DSB.

| (215) | На последно място, Дания предостави скорошни данни за финансовото състояние на DSB с уточнението, че приходите след облагане с данъци от дейностите по предоставяне на обществена услуга са били съответно 670 млн. DKK през 2007 г. и 542 млн. DKK през 2008 г. |
| --- | --- |

(215)

На последно място, Дания предостави скорошни данни за финансовото състояние на DSB с уточнението, че приходите след облагане с данъци от дейностите по предоставяне на обществена услуга са били съответно 670 млн. DKK през 2007 г. и 542 млн. DKK през 2008 г.

vii)   Политика на дивидентите

| (216) | Според Дания при наличието на обстойно изготвен бюджет политиката на дивидентите е много ефикасен начин за избягване на свръхкомпенсирането, тъй като представлява гъвкав инструмент за избягване на свръхкомпенсирането, в случай че работните хипотези в бюджета се окажат слаби. Политиката на дивидентите допълва обстойния бюджет, на който се основава договорът за транспортни услуги. |
| --- | --- |

(216)

Според Дания при наличието на обстойно изготвен бюджет политиката на дивидентите е много ефикасен начин за избягване на свръхкомпенсирането, тъй като представлява гъвкав инструмент за избягване на свръхкомпенсирането, в случай че работните хипотези в бюджета се окажат слаби. Политиката на дивидентите допълва обстойния бюджет, на който се основава договорът за транспортни услуги.

| (217) | Датските органи припомнят, че размерът на компенсацията се определя предварително въз основа на обоснована оценка на приходите и разходите и не е ресурс, който DSB може да ползва без ограничение. Те уточняват още, че ако реалните стойности покажат отрицателно отклонение спрямо предварителния бюджет — например при отклонение в разходите (управленски грешки, повишаване на заплати, разходи или покупки) или при загуба на приходи, свързана с намаление на трафика в сравнение с прогнозите, DSB не може да получи допълнителна компенсация от държавата. Следователно DSB поема част от риска при лоши икономически резултати. |
| --- | --- |

(217)

Датските органи припомнят, че размерът на компенсацията се определя предварително въз основа на обоснована оценка на приходите и разходите и не е ресурс, който DSB може да ползва без ограничение. Те уточняват още, че ако реалните стойности покажат отрицателно отклонение спрямо предварителния бюджет — например при отклонение в разходите (управленски грешки, повишаване на заплати, разходи или покупки) или при загуба на приходи, свързана с намаление на трафика в сравнение с прогнозите, DSB не може да получи допълнителна компенсация от държавата. Следователно DSB поема част от риска при лоши икономически резултати.

| (218) | По тази причина според датските органи политиката на дивиденти играе ролята на допълнителна гаранция срещу свръхкомпенсиране в случаите, когато икономическият резултат е по-добър от предвидения в бюджета. Тази политика е гъвкав инструмент, чрез който държавата може да гарантира, че дадена сума се изтегля от дружеството. |
| --- | --- |

(218)

По тази причина според датските органи политиката на дивиденти играе ролята на допълнителна гаранция срещу свръхкомпенсиране в случаите, когато икономическият резултат е по-добър от предвидения в бюджета. Тази политика е гъвкав инструмент, чрез който държавата може да гарантира, че дадена сума се изтегля от дружеството.

| (219) | Дания уточнява, че дружеството DSB не е могло да се възползва от евентуално предимство по отношение на ликвидността, за да наруши конкуренцията на пазара, като предлага други услуги и т. н., по-специално чрез кръстосано субсидиране. |
| --- | --- |

(219)

Дания уточнява, че дружеството DSB не е могло да се възползва от евентуално предимство по отношение на ликвидността, за да наруши конкуренцията на пазара, като предлага други услуги и т. н., по-специално чрез кръстосано субсидиране.

| (220) | От друга страна датските органи уточняват, че общият размер на дивидентите, изплатени въз основа на счетоводните отчети за финансовите години 1999—2007, е с 3469 млн. DKK по-голям от предвидения в бюджета. Те уточняват, че дружество DSB е изплатило на датската държава дивиденти в размер на 607 млн. DKK през 2007 г. и 359 млн. през 2008 г. |
| --- | --- |

(220)

От друга страна датските органи уточняват, че общият размер на дивидентите, изплатени въз основа на счетоводните отчети за финансовите години 1999—2007, е с 3469 млн. DKK по-голям от предвидения в бюджета. Те уточняват, че дружество DSB е изплатило на датската държава дивиденти в размер на 607 млн. DKK през 2007 г. и 359 млн. през 2008 г.

| (221) | Според Дания, дори да е вярно твърдението, че плащането на дивиденти не е било осъществявано въз основа на изчисления с цел определяне на евентуално свръхкомпенсиране, размерът на платените дивиденти надвишава значително разликата между прогнозираните и реалните приходи. Доколкото дружеството DSB е получило резултати, надхвърлящи прогнозните цифри, този излишък е бил отнет от дружеството под формата на дивиденти. По тази причина Дания смята, че не е било налице никакво свръхкомпенсиране. |
| --- | --- |

(221)

Според Дания, дори да е вярно твърдението, че плащането на дивиденти не е било осъществявано въз основа на изчисления с цел определяне на евентуално свръхкомпенсиране, размерът на платените дивиденти надвишава значително разликата между прогнозираните и реалните приходи. Доколкото дружеството DSB е получило резултати, надхвърлящи прогнозните цифри, този излишък е бил отнет от дружеството под формата на дивиденти. По тази причина Дания смята, че не е било налице никакво свръхкомпенсиране.

viii)   Въвеждане на механизъм за възстановяване

| (222) | При формулиране на своите съображения и в рамките на обсъжданията с Комисията Дания изрази намерението си да въведе механизъм за възстановяване в разглежданите договори за обществена поръчка с DSB. |
| --- | --- |

(222)

При формулиране на своите съображения и в рамките на обсъжданията с Комисията Дания изрази намерението си да въведе механизъм за възстановяване в разглежданите договори за обществена поръчка с DSB.

| (223) | Предвижданият механизъм отговаря на следните характеристики: |
| --- | --- |

(223)

Предвижданият механизъм отговаря на следните характеристики:

| (224) | Според датските органи, в случай че разполагат предварително с достатъчна информация за икономическите резултати на DSB, компенсационният механизъм би трябвало да се изразява със следното уравнение:

  общи приходи (пътници + договорни плащания) – разумна печалба – общи разходи = 0 |
| --- | --- |

(224)

Според датските органи, в случай че разполагат предварително с достатъчна информация за икономическите резултати на DSB, компенсационният механизъм би трябвало да се изразява със следното уравнение:

общи приходи (пътници + договорни плащания) – разумна печалба – общи разходи = 0

| (225) | Датските органи отбелязват, че тъй като не могат да разполагат предварително с достатъчно информация за целия срок на многогодишните договори, горното уравнение на практика рядко се изпълнява. |
| --- | --- |

(225)

Датските органи отбелязват, че тъй като не могат да разполагат предварително с достатъчно информация за целия срок на многогодишните договори, горното уравнение на практика рядко се изпълнява.

| (226) | При настоящата система уравнението всъщност се адаптира спрямо резултата (дясната част на уравнението) с помощта на политиката на дивидентите. Друго решение, което предвиждат датските органи, е адаптирането да се осъществява в зависимост от общите приходи (лявата част на уравнението), като се адаптират всяка година договорните плащания с помощта на механизъм за възстановяване. |
| --- | --- |

(226)

При настоящата система уравнението всъщност се адаптира спрямо резултата (дясната част на уравнението) с помощта на политиката на дивидентите. Друго решение, което предвиждат датските органи, е адаптирането да се осъществява в зависимост от общите приходи (лявата част на уравнението), като се адаптират всяка година договорните плащания с помощта на механизъм за възстановяване.

| (227) | Степента на коригиране трябва да бъде равна на брутното намаление, изразено със следното уравнение:

  общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление |
| --- | --- |

(227)

Степента на коригиране трябва да бъде равна на брутното намаление, изразено със следното уравнение:

общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление

| (228) | Според датските органи, за да се гарантира, че дружеството DSB ще продължи да има интерес да подобрява ефективността си и да привлича нови пътници, чрез клаузата за възстановяване трябва да се предоставя някакво възнаграждение за подобрените показатели на предприятието по отношение на предварително определените параметри. За целта DSB би трябвало да може да запази част от брутното намаление в случаите, когато това брутно намаление (еквивалентно на разумна печалба/възвръщаемост на собствените капитали над заложеното в уравнението) е в резултат на:






  — | намаление на разходите, изразено в пътник-километри (по-нататък пътник-км); и/или |
| --- | --- | --- |

(228)

Според датските органи, за да се гарантира, че дружеството DSB ще продължи да има интерес да подобрява ефективността си и да привлича нови пътници, чрез клаузата за възстановяване трябва да се предоставя някакво възнаграждение за подобрените показатели на предприятието по отношение на предварително определените параметри. За целта DSB би трябвало да може да запази част от брутното намаление в случаите, когато това брутно намаление (еквивалентно на разумна печалба/възвръщаемост на собствените капитали над заложеното в уравнението) е в резултат на:

—

намаление на разходите, изразено в пътник-километри (по-нататък пътник-км); и/или

| — | увеличение на броя на пътниците, изразено в пътник-километри. |
| --- | --- |

—

увеличение на броя на пътниците, изразено в пътник-километри.

| (229) | По тази причина датските органи възнамеряват да формулират механизма за възстановяване по следния начин:






  — | ако DSB намали разходите си (за пътник-километър) в сравнение със средната им стойност за последните четири години, това подобрение ще бъде изчислено (диференциално изчисление на разходите в проценти, умножено по база на общите разходи); а също и |
| --- | --- | --- |

(229)

По тази причина датските органи възнамеряват да формулират механизма за възстановяване по следния начин:

—

ако DSB намали разходите си (за пътник-километър) в сравнение със средната им стойност за последните четири години, това подобрение ще бъде изчислено (диференциално изчисление на разходите в проценти, умножено по база на общите разходи); а също и

| — | ако се увеличи броят на пътниците, увеличението на превозените пътници, изразено в пътник-километри, ще бъде умножено по 0,80 DKK и брутното намаление ще бъде също намалено с получената стойност (32). |
| --- | --- |

—

ако се увеличи броят на пътниците, увеличението на превозените пътници, изразено в пътник-километри, ще бъде умножено по 0,80 DKK и брутното намаление ще бъде също намалено с получената стойност (32).

| (230) | Датските органи уточниха, че общото намаление поради подобряване на резултатите не може да надвиши брутното намаление за дадена година. При това положение размерът на нетното намаление ще бъде между нула и брутното намаление на компенсациите. |
| --- | --- |

(230)

Датските органи уточниха, че общото намаление поради подобряване на резултатите не може да надвиши брутното намаление за дадена година. При това положение размерът на нетното намаление ще бъде между нула и брутното намаление на компенсациите.

| (231) | Така механизмът за възстановяване би трябвало да се изразява с уравнението:

  механизъм за възстановяване = брутно намаление – променлива величина (Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление |
| --- | --- |

(231)

Така механизмът за възстановяване би трябвало да се изразява с уравнението:

механизъм за възстановяване = брутно намаление – променлива величина (Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление

| (232) | Датските органи подчертаха, че въвеждането на подобен механизъм за възстановяване ще повлияе съществено върху провежданата от датската държава политика на дивиденти, както е показано в таблицата по- долу: |
| --- | --- |

(232)

Датските органи подчертаха, че въвеждането на подобен механизъм за възстановяване ще повлияе съществено върху провежданата от датската държава политика на дивиденти, както е показано в таблицата по- долу:

Image

| (233) | Датските органи посочиха още, че механизмът за възстановяване ще бъде допълнен с въвеждане на горна граница, която да гарантира, че в дружеството DSB няма да остава печалба, надвишаваща определяната като разумна печалба. |
| --- | --- |

(233)

Датските органи посочиха още, че механизмът за възстановяване ще бъде допълнен с въвеждане на горна граница, която да гарантира, че в дружеството DSB няма да остава печалба, надвишаваща определяната като разумна печалба.

| (234) | Датските органи имат намерение да определят тази горна граница въз основа на възвръщаемостта на собствените капитали на DSB, която, над нивото от 6 %, установено в договорите, ще отчита допълнителните приходи вследствие на подобрената ефективност или на увеличения брой пътници. Въпросната горна граница ще бъде определена с помощта на следното уравнение: |
| --- | --- |

(234)

Датските органи имат намерение да определят тази горна граница въз основа на възвръщаемостта на собствените капитали на DSB, която, над нивото от 6 %, установено в договорите, ще отчита допълнителните приходи вследствие на подобрената ефективност или на увеличения брой пътници. Въпросната горна граница ще бъде определена с помощта на следното уравнение:

Formula

| (235) | По този начин стимулиращите фактори в механизма за възстановяване могат да донесат допълнителна печалба на DSB, ако дружеството подобри структурата на разходите или ако бъде увеличен броят на пътниците (Δ. + пътник-км Δ). |
| --- | --- |

(235)

По този начин стимулиращите фактори в механизма за възстановяване могат да донесат допълнителна печалба на DSB, ако дружеството подобри структурата на разходите или ако бъде увеличен броят на пътниците (Δ. + пътник-км Δ).

| (236) | Датските органи уточниха, че в тези изчисления участва само частта от собствените капитали на DSB, съответстваща на дейността на дружеството в сферата на обществените услуги въз основа на отделно счетоводство. |
| --- | --- |

(236)

Датските органи уточниха, че в тези изчисления участва само частта от собствените капитали на DSB, съответстваща на дейността на дружеството в сферата на обществените услуги въз основа на отделно счетоводство.

| (237) | Съгласно този механизъм горната граница на разумната печалба може да бъде определена при възвръщаемост на собствените капитали в размер на 12 %. Датските органи уточняват, че годишната граница не може да надвишава 10 %, разпределени за период от три години. |
| --- | --- |

(237)

Съгласно този механизъм горната граница на разумната печалба може да бъде определена при възвръщаемост на собствените капитали в размер на 12 %. Датските органи уточняват, че годишната граница не може да надвишава 10 %, разпределени за период от три години.

| (238) | Датските органи предоставиха на Комисията анализ, доказващ по емпиричен път какъв би бил резултатът от такъв механизъм за възстановяване за периода 2004—2008 г., както е показано в таблицата по-долу:



















  Обществена услуга (млн. DKK) | Резултат преди облагане с данък | Разумна печалба (ВСК 6 % преди облагане с данък) | Брутно възстановяване | Изчисляване на собствените капитали | пътник-километри (млн.) | Цена на пътник-км (DKK/км) | Разлика е цената на пътник-км (4 години) | Увеличена ефективност на DSB’ | Подобрения в пътник-км | Общо подобрения на DSB | Възстановяване — нетно намаление | Резултат на DSBt | Възвръщаемост на собствени капитали след прилагане на механизма за възстановяване (%) | Средна стойност на ВСК след възстановяване (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 г. | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 г. | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 г. | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 г. | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 г. | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Датските органи предоставиха на Комисията анализ, доказващ по емпиричен път какъв би бил резултатът от такъв механизъм за възстановяване за периода 2004—2008 г., както е показано в таблицата по-долу:

Обществена услуга (млн. DKK)

Резултат преди облагане с данък

Разумна печалба (ВСК 6 % преди облагане с данък)

Брутно възстановяване

Изчисляване на собствените капитали

пътник-километри (млн.)

Цена на пътник-км (DKK/км)

Разлика е цената на пътник-км (4 години)

Увеличена ефективност на DSB’

Подобрения в пътник-км

Общо подобрения на DSB

Възстановяване — нетно намаление

Резултат на DSBt

Възвръщаемост на собствени капитали след прилагане на механизма за възстановяване (%)

Средна стойност на ВСК след възстановяване (%)

2004 г.

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005 г.

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006 г.

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007 г.

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008 г.

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Вижда се, че в периода 2004—2008 г. механизмът за възстановяване би довел до възвръщаемост на собствените капитали на DSB между 8,8 % и 11,9 %. |
| --- | --- |

(239)

Вижда се, че в периода 2004—2008 г. механизмът за възстановяване би довел до възвръщаемост на собствените капитали на DSB между 8,8 % и 11,9 %.

| (240) | Поради правилото за средна стойност от 10 % за 3-годишен период, която е надвишена с 0,2 % през 2006 г., механизмът за възстановяване би довел до корекция в размер на 38 млн. DKK за разглежданата финансова година. |
| --- | --- |

(240)

Поради правилото за средна стойност от 10 % за 3-годишен период, която е надвишена с 0,2 % през 2006 г., механизмът за възстановяване би довел до корекция в размер на 38 млн. DKK за разглежданата финансова година.

| (241) | Дания припомня, че освобождаването от данък върху заплатите вече е премахнато. |
| --- | --- |

(241)

Дания припомня, че освобождаването от данък върху заплатите вече е премахнато.

| (242) | Според датските органи това освобождаване не е предоставило никакво икономическо предимство на предприятията като DSB, които са го получили. Освобождаването е било взето предвид в договора, като също е било взето предвид при провеждането на търгове за транспортни услуги и др., така че всички участници в търга са били поставени при равни условия. |
| --- | --- |

(242)

Според датските органи това освобождаване не е предоставило никакво икономическо предимство на предприятията като DSB, които са го получили. Освобождаването е било взето предвид в договора, като също е било взето предвид при провеждането на търгове за транспортни услуги и др., така че всички участници в търга са били поставени при равни условия.

| (243) | Когато става въпрос за евентуална компенсация на DSB във връзка с налагането на данък върху заплатите, датските органи отбелязват, че договорните плащания към DSB първоначално са били изчислени въз основа на принципа, според който DSB не е трябвало да плаща данък върху заплатите. Това е довело до „намаляване“ на компенсацията с размера на въпросния данък. След налагането на този данък спрямо DSB основата за изчисляване на компенсацията вече не е била валидна и на DSB е била изплатена компенсация, за да се отчете тази промяна на параметрите на изчисление. Тази компенсация възлиза приблизително на 80 млн. DKK годишно и се отнася единствено за дейността на дружеството в сферата на обществените услуги. |
| --- | --- |

(243)

Когато става въпрос за евентуална компенсация на DSB във връзка с налагането на данък върху заплатите, датските органи отбелязват, че договорните плащания към DSB първоначално са били изчислени въз основа на принципа, според който DSB не е трябвало да плаща данък върху заплатите. Това е довело до „намаляване“ на компенсацията с размера на въпросния данък. След налагането на този данък спрямо DSB основата за изчисляване на компенсацията вече не е била валидна и на DSB е била изплатена компенсация, за да се отчете тази промяна на параметрите на изчисление. Тази компенсация възлиза приблизително на 80 млн. DKK годишно и се отнася единствено за дейността на дружеството в сферата на обществените услуги.

| (244) | Според Дания освобождаването от данък върху заплатите и последващото премахване на горепосоченото освобождаване са имали неутрален ефект върху финансовото състояние на DSB. |
| --- | --- |

(244)

Според Дания освобождаването от данък върху заплатите и последващото премахване на горепосоченото освобождаване са имали неутрален ефект върху финансовото състояние на DSB.

8.   ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ, СЪДЪРЖАЩИ СЕ В ДОГОВОРИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ЗА ТРАНСПОРТ

8.1.   ОБХВАТ НА РЕШЕНИЕТО

| (245) | Предмет на настоящото решение е съвместимостта с правилата на Общността за държавната помощ на договорите за обществена услуга за транспорт, сключени между датското Министерство на транспорта и дружеството Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(245)

Предмет на настоящото решение е съвместимостта с правилата на Общността за държавната помощ на договорите за обществена услуга за транспорт, сключени между датското Министерство на транспорта и дружеството Danske Statsbaner.

| (246) | Откриването на процедурата на 10 септември 2008 г., и по-специално коментарите на датските органи и мненията на заинтересованите страни позволиха на Комисията да уточни обхвата и областта на прилагане на разглежданите договори за обществена услуга, условията, съгласно които са определяни компенсациите за обществена услуга, както и всички обстоятелства, които са могли да доведат до свръхкомпенсиране на дружеството Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(246)

Откриването на процедурата на 10 септември 2008 г., и по-специално коментарите на датските органи и мненията на заинтересованите страни позволиха на Комисията да уточни обхвата и областта на прилагане на разглежданите договори за обществена услуга, условията, съгласно които са определяни компенсациите за обществена услуга, както и всички обстоятелства, които са могли да доведат до свръхкомпенсиране на дружеството Danske Statsbaner.

| (247) | Следователно Комисията е установила четири договора за обществена услуга по главните, регионалните и местните железопътни линии в периодите 2000—2004 г. и 2005—2014 г., които биха могли да съдържат елементи на държавна помощ (вж. съображения 28, 46, 50 и 69 по-горе). Съществуват и допълнителни договори, сключени поради закъснение в доставките на подвижен състав (вж. съображение 114). |
| --- | --- |

(247)

Следователно Комисията е установила четири договора за обществена услуга по главните, регионалните и местните железопътни линии в периодите 2000—2004 г. и 2005—2014 г., които биха могли да съдържат елементи на държавна помощ (вж. съображения 28, 46, 50 и 69 по-горе). Съществуват и допълнителни договори, сключени поради закъснение в доставките на подвижен състав (вж. съображение 114).

| (248) | В тази връзка Комисията изтъква, че заинтересованите страни са предоставили своите съображения по отделните дискусионни точки и неяснотите, посочени от Комисията в решението за откриване на процедурата, като са били засегнати всички разглеждани договори. |
| --- | --- |

(248)

В тази връзка Комисията изтъква, че заинтересованите страни са предоставили своите съображения по отделните дискусионни точки и неяснотите, посочени от Комисията в решението за откриване на процедурата, като са били засегнати всички разглеждани договори.

| (249) | Комисията също така проучва влиянието на други мерки от данъчно естество върху съвместимостта на въпросните компенсации за обществена услуга (33). |
| --- | --- |

(249)

Комисията също така проучва влиянието на други мерки от данъчно естество върху съвместимостта на въпросните компенсации за обществена услуга (33).

8.2.   НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (250) | Съгласно член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз „освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(250)

Съгласно член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз „освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

8.2.1.   ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ

| (251) | Съгласно договора за обществена услуга се предвижда плащане на компенсация на DSB чрез бюджета на датската държава за неговото изпълнение. Следователно въпросната компенсация се осъществява с помощта на държавни средства. |
| --- | --- |

(251)

Съгласно договора за обществена услуга се предвижда плащане на компенсация на DSB чрез бюджета на датската държава за неговото изпълнение. Следователно въпросната компенсация се осъществява с помощта на държавни средства.

8.2.2.   ИЗБИРАТЕЛНОСТ

| (252) | Дружество DSB е единственото дружество бенефициер на предвидените по договорите компенсации за обществена услуга. Следователно въпросната мярка е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(252)

Дружество DSB е единственото дружество бенефициер на предвидените по договорите компенсации за обществена услуга. Следователно въпросната мярка е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

8.2.3.   ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО

| (253) | Според Съда се приема, че дадено предприе не получава икономическо предимство, когато компенсацията за обществена услуга отговаря на четири критерия, определени в решението Altmark. Следователно трябва да се проучи дали сключените между датското правителство и DSB договори за обществена услуга удовлетворяват всички четири критерия. |
| --- | --- |

(253)

Според Съда се приема, че дадено предприе не получава икономическо предимство, когато компенсацията за обществена услуга отговаря на четири критерия, определени в решението Altmark. Следователно трябва да се проучи дали сключените между датското правителство и DSB договори за обществена услуга удовлетворяват всички четири критерия.

| (254) | Тъй като критериите съгласно решението Altmark са кумулативни, неизпълнението на един от тях е достатъчно, за да се провери дали разглежданите мерки предоставят избирателно предимство. С цел яснота и предвид особеностите на делото Комисията ще анализира най-напред дали в настоящия случай действително става въпрос за предприятие, на което са възложени задачи за обществена услуга, което за тази цел получава обективно и прозрачно определена компенсация (първите два критерия от решението Altmark), и след това дали конкретният избор на това предприятие е бил осъществен в рамките на процедура за обществена услуга и ако не, дали отпуснатата му за целта компенсация се основава върху анализ на разходите на средно предприятие с добро управление (четвърти критерий от решението Altmark). |
| --- | --- |

(254)

Тъй като критериите съгласно решението Altmark са кумулативни, неизпълнението на един от тях е достатъчно, за да се провери дали разглежданите мерки предоставят избирателно предимство. С цел яснота и предвид особеностите на делото Комисията ще анализира най-напред дали в настоящия случай действително става въпрос за предприятие, на което са възложени задачи за обществена услуга, което за тази цел получава обективно и прозрачно определена компенсация (първите два критерия от решението Altmark), и след това дали конкретният избор на това предприятие е бил осъществен в рамките на процедура за обществена услуга и ако не, дали отпуснатата му за целта компенсация се основава върху анализ на разходите на средно предприятие с добро управление (четвърти критерий от решението Altmark).

| (255) | В решението си за откриване на процедурата Комисията установява, че на DSB действително е било възложено изпълнението на ясно дефинирани задачи за обществена услуга и следователно първият критерий от решението Altmark е изпълнен. |
| --- | --- |

(255)

В решението си за откриване на процедурата Комисията установява, че на DSB действително е било възложено изпълнението на ясно дефинирани задачи за обществена услуга и следователно първият критерий от решението Altmark е изпълнен.

| (256) | Въпреки че Комисията не изрази съмнение относно този критерий, DKT оспори нейните разсъждения с обяснението, че Комисията би трябвало да провери необходимостта и съобразността на конкретните дейности за предоставяне на обществена услуга. |
| --- | --- |

(256)

Въпреки че Комисията не изрази съмнение относно този критерий, DKT оспори нейните разсъждения с обяснението, че Комисията би трябвало да провери необходимостта и съобразността на конкретните дейности за предоставяне на обществена услуга.

| (257) | DKT също така счита, че тази необходимост би трябвало да бъде проучена за всяка железопътна линия поотделно, а съобразността — преценена с оглед потенциалната рентабилност на всяка от разглежданите линии, предвид ограниченията и изискванията, поставени от страна на държавата. В подкрепа на своите разсъждения DKT цитира примера с железопътната линия Копенхаген—Орхус, включена в договорите за обществена услуга, въпреки че е рентабилна според анализ, осъществен от самата асоциация DKT. |
| --- | --- |

(257)

DKT също така счита, че тази необходимост би трябвало да бъде проучена за всяка железопътна линия поотделно, а съобразността — преценена с оглед потенциалната рентабилност на всяка от разглежданите линии, предвид ограниченията и изискванията, поставени от страна на държавата. В подкрепа на своите разсъждения DKT цитира примера с железопътната линия Копенхаген—Орхус, включена в договорите за обществена услуга, въпреки че е рентабилна според анализ, осъществен от самата асоциация DKT.

| (258) | Датските органи отхвърлиха тези аргументи, както и осъществените от DKT изчисления относно железопътната линия Копенхаген—Орхус, като уточниха, че те не са достатъчно подробни и не съответстват на цифрите, с които те разполагат. Според датските органи въпросната линия е нерентабилна. |
| --- | --- |

(258)

Датските органи отхвърлиха тези аргументи, както и осъществените от DKT изчисления относно железопътната линия Копенхаген—Орхус, като уточниха, че те не са достатъчно подробни и не съответстват на цифрите, с които те разполагат. Според датските органи въпросната линия е нерентабилна.

| (259) | Комисията припомня, че в сектора на сухопътния превоз на пътници необходимостта от услуга от общ икономически интерес следва да бъде преценявана въз основа на член 93 от ДФЕС и законодателството, в случая Регламент (ЕИО) No 1191/69, до 3 декември 2009 г., а след тази дата — Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(259)

Комисията припомня, че в сектора на сухопътния превоз на пътници необходимостта от услуга от общ икономически интерес следва да бъде преценявана въз основа на член 93 от ДФЕС и законодателството, в случая Регламент (ЕИО) No 1191/69, до 3 декември 2009 г., а след тази дата — Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (260) | В член 1, параграф 4 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 беше предвидено следното:
  „За да гарантират предоставяне на адекватни транспортни услуги, особено тези, които отчитат фактори от социален и екологичен или градоустройствен и териториално-устройствен характер, или за да предложат определени цени на билети за някои категории пътници, компетентните органи на държавите-членки могат да сключват с транспортно предприятие договори за обществена поръчка.“ |
| --- | --- |

(260)

В член 1, параграф 4 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 беше предвидено следното:

„За да гарантират предоставяне на адекватни транспортни услуги, особено тези, които отчитат фактори от социален и екологичен или градоустройствен и териториално-устройствен характер, или за да предложат определени цени на билети за някои категории пътници, компетентните органи на държавите-членки могат да сключват с транспортно предприятие договори за обществена поръчка.“

| (261) | В член 14, параграф 1 от същия регламент се определят съдържанието и характеристиките на договорите за обществена услуга — стандарти за непрекъснатост, редовност, капацитет и качество, определени цени и условия. |
| --- | --- |

(261)

В член 14, параграф 1 от същия регламент се определят съдържанието и характеристиките на договорите за обществена услуга — стандарти за непрекъснатост, редовност, капацитет и качество, определени цени и условия.

| (262) | Задачите за обществена услуга понастоящем са определени в член 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1370/2007, а именно като:
  „изискване, дефинирано или определено от компетентен орган, за да осигури обществени услуги за пътнически превоз от общ интерес, които даден оператор, ако отчиташе само собствените си търговски интереси, не би поел или не би поел до същата степен или при същите условия без възнаграждение“. |
| --- | --- |

(262)

Задачите за обществена услуга понастоящем са определени в член 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1370/2007, а именно като:

„изискване, дефинирано или определено от компетентен орган, за да осигури обществени услуги за пътнически превоз от общ интерес, които даден оператор, ако отчиташе само собствените си търговски интереси, не би поел или не би поел до същата степен или при същите условия без възнаграждение“.

| (263) | С това Комисията обръща внимание на факта, че действащото законодателство в тази сфера не ограничава по никакъв начин възможността да бъдат възложени задължения за предоставяне на услуга, покриващи съвкупност от линии с цел създаване на единна транспортна система, по-специално с оглед осигуряване на свързаност на транспортните услуги. Не се посочва критерий, отчитащ рентабилността или нерентабилността на отделните разглеждани линии. Накрая, не съществува ограничение за тази възможност и поради съществуването на подобни транспортни услуги, което беше изтъкнато като аргумент от страна на първия жалбоподател във връзка с конкретния случай на линията Копенхаген—Истад. |
| --- | --- |

(263)

С това Комисията обръща внимание на факта, че действащото законодателство в тази сфера не ограничава по никакъв начин възможността да бъдат възложени задължения за предоставяне на услуга, покриващи съвкупност от линии с цел създаване на единна транспортна система, по-специално с оглед осигуряване на свързаност на транспортните услуги. Не се посочва критерий, отчитащ рентабилността или нерентабилността на отделните разглеждани линии. Накрая, не съществува ограничение за тази възможност и поради съществуването на подобни транспортни услуги, което беше изтъкнато като аргумент от страна на първия жалбоподател във връзка с конкретния случай на линията Копенхаген—Истад.

| (264) | Комисията също така счита, че изтъкнатите от DKT аргументи относно други видове транспорт не са уместни, тъй като законодателят е определил различни правила за тези видове транспорт, дължащи се по-специално на различната степен на отваряне на съответния пазар за конкуренцията, както и на различните специфични характеристики за потребителите и публичните органи. |
| --- | --- |

(264)

Комисията също така счита, че изтъкнатите от DKT аргументи относно други видове транспорт не са уместни, тъй като законодателят е определил различни правила за тези видове транспорт, дължащи се по-специално на различната степен на отваряне на съответния пазар за конкуренцията, както и на различните специфични характеристики за потребителите и публичните органи.

| (265) | Накрая фактът, че дадена транспортна услуга покрива трансгранична или международна връзка, не е причина тя да не бъде обект на обществена услуга. В тази връзка Комисията подчертава, че дори в напълно отворени за конкуренцията сектори съществуват услуги от общ икономически интерес по международни връзки (34). |
| --- | --- |

(265)

Накрая фактът, че дадена транспортна услуга покрива трансгранична или международна връзка, не е причина тя да не бъде обект на обществена услуга. В тази връзка Комисията подчертава, че дори в напълно отворени за конкуренцията сектори съществуват услуги от общ икономически интерес по международни връзки (34).

| (266) | При това положение Комисията счита, че Дания не допуска явна грешка в преценката заради включването в договор за обществена услуга на една или повече рентабилни линии, ако тези линии са част от единна транспортна система, без значение дали съществуват такива линии или не, което Дания отрича в случая. Комисията отбелязва още, че ако някоя от линиите на тази система се окаже рентабилна, приходите от нея следва да бъдат отчетени при изчисляването на общите разходи и приходи от разглежданите услуги, както и при определянето на размера на компенсациите. От това следва, че икономическият резултат от една рентабилна линия в крайна сметка ще доведе до пропорционално намаляване на финансовата компенсация, необходима за експлоатацията на останалите, нерентабилни линии в системата. При липса на точни правила за обратното държавата-членка е свободна да определи обхвата на задълженията за предоставяне на обществена услуга, които възнамерява да повери на дадено предприятие с цел създаване на адекватна единна транспортна система. |
| --- | --- |

(266)

При това положение Комисията счита, че Дания не допуска явна грешка в преценката заради включването в договор за обществена услуга на една или повече рентабилни линии, ако тези линии са част от единна транспортна система, без значение дали съществуват такива линии или не, което Дания отрича в случая. Комисията отбелязва още, че ако някоя от линиите на тази система се окаже рентабилна, приходите от нея следва да бъдат отчетени при изчисляването на общите разходи и приходи от разглежданите услуги, както и при определянето на размера на компенсациите. От това следва, че икономическият резултат от една рентабилна линия в крайна сметка ще доведе до пропорционално намаляване на финансовата компенсация, необходима за експлоатацията на останалите, нерентабилни линии в системата. При липса на точни правила за обратното държавата-членка е свободна да определи обхвата на задълженията за предоставяне на обществена услуга, които възнамерява да повери на дадено предприятие с цел създаване на адекватна единна транспортна система.

| (267) | Комисията счита, че предходните съображения са подкрепени в обичайната съдебна практика, според която:
  „Относно компетенциите за определяне на естеството и обхвата на УОИИ по смисъла на Договора, както и относно степента на контрол, който следва да осъществяват институциите на Общността в тази връзка, съдебната практика [...] показва, че държавите-членки имат широко право на преценка при определянето на това, което смятат за УОИИ, и определянето на тези услуги от страна на дадена държава-членка може да бъде поставено под съмнение от Комисията само в случай на явна грешка“ (35). |
| --- | --- |

(267)

Комисията счита, че предходните съображения са подкрепени в обичайната съдебна практика, според която:

„Относно компетенциите за определяне на естеството и обхвата на УОИИ по смисъла на Договора, както и относно степента на контрол, който следва да осъществяват институциите на Общността в тази връзка, съдебната практика [...] показва, че държавите-членки имат широко право на преценка при определянето на това, което смятат за УОИИ, и определянето на тези услуги от страна на дадена държава-членка може да бъде поставено под съмнение от Комисията само в случай на явна грешка“ (35).

| (268) | Ето защо ролята на Комисията се ограничава до това да провери дали Дания не е допуснала явна грешка в преценката при определяне на обхвата на задачите за предоставяне на обществени услуги, предвидени в разглежданите договори. |
| --- | --- |

(268)

Ето защо ролята на Комисията се ограничава до това да провери дали Дания не е допуснала явна грешка в преценката при определяне на обхвата на задачите за предоставяне на обществени услуги, предвидени в разглежданите договори.

| (269) | В тази връзка Комисията поддържа твърдението, че от националното правно основание на договора, а именно датския закон за железопътния транспорт, произтича, че на дружество DSB е възложено изпълнението на обществена услуга съгласно договори, сключени в резултат на преговори с датското Министерство на транспорта. Комисията припомня още, че в договорите са определени подробно задълженията на DSB, що се отнася до обслужваните линии, точността, качеството и честотата на влаковия превоз за определен срок (договорите са сключени за периода 2000—2004 г. и съответно 2005—2014 г.). |
| --- | --- |

(269)

В тази връзка Комисията поддържа твърдението, че от националното правно основание на договора, а именно датския закон за железопътния транспорт, произтича, че на дружество DSB е възложено изпълнението на обществена услуга съгласно договори, сключени в резултат на преговори с датското Министерство на транспорта. Комисията припомня още, че в договорите са определени подробно задълженията на DSB, що се отнася до обслужваните линии, точността, качеството и честотата на влаковия превоз за определен срок (договорите са сключени за периода 2000—2004 г. и съответно 2005—2014 г.).

| (270) | Комисията изтъква, че Дания е доказала, че целта на разглежданите договори за обществена услуга е създаването на единна транспортна система с широк обхват, осигуряваща на пътниците качествено обслужване и отговаряща на цели за обслужване на територията. |
| --- | --- |

(270)

Комисията изтъква, че Дания е доказала, че целта на разглежданите договори за обществена услуга е създаването на единна транспортна система с широк обхват, осигуряваща на пътниците качествено обслужване и отговаряща на цели за обслужване на територията.

| (271) | Що се отнася до специфичния случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад, Комисията отбелязва, че датските органи са дали пояснения и за обстоятелствата и отделните етапи, довели до включването на тази линия в транспортната система, обект на договорите за обществена услуга. Датските органи обясниха как линията е работила последователно в режим на „свободен трафик“ до 2002 г., след това в режим на „трафик по обществена услуга“, но без допълнително компенсиране до 31 декември 2004 г., като най-накрая е била включена в договора за обществена услуга за периода 2005—2014 г. (вж. в тази връзка съображение 122). Датските органи изтъкват, че линията е била нерентабилна, докато е работила в режим на „свободен трафик“ и че за нейната експлоатация не са плащани никакви държавни средства преди 2005 г. |
| --- | --- |

(271)

Що се отнася до специфичния случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад, Комисията отбелязва, че датските органи са дали пояснения и за обстоятелствата и отделните етапи, довели до включването на тази линия в транспортната система, обект на договорите за обществена услуга. Датските органи обясниха как линията е работила последователно в режим на „свободен трафик“ до 2002 г., след това в режим на „трафик по обществена услуга“, но без допълнително компенсиране до 31 декември 2004 г., като най-накрая е била включена в договора за обществена услуга за периода 2005—2014 г. (вж. в тази връзка съображение 122). Датските органи изтъкват, че линията е била нерентабилна, докато е работила в режим на „свободен трафик“ и че за нейната експлоатация не са плащани никакви държавни средства преди 2005 г.

| (272) | Комисията взема предвид и обявената цел на датските органи да свържат остров Борнхолм не само с Копенхаген, но и с останалата територия на Дания — както се вижда от специалната цена на билетите, предложена, за да се насърчи ползването именно на връзките между Ютланд и Борнхолм (тарифа DSB Orange). Освен това датските органи са приели, че железопътният превоз отговаря на някои специфични нужди, които съществуващият автобусен транспорт не обслужва, като връзката със съседните шведски градове по влаковото трасе, осигурена с три спирки в шведските градове Фосиеби (Малмьо), Сведала и Скуруп. Обслужването на тези градове отговаря и на желанието за увеличаване на възможностите за достъп до остров Борнхолм. Както се посочва по-горе в събражение 263, Комисията изтъква, че фактът, че тази връзка пресича и включва спирки в друга държава-членка, не може да постави под въпрос съществуването на задача за обществена услуга или на УОИИ. В случая по-специално трябва да се отчете интересът, който датските граждани могат да имат от по-доброто обслужване на въпросните шведски градове. |
| --- | --- |

(272)

Комисията взема предвид и обявената цел на датските органи да свържат остров Борнхолм не само с Копенхаген, но и с останалата територия на Дания — както се вижда от специалната цена на билетите, предложена, за да се насърчи ползването именно на връзките между Ютланд и Борнхолм (тарифа DSB Orange). Освен това датските органи са приели, че железопътният превоз отговаря на някои специфични нужди, които съществуващият автобусен транспорт не обслужва, като връзката със съседните шведски градове по влаковото трасе, осигурена с три спирки в шведските градове Фосиеби (Малмьо), Сведала и Скуруп. Обслужването на тези градове отговаря и на желанието за увеличаване на възможностите за достъп до остров Борнхолм. Както се посочва по-горе в събражение 263, Комисията изтъква, че фактът, че тази връзка пресича и включва спирки в друга държава-членка, не може да постави под въпрос съществуването на задача за обществена услуга или на УОИИ. В случая по-специално трябва да се отчете интересът, който датските граждани могат да имат от по-доброто обслужване на въпросните шведски градове.

| (273) | Горните съображения допълват изложените съображения в решението за откриване на процедурата по разследване и потвърждават заключението на Комисията, че датското правителство не е допуснало явна грешка в преценката, включвайки железопътната линия Копенхаген—Истад в схемата на договорите за обществена услуга. |
| --- | --- |

(273)

Горните съображения допълват изложените съображения в решението за откриване на процедурата по разследване и потвърждават заключението на Комисията, че датското правителство не е допуснало явна грешка в преценката, включвайки железопътната линия Копенхаген—Истад в схемата на договорите за обществена услуга.

| (274) | Като цяло Комисията потвърждава първоначалното си заключение и смята, че първият критерий, определен от Съда в решението Altmark, е изпълнен. |
| --- | --- |

(274)

Като цяло Комисията потвърждава първоначалното си заключение и смята, че първият критерий, определен от Съда в решението Altmark, е изпълнен.

| (275) | В решението си за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че размерът на компенсациите, изплащани на DSB за изпълнението на задълженията за обществена услуга, е бил определен въз основа на прогнозен десетгодишен бюджет. На онзи етап Комисията разполагаше само с десетгодишния бюджет за периода 1999—2008 г. Затова тя изрази съмнение относно периода 2009—2014 г., също обхванат от договорите за обществена услуга. |
| --- | --- |

(275)

В решението си за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че размерът на компенсациите, изплащани на DSB за изпълнението на задълженията за обществена услуга, е бил определен въз основа на прогнозен десетгодишен бюджет. На онзи етап Комисията разполагаше само с десетгодишния бюджет за периода 1999—2008 г. Затова тя изрази съмнение относно периода 2009—2014 г., също обхванат от договорите за обществена услуга.

| (276) | В своите съображения датските органи разясниха параметрите, валидни за този втори период, като представиха на Комисията десетгодишен бюджет за периода 2005—2014 г., изготвен въз основа на перспективите за оперативното развитие на DSB през този период. Така те потвърдиха, че компенсациите по всеки от договорите за обществена услуга са определени въз основа на прогнозен десетгодишен бюджет. |
| --- | --- |

(276)

В своите съображения датските органи разясниха параметрите, валидни за този втори период, като представиха на Комисията десетгодишен бюджет за периода 2005—2014 г., изготвен въз основа на перспективите за оперативното развитие на DSB през този период. Така те потвърдиха, че компенсациите по всеки от договорите за обществена услуга са определени въз основа на прогнозен десетгодишен бюджет.

| (277) | DKT оспори факта, че тези предварителни бюджети са достатъчни, за да бъдат изпълнени изискванията съгласно решението Altmark, като изрази становището, че тези бюджети не отчитат достатъчно подробно възприетите параметри и че би трябвало компенсациите да се определят въз основа на анализ на разходите за всяка линия поотделно. |
| --- | --- |

(277)

DKT оспори факта, че тези предварителни бюджети са достатъчни, за да бъдат изпълнени изискванията съгласно решението Altmark, като изрази становището, че тези бюджети не отчитат достатъчно подробно възприетите параметри и че би трябвало компенсациите да се определят въз основа на анализ на разходите за всяка линия поотделно.

| (278) | Първият бюджет за периода 1999—2008 г. е бил изготвен въз основа на подробен прогнозен икономически анализ на DSB. Той е послужил за основа при изготвянето на закона, с който дружеството DSB е било учредено като независимо дружество (вж. съображение 8). След актуализирането му през пролетта на 1999 г. бюджетът е бил представен на Комисията по финанси към датския парламент и одобрен с приемането на Закон No 249 от 11 юни 1999 г. |
| --- | --- |

(278)

Първият бюджет за периода 1999—2008 г. е бил изготвен въз основа на подробен прогнозен икономически анализ на DSB. Той е послужил за основа при изготвянето на закона, с който дружеството DSB е било учредено като независимо дружество (вж. съображение 8). След актуализирането му през пролетта на 1999 г. бюджетът е бил представен на Комисията по финанси към датския парламент и одобрен с приемането на Закон No 249 от 11 юни 1999 г.

| (279) | По-специално този бюджет се основава на следните хипотези:






  — | увеличение на цената на билетите в съответствие с инфлацията (индекс на нетните цени), |
| --- | --- | --- |

(279)

По-специално този бюджет се основава на следните хипотези:

—

увеличение на цената на билетите в съответствие с инфлацията (индекс на нетните цени),

| — | средно увеличение на производителността с 2 % годишно, |
| --- | --- |

—

средно увеличение на производителността с 2 % годишно,

| — | годишен лихвен процент в размер на 5 %, |
| --- | --- |

—

годишен лихвен процент в размер на 5 %,

| — | възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък, |
| --- | --- |

—

възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък,

| — | осъществяване на инвестициите в подвижен състав до около 10 млрд. DKK, |
| --- | --- |

—

осъществяване на инвестициите в подвижен състав до около 10 млрд. DKK,

| — | нива на производителността (влак-километри) и на продажбите (пътник-километри), уточнени в няколко таблици, като началните им стойности за 1999 г. са: 41 млн. влак-километра и 4 023 млрд. пътник-километра за регионалния, междуградския (intercity) и международния транспорт и съответно 15,6 млн. влак-километра и 1 208 млрд. пътник-километра за крайградския транспорт. |
| --- | --- |

—

нива на производителността (влак-километри) и на продажбите (пътник-километри), уточнени в няколко таблици, като началните им стойности за 1999 г. са: 41 млн. влак-километра и 4 023 млрд. пътник-километра за регионалния, междуградския (intercity) и международния транспорт и съответно 15,6 млн. влак-километра и 1 208 млрд. пътник-километра за крайградския транспорт.

| (280) | Датските органи уточниха, че вторият бюджет за 2005—2014 г. е изготвен въз основа на следните данни и хипотези:






  — | обща годишна инфлация в размер на 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(280)

Датските органи уточниха, че вторият бюджет за 2005—2014 г. е изготвен въз основа на следните данни и хипотези:

—

обща годишна инфлация в размер на 2,5 %,

| — | увеличение на цената на билетите с 2,5 %, отговарящо на инфлацията, |
| --- | --- |

—

увеличение на цената на билетите с 2,5 %, отговарящо на инфлацията,

| — | средно нарастване на производителността с 2,5 % годишно, |
| --- | --- |

—

средно нарастване на производителността с 2,5 % годишно,

| — | годишен лихвен процент в размер на 5,15 %, |
| --- | --- |

—

годишен лихвен процент в размер на 5,15 %,

| — | възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък, |
| --- | --- |

—

възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % след облагане с данък,

| — | осъществяване на инвестиции в подвижен състав до около 10 млрд. DKK, |
| --- | --- |

—

осъществяване на инвестиции в подвижен състав до около 10 млрд. DKK,

| — | увеличение с около 20 % на броя на изминатите километри, |
| --- | --- |

—

увеличение с около 20 % на броя на изминатите километри,

| — | увеличение с около 20 % на броя на пътниците, |
| --- | --- |

—

увеличение с около 20 % на броя на пътниците,

| — | освобождаване от данък върху заплатите по отношение на персонала на DSB. |
| --- | --- |

—

освобождаване от данък върху заплатите по отношение на персонала на DSB.

| (281) | Въз основа на тези елементи Комисията счита, че бюджетите почиват на разумни и достатъчно подробни данни и хипотези, послужили за установяване на параметрите за изчисление на компенсациите. Освен това Комисията отбелязва, че са направени поправки, за да бъде отчетено преразглеждането на равнището на таксите за ползване на инфраструктурата през 2003 г. и че всички параметри са били заложени от Министерството на транспорта в съответното законодателство (36). Освен това Комисията изтъква, че договорните плащания са били установени предварително, тъй като размерът им е бил определен в договорите на годишна база за целия договорен период. |
| --- | --- |

(281)

Въз основа на тези елементи Комисията счита, че бюджетите почиват на разумни и достатъчно подробни данни и хипотези, послужили за установяване на параметрите за изчисление на компенсациите. Освен това Комисията отбелязва, че са направени поправки, за да бъде отчетено преразглеждането на равнището на таксите за ползване на инфраструктурата през 2003 г. и че всички параметри са били заложени от Министерството на транспорта в съответното законодателство (36). Освен това Комисията изтъква, че договорните плащания са били установени предварително, тъй като размерът им е бил определен в договорите на годишна база за целия договорен период.

| (282) | Както беше посочено по-горе, Комисията счита, че при договори за обществена услуга, които предвиждат транспортна система, която се състои от няколко взаимно свързани транспортни линии, държавата-членка не трябва непременно да определя размера на компенсациите за всяка линия поотделно. Вторият критерий от решението Altmark изисква от държавата-членка да определи предварително по обективен и прозрачен начин параметрите, позволяващи да бъде определен общият размер на компенсационните плащания за всички задължения по договора. |
| --- | --- |

(282)

Както беше посочено по-горе, Комисията счита, че при договори за обществена услуга, които предвиждат транспортна система, която се състои от няколко взаимно свързани транспортни линии, държавата-членка не трябва непременно да определя размера на компенсациите за всяка линия поотделно. Вторият критерий от решението Altmark изисква от държавата-членка да определи предварително по обективен и прозрачен начин параметрите, позволяващи да бъде определен общият размер на компенсационните плащания за всички задължения по договора.

| (283) | При това положение Комисията може да направи заключението, че договорните плащания са били осъществени въз основа на предварително установени по обективен и прозрачен начин параметри и че е изпълнен и вторият критерий от решението Altmark. |
| --- | --- |

(283)

При това положение Комисията може да направи заключението, че договорните плащания са били осъществени въз основа на предварително установени по обективен и прозрачен начин параметри и че е изпълнен и вторият критерий от решението Altmark.

| (284) | Договорът за обществена услуга не е бил предмет на търг. Следователно трябва да се установи дали размерът на компенсацията е бил определен въз основа на анализ на разходите, които средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване би направило, за да изпълни задачите за обществената услуга, като се отчитат свързаните с тази дейност приходи, както и разумна печалба за изпълнение на тези задачи. |
| --- | --- |

(284)

Договорът за обществена услуга не е бил предмет на търг. Следователно трябва да се установи дали размерът на компенсацията е бил определен въз основа на анализ на разходите, които средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване би направило, за да изпълни задачите за обществената услуга, като се отчитат свързаните с тази дейност приходи, както и разумна печалба за изпълнение на тези задачи.

| (285) | Дания смята, че този критерий е изпълнен и е предоставила съображения, целящи да разсеят съмненията на Комисията по отношение на методологията, използвана за определяне на размера на договорните плащания и на общата компенсация за задачите за предоставяне на обществени услуги. |
| --- | --- |

(285)

Дания смята, че този критерий е изпълнен и е предоставила съображения, целящи да разсеят съмненията на Комисията по отношение на методологията, използвана за определяне на размера на договорните плащания и на общата компенсация за задачите за предоставяне на обществени услуги.

| (286) | Датските органи обърнаха внимание на факта, че учредяването на DSB като независимо от държавата дружество е било съпътствано от задълбочен икономически анализ (доклад Bernstein) и от действия, целящи засилване на ефективността и производителността на предприятието. Освен това като цел в десетгодишните бюджети е било заложено нарастване на ефективнотта и договорните плащания са били определени въз основа на него. Датските органи отбелязват, че възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % е разумна печалба. Следователно според тях подходът, възприет за определяне размера на компенсациите, се основава на обобщена преценка на наличните данни и на предвиждания за увеличаване на ефективността в съответствие с принципите на пазарната икономика. |
| --- | --- |

(286)

Датските органи обърнаха внимание на факта, че учредяването на DSB като независимо от държавата дружество е било съпътствано от задълбочен икономически анализ (доклад Bernstein) и от действия, целящи засилване на ефективността и производителността на предприятието. Освен това като цел в десетгодишните бюджети е било заложено нарастване на ефективнотта и договорните плащания са били определени въз основа на него. Датските органи отбелязват, че възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 % е разумна печалба. Следователно според тях подходът, възприет за определяне размера на компенсациите, се основава на обобщена преценка на наличните данни и на предвиждания за увеличаване на ефективността в съответствие с принципите на пазарната икономика.

| (287) | Първоначално датсите органи бяха предоставили данни за сравнение (съотношения) с други предприятия от железопътния сектор. В съображенията на Дания в рамките на процедурата по разследване обаче беше обърнато внимание на трудностите при осъществяване на сравнения между финансовите показатели на национални или европейски железопътни оператори. Трудностите се дължат на специфичните за тези предприятия и за съответните пазари характеристики, както и на невъзможността за сравнение на счетоводните и финансовите данни, по-специално в железопътния сектор. |
| --- | --- |

(287)

Първоначално датсите органи бяха предоставили данни за сравнение (съотношения) с други предприятия от железопътния сектор. В съображенията на Дания в рамките на процедурата по разследване обаче беше обърнато внимание на трудностите при осъществяване на сравнения между финансовите показатели на национални или европейски железопътни оператори. Трудностите се дължат на специфичните за тези предприятия и за съответните пазари характеристики, както и на невъзможността за сравнение на счетоводните и финансовите данни, по-специално в железопътния сектор.

| (288) | Освен това DKT отбеляза, че филиал на DSB е имал възможност да участва в търгове и да предлага услуги на цени, по-ниски в сравнение с договорените от страна на DSB в рамките на договорите за обществена услуга. Датските органи изтъкнаха факта, че между DSB и неговия филиал DSB First не може да се прави сравнение, тъй като структурата на разходите на двете дружества е различна (персонал, оборудване, търговски практики). |
| --- | --- |

(288)

Освен това DKT отбеляза, че филиал на DSB е имал възможност да участва в търгове и да предлага услуги на цени, по-ниски в сравнение с договорените от страна на DSB в рамките на договорите за обществена услуга. Датските органи изтъкнаха факта, че между DSB и неговия филиал DSB First не може да се прави сравнение, тъй като структурата на разходите на двете дружества е различна (персонал, оборудване, търговски практики).

| (289) | Комисията отбелязва факта, че датското Министерство на транспорта е предприело мерки — финансови проучвания и мерки за преструктуриране — с цел установяването на DSB като независимо ефективно дружество. Тя отчита също и въвеждането на качествени показатели, като възвръщаемост на собствените капитали и нарастване на производителността. |
| --- | --- |

(289)

Комисията отбелязва факта, че датското Министерство на транспорта е предприело мерки — финансови проучвания и мерки за преструктуриране — с цел установяването на DSB като независимо ефективно дружество. Тя отчита също и въвеждането на качествени показатели, като възвръщаемост на собствените капитали и нарастване на производителността.

| (290) | Комисията обаче изтъква и малката възможност за сравнение между предприятията в сектора, потвърдена както от датските органи, така и от DKT, поради която показателите на DSB не могат да бъдат съпоставени с тези на останалите оператори. |
| --- | --- |

(290)

Комисията обаче изтъква и малката възможност за сравнение между предприятията в сектора, потвърдена както от датските органи, така и от DKT, поради която показателите на DSB не могат да бъдат съпоставени с тези на останалите оператори.

| (291) | Комисията също така счита, че посоченият пример за възможностите на филиала DSB First показва, че дружество DSB вероятно би могло да реализира ръст на производителността в по-дългосрочен план, като прилага всички или част от мерките, въведени от DSB First за намаляване на цените си. |
| --- | --- |

(291)

Комисията също така счита, че посоченият пример за възможностите на филиала DSB First показва, че дружество DSB вероятно би могло да реализира ръст на производителността в по-дългосрочен план, като прилага всички или част от мерките, въведени от DSB First за намаляване на цените си.

| (292) | От горното следва, че Комисията не може да заключи със сигурност дали размерът на предоставената на DSB компенсация действително е бил определен въз основа на анализ на реалните разходи на средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване. |
| --- | --- |

(292)

От горното следва, че Комисията не може да заключи със сигурност дали размерът на предоставената на DSB компенсация действително е бил определен въз основа на анализ на реалните разходи на средно предприятие с добро управление и подходящо транспортно оборудване.

| (293) | При тези обстоятелства Комисията прави заключението, че не е изпълнен четвъртият критерий от решението Altmark. |
| --- | --- |

(293)

При тези обстоятелства Комисията прави заключението, че не е изпълнен четвъртият критерий от решението Altmark.

| (294) | Тъй като критериите, определени от Съда в решението Altmark, следва да бъдат преценявани кумулативно, не се налага изследване на третия критерий и проверка на този етап от разсъжденията на липсата на свръхкомпенсиране. По тази причина Комисията смята, че има вероятност компенсацията да е предоставила икономическо предимство на DSB. |
| --- | --- |

(294)

Тъй като критериите, определени от Съда в решението Altmark, следва да бъдат преценявани кумулативно, не се налага изследване на третия критерий и проверка на този етап от разсъжденията на липсата на свръхкомпенсиране. По тази причина Комисията смята, че има вероятност компенсацията да е предоставила икономическо предимство на DSB.

8.2.4.   НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА И ЗАСЯГАНЕ НА ТЪРГОВИЯТА МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| (295) | Икономическото предимство е предоставено на транспортно предприятие, действащо в сферата на железопътния транспорт както в Дания, така и в съседните държави. Пазарите на железопътния транспорт в Дания са отворени за конкуренция. По тази причина финансовата подкрепа нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(295)

Икономическото предимство е предоставено на транспортно предприятие, действащо в сферата на железопътния транспорт както в Дания, така и в съседните държави. Пазарите на железопътния транспорт в Дания са отворени за конкуренция. По тази причина финансовата подкрепа нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.

| (296) | Както отбелязва Съдът в решението Altmark, няколко държави са отворили националните си пазари, сред които някои съседни на Дания страни, като Швеция и Германия. Както традиционните, така и някои новопоявили се оператори в тези държави осъществяват дейност в няколко държави — членки на Общността. При това положение държавна помощ, предоставена на датско железопътно дружество, може да наруши търговията между държавите-членки, които вече са отворили пазара на железопътния превоз на пътници за конкуренцията или чиито предприятия осъществяват дейност на отворените за конкуренцията национални пазари. |
| --- | --- |

(296)

Както отбелязва Съдът в решението Altmark, няколко държави са отворили националните си пазари, сред които някои съседни на Дания страни, като Швеция и Германия. Както традиционните, така и някои новопоявили се оператори в тези държави осъществяват дейност в няколко държави — членки на Общността. При това положение държавна помощ, предоставена на датско железопътно дружество, може да наруши търговията между държавите-членки, които вече са отворили пазара на железопътния превоз на пътници за конкуренцията или чиито предприятия осъществяват дейност на отворените за конкуренцията национални пазари.

| (297) | Освен това трябва да се отчита конкуренцията между различните видове транспорт, например с автобусния пътнически транспорт. |
| --- | --- |

(297)

Освен това трябва да се отчита конкуренцията между различните видове транспорт, например с автобусния пътнически транспорт.

| (298) | Вследствие на горните съображения разглежданите мерки заплашват да нарушат търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(298)

Вследствие на горните съображения разглежданите мерки заплашват да нарушат търговията между държавите-членки.

| (299) | В заключение Комисията смята, че компенсациите за обществената услуга представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(299)

В заключение Комисията смята, че компенсациите за обществената услуга представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

8.3.   СЪВМЕСТИМОСТ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

8.3.1.   ПРАВНО ОСНОВАНИЕ ЗА СЪВМЕСТИМОСТ С ДФЕС

| (300) | Член 93 от Договора за функционирането на Европейския съюз определя условията за съвместимост на „помощите, които отговарят на нуждата от координация на транспорта или които представляват компенсация за изпълнението на някои задължения, които са присъщи на понятието за публична услуга“.Тази разпоредба е lex specialis по отношение на разпоредбите на член 106, параграф 2 (37) и член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(300)

Член 93 от Договора за функционирането на Европейския съюз определя условията за съвместимост на „помощите, които отговарят на нуждата от координация на транспорта или които представляват компенсация за изпълнението на някои задължения, които са присъщи на понятието за публична услуга“.Тази разпоредба е lex specialis по отношение на разпоредбите на член 106, параграф 2 (37) и член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.

| (301) | Според Съда разпоредбите на член 93 от ДФЕС са напълно приложени с Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕИО) No 1107/70 от 4 юни 1970 г. за отпускане на помощи за железопътния, автомобилния и вътрешноводния транспорт (38) и тези разпоредби повече не могат да бъдат пряко прилагани (39). |
| --- | --- |

(301)

Според Съда разпоредбите на член 93 от ДФЕС са напълно приложени с Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕИО) No 1107/70 от 4 юни 1970 г. за отпускане на помощи за железопътния, автомобилния и вътрешноводния транспорт (38) и тези разпоредби повече не могат да бъдат пряко прилагани (39).

| (302) | В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че въпросните компенсации не могат да бъдат считани за съвместими с пазара на Общността въз основа на Регламент (ЕИО) No 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че въпросните компенсации не могат да бъдат считани за съвместими с пазара на Общността въз основа на Регламент (ЕИО) No 1107/70.

| (303) | В това решение Комисията прие, че договорите, сключени между датското правителство и дружество Danske Statsbaner, представляват договори за обществена услуга по смисъла на член 14 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 и че съвместимостта на разглежданите помощи трябва да бъде проучена въз основа на този регламент. |
| --- | --- |

(303)

В това решение Комисията прие, че договорите, сключени между датското правителство и дружество Danske Statsbaner, представляват договори за обществена услуга по смисъла на член 14 от Регламент (ЕИО) No 1191/69 и че съвместимостта на разглежданите помощи трябва да бъде проучена въз основа на този регламент.

| (304) | Комисията изтъква обаче, че на 3 декември 2009 г. влезе в сила Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт, който същевременно отмени Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕИО) No 1107/70. Комисията смята, че при това положение проучването на съвместимостта трябва да се основава на Регламент (ЕО) No 1370/2007 като действащо законодателство, приложимо към момента, когато Комисията приема своето решение. |
| --- | --- |

(304)

Комисията изтъква обаче, че на 3 декември 2009 г. влезе в сила Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт, който същевременно отмени Регламент (ЕИО) No 1191/69 и Регламент (ЕИО) No 1107/70. Комисията смята, че при това положение проучването на съвместимостта трябва да се основава на Регламент (ЕО) No 1370/2007 като действащо законодателство, приложимо към момента, когато Комисията приема своето решение.

| (305) | Комисията отбелязва, че датските органи не са представили съображения във връзка с тази промяна на правното основание. DSB и DKT обаче са представили аргументи, според които Комисията следва да запази преценката си, направена въз основа на правилата, действащи към момента на сключване на договорите. |
| --- | --- |

(305)

Комисията отбелязва, че датските органи не са представили съображения във връзка с тази промяна на правното основание. DSB и DKT обаче са представили аргументи, според които Комисията следва да запази преценката си, направена въз основа на правилата, действащи към момента на сключване на договорите.

| (306) | След като разгледа аргументите на DSB и DKT, Комисията смята, че тези аргументи не могат да поставят под въпрос нейния подход, състоящ се в прилагане ratione temporis на правилата на ЕС в областта на държавната помощ, който води до заключението, че Комисията трябва да обоснове разсъжденията си върху законодателството, приложимо към момента, когато приема решението си. Комисията счита, че договорите за обществена услуга за транспорт следва да бъдат оценени въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007 поради следните причини. |
| --- | --- |

(306)

След като разгледа аргументите на DSB и DKT, Комисията смята, че тези аргументи не могат да поставят под въпрос нейния подход, състоящ се в прилагане ratione temporis на правилата на ЕС в областта на държавната помощ, който води до заключението, че Комисията трябва да обоснове разсъжденията си върху законодателството, приложимо към момента, когато приема решението си. Комисията счита, че договорите за обществена услуга за транспорт следва да бъдат оценени въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007 поради следните причини.

| (307) | Първо, Комисията изтъква, че в самия Регламент (ЕО) No 1370/2007 са посочени условията за влизането му в сила и за прилагането му ratione temporis. Съгласно член 12 от него Регламент (ЕО) No 1370/2007 влиза в сила на 3 декември 2009 г. По силата на член 10, параграф 1 от същата дата се отменя Регламент (ЕИО) No 1191/69. Следователно Комисията не би могла да обоснове разсъжденията си върху Регламент (ЕИО) No 1191/69, който вече не е в сила, когато тя приема решението си; обратно, Комисията трябва да обоснове преценката си върху Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Първо, Комисията изтъква, че в самия Регламент (ЕО) No 1370/2007 са посочени условията за влизането му в сила и за прилагането му ratione temporis. Съгласно член 12 от него Регламент (ЕО) No 1370/2007 влиза в сила на 3 декември 2009 г. По силата на член 10, параграф 1 от същата дата се отменя Регламент (ЕИО) No 1191/69. Следователно Комисията не би могла да обоснове разсъжденията си върху Регламент (ЕИО) No 1191/69, който вече не е в сила, когато тя приема решението си; обратно, Комисията трябва да обоснове преценката си върху Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (308) | Второ, Комисията констатира, че в Регламент (ЕО) No 1370/2007 не е указано, че той не може да се прилага по отношение на договори за обществена услуга, сключени преди влизането му в сила. В член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се съдържат преходни правила за договорите, сключени преди влизането му в сила. Всъщност тази разпоредба е дерогация по отношение на прилагането на член 8, параграф 2 от регламента, отнасяща се до спазването на правилата за възлагане на договори, определени в член 5. Трябва да се отбележи, че тези извънредни преходни разпоредби относно възлагането на договорите нямаше да бъдат необходими, ако договорите, сключени преди влизането в сила на регламента, бяха извън приложното му поле. A contrario, по този начин чрез член 8 се потвърждава, че останалите разпоредби на регламента могат да се прилагат по отношение на тези договори. |
| --- | --- |

(308)

Второ, Комисията констатира, че в Регламент (ЕО) No 1370/2007 не е указано, че той не може да се прилага по отношение на договори за обществена услуга, сключени преди влизането му в сила. В член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се съдържат преходни правила за договорите, сключени преди влизането му в сила. Всъщност тази разпоредба е дерогация по отношение на прилагането на член 8, параграф 2 от регламента, отнасяща се до спазването на правилата за възлагане на договори, определени в член 5. Трябва да се отбележи, че тези извънредни преходни разпоредби относно възлагането на договорите нямаше да бъдат необходими, ако договорите, сключени преди влизането в сила на регламента, бяха извън приложното му поле. A contrario, по този начин чрез член 8 се потвърждава, че останалите разпоредби на регламента могат да се прилагат по отношение на тези договори.

| (309) | Трето, Комисията уточнява, че в настоящия случай е неприложимо известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40). В това известие ясно е посочено, че то не засяга тълкуването на регламентите на Съвета и на Комисията в областта на държавните помощи. Впрочем в самия Регламент (ЕО) No 1370/2007 са предвидени правила за временното му прилагане. |
| --- | --- |

(309)

Трето, Комисията уточнява, че в настоящия случай е неприложимо известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40). В това известие ясно е посочено, че то не засяга тълкуването на регламентите на Съвета и на Комисията в областта на държавните помощи. Впрочем в самия Регламент (ЕО) No 1370/2007 са предвидени правила за временното му прилагане.

| (310) | Четвърто, Комисията изтъква, че Съдът е потвърдил също така принципа, според който новото правило се прилага незабавно по отношение на бъдещите последици от ситуация, възникнала, докато е било в сила старото правило. Съдът е преценил още, че принципът за защита на законните очаквания не може да бъде разширен толкова, че да попречи в общ план на прилагането на новото правило по отношение на бъдещите последици от ситуации, възникнали, докато е било в сила старото правило (41). |
| --- | --- |

(310)

Четвърто, Комисията изтъква, че Съдът е потвърдил също така принципа, според който новото правило се прилага незабавно по отношение на бъдещите последици от ситуация, възникнала, докато е било в сила старото правило. Съдът е преценил още, че принципът за защита на законните очаквания не може да бъде разширен толкова, че да попречи в общ план на прилагането на новото правило по отношение на бъдещите последици от ситуации, възникнали, докато е било в сила старото правило (41).

| (311) | Пето, Съдът е сметнал, че правилата на материалното право на ЕС трябва да се тълкуват като отнасящи се до ситуации, възникнали преди влизането им в сила, само доколкото от условията, целите и структурата на тези правила ясно следва, че правилата трябва да имат такъв ефект (42). Очевидно е, че това условие е изпълнено в случая с Регламент (ЕО) No 1370/2007, както беше посочено по-горе. |
| --- | --- |

(311)

Пето, Съдът е сметнал, че правилата на материалното право на ЕС трябва да се тълкуват като отнасящи се до ситуации, възникнали преди влизането им в сила, само доколкото от условията, целите и структурата на тези правила ясно следва, че правилата трябва да имат такъв ефект (42). Очевидно е, че това условие е изпълнено в случая с Регламент (ЕО) No 1370/2007, както беше посочено по-горе.

| (312) | Шесто, Комисията също така отбелязва, че в същото решение Съдът е стигнал до заключението, че в случаите, когато правният режим, при който дадена държава-членка е отправила уведомление за предвиждана държавна помощ, бъде променен, преди Комисията да е приела своето решение, Комисията трябва да се произнесе въз основа на новите правила (43). Съдът е уточнил също, че отправянето на уведомление за предвиждана държавна помощ от страна на дадена държава-членка не представлява окончателно установена правна ситуация и не създава законно очакване, налагащо Комисията да се произнесе по отношение на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар, като прилага правилата, които са в сила към датата на отправяне на уведомлението. Следователно, ако на дадена държава-членка, която не е спазила задължението за отправяне на уведомление, се позволи да определи отпускането на незаконосъобразна държавна помощ като окончателно установена правна ситуация, това би било в разрез с горепосочените съображения. |
| --- | --- |

(312)

Шесто, Комисията също така отбелязва, че в същото решение Съдът е стигнал до заключението, че в случаите, когато правният режим, при който дадена държава-членка е отправила уведомление за предвиждана държавна помощ, бъде променен, преди Комисията да е приела своето решение, Комисията трябва да се произнесе въз основа на новите правила (43). Съдът е уточнил също, че отправянето на уведомление за предвиждана държавна помощ от страна на дадена държава-членка не представлява окончателно установена правна ситуация и не създава законно очакване, налагащо Комисията да се произнесе по отношение на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар, като прилага правилата, които са в сила към датата на отправяне на уведомлението. Следователно, ако на дадена държава-членка, която не е спазила задължението за отправяне на уведомление, се позволи да определи отпускането на незаконосъобразна държавна помощ като окончателно установена правна ситуация, това би било в разрез с горепосочените съображения.

| (313) | На последно място Комисията счита, че решението SIDE не се отнася до настоящия случай (44). Това решение засяга прилагането на разпоредба от първичното законодателство, а именно член 87, параграф 3, буква г) от Договора за ЕО. Както е установил Общият съд в това решение, Договорът за ЕО не съдържа нито преходна разпоредба относно прилагането на този член, нито указание, според което той може да бъде прилаган по отношение на ситуации, възникнали преди влизането му в сила (45). Следователно ситуацията от горното решение не подлежи на сравнение с настоящия случай. Всъщност Регламент (ЕО) No 1370/2007 съдържа преходни разпоредби, въз основа на които Комисията може да направи заключението, че регламентът се прилага по отношение на договорите за обществена услуга, сключени преди влизането му в сила, с изключение на правилата за възлагане на договори. |
| --- | --- |

(313)

На последно място Комисията счита, че решението SIDE не се отнася до настоящия случай (44). Това решение засяга прилагането на разпоредба от първичното законодателство, а именно член 87, параграф 3, буква г) от Договора за ЕО. Както е установил Общият съд в това решение, Договорът за ЕО не съдържа нито преходна разпоредба относно прилагането на този член, нито указание, според което той може да бъде прилаган по отношение на ситуации, възникнали преди влизането му в сила (45). Следователно ситуацията от горното решение не подлежи на сравнение с настоящия случай. Всъщност Регламент (ЕО) No 1370/2007 съдържа преходни разпоредби, въз основа на които Комисията може да направи заключението, че регламентът се прилага по отношение на договорите за обществена услуга, сключени преди влизането му в сила, с изключение на правилата за възлагане на договори.

| (314) | Следователно Регламент (ЕО) No 1370/2007 е приложим в настоящия случай. |
| --- | --- |

(314)

Следователно Регламент (ЕО) No 1370/2007 е приложим в настоящия случай.

8.3.2.   СЪВМЕСТИМОСТ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР ВЪЗ ОСНОВА НА РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1370/2007

| (315) | В член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се предвижда, че „когато компетентният орган реши да предостави на оператор по свой избор изключително право и/или компенсация от какъвто и да е характер в замяна на изпълнението на задължения за извършване на обществени услуги, той прави това в рамките на обществена поръчка за услуги“. В настоящия случай задълженията са възложени на DSB посредством няколко договора за обществена услуга, както беше посочено в съображение 247 по-горе. |
| --- | --- |

(315)

В член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се предвижда, че „когато компетентният орган реши да предостави на оператор по свой избор изключително право и/или компенсация от какъвто и да е характер в замяна на изпълнението на задължения за извършване на обществени услуги, той прави това в рамките на обществена поръчка за услуги“. В настоящия случай задълженията са възложени на DSB посредством няколко договора за обществена услуга, както беше посочено в съображение 247 по-горе.

| (316) | В член 4 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се определя задължителното съдържание на договорите за обществена услуга. По-долу Комисията проучва последователно отделните елементи, описани в тази разпоредба от регламента. |
| --- | --- |

(316)

В член 4 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 се определя задължителното съдържание на договорите за обществена услуга. По-долу Комисията проучва последователно отделните елементи, описани в тази разпоредба от регламента.

| (317) | Съгласно член 4, параграф 1, буква а) договорите за обществена услуга „определят ясно задълженията за извършване на обществени услуги, с които операторът на обществени услуги трябва да се съобрази, и съответните географски райони“. От оценката на въпросните договори от гледна точка на първия критерий от решението Altmark, направена от Комисията както в решението ѝ за откриване на процедурата, така и по-горе (вж. съображение 274), се вижда, че в конкретния случай това условие е изпълнено. |
| --- | --- |

(317)

Съгласно член 4, параграф 1, буква а) договорите за обществена услуга „определят ясно задълженията за извършване на обществени услуги, с които операторът на обществени услуги трябва да се съобрази, и съответните географски райони“. От оценката на въпросните договори от гледна точка на първия критерий от решението Altmark, направена от Комисията както в решението ѝ за откриване на процедурата, така и по-горе (вж. съображение 274), се вижда, че в конкретния случай това условие е изпълнено.

| (318) | Що се отнася до втория критерий от решението Altmark (вж. точка 269), Комисията стигна до заключението, че договорните плащания са били изчислени въз основа на параметри, предварително установени по обективен и прозрачен начин, поради което тя счита, че в случая е изпълнена разпоредбата на член 4, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 1370/2007. Съгласно тази разпоредба договорите за обществена поръчка трябва да „установяват предварително, по обективен и прозрачен начин: i) параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, ако има такава, и ii) естеството и обема на каквито и да било предоставени изключителни права, така че да се предотврати свръхкомпенсиране“. Въпросът за наличието на евентуално свръхкомпенсиране в разглежданите договори ще бъде анализиран подробно по-долу. Освен това Комисията изтъква, че тези договори за обществена услуга определят условията за разпределение на разходите, свързани с предоставянето на тези услуги. Относно съществуването на разумна печалба Комисията изтъква разсъждението, посочено по-долу. |
| --- | --- |

(318)

Що се отнася до втория критерий от решението Altmark (вж. точка 269), Комисията стигна до заключението, че договорните плащания са били изчислени въз основа на параметри, предварително установени по обективен и прозрачен начин, поради което тя счита, че в случая е изпълнена разпоредбата на член 4, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 1370/2007. Съгласно тази разпоредба договорите за обществена поръчка трябва да „установяват предварително, по обективен и прозрачен начин: i) параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, ако има такава, и ii) естеството и обема на каквито и да било предоставени изключителни права, така че да се предотврати свръхкомпенсиране“. Въпросът за наличието на евентуално свръхкомпенсиране в разглежданите договори ще бъде анализиран подробно по-долу. Освен това Комисията изтъква, че тези договори за обществена услуга определят условията за разпределение на разходите, свързани с предоставянето на тези услуги. Относно съществуването на разумна печалба Комисията изтъква разсъждението, посочено по-долу.

| (319) | Комисията отбелязва, че във въпросните договори за обществена услуга се определят условията за разпределение на приходите от продажба на билети в съответствие с член 4, параграф 2. В конкретния случай тези приходи остават в дружеството DSB. |
| --- | --- |

(319)

Комисията отбелязва, че във въпросните договори за обществена услуга се определят условията за разпределение на приходите от продажба на билети в съответствие с член 4, параграф 2. В конкретния случай тези приходи остават в дружеството DSB.

| (320) | Освен това срокът на договорите за обществена услуга, съответно 5 и 10 години, също съответства на изискванията на член 4, параграф 3, съгласно който максималната продължителност на договорите за превоз на пътници с железопътен транспорт е 15 години. |
| --- | --- |

(320)

Освен това срокът на договорите за обществена услуга, съответно 5 и 10 години, също съответства на изискванията на член 4, параграф 3, съгласно който максималната продължителност на договорите за превоз на пътници с железопътен транспорт е 15 години.

| (321) | Тъй като останалите разпоредби не са от значение в разглеждания случай, Комисията прави заключението, че договорите за обществена услуга, сключени между датското министерство и DSB, съответстват на член 4 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Тъй като останалите разпоредби не са от значение в разглеждания случай, Комисията прави заключението, че договорите за обществена услуга, сключени между датското министерство и DSB, съответстват на член 4 от Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (322) | Правилата за възлагане на обществени услуги са предвидени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. В член 8 от същия регламент се предвиждат обаче някои преходни правила в това отношение. |
| --- | --- |

(322)

Правилата за възлагане на обществени услуги са предвидени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. В член 8 от същия регламент се предвиждат обаче някои преходни правила в това отношение.

| (323) | Комисията изтъква, че всички разглеждани договори за обществена услуга се отнасят до превоз на пътници с железопътен транспорт и че всички те са възложени на дружество DSB от датското Министерство на транспорта. Освен това тези договори са подписани или преди 26 юли 2000 г., или между 26 юли 2000 г. и 3 декември 2009 г. Договорите са били сключени за период от съответно 5 и 10 години. Поради това Комисията стига до заключението, че възлагането на договорите за обществена услуга съответства на преходните разпоредби на член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Комисията изтъква, че всички разглеждани договори за обществена услуга се отнасят до превоз на пътници с железопътен транспорт и че всички те са възложени на дружество DSB от датското Министерство на транспорта. Освен това тези договори са подписани или преди 26 юли 2000 г., или между 26 юли 2000 г. и 3 декември 2009 г. Договорите са били сключени за период от съответно 5 и 10 години. Поради това Комисията стига до заключението, че възлагането на договорите за обществена услуга съответства на преходните разпоредби на член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (324) | По силата на член 8, параграф 2 „без да се засягат разпоредбите в параграф 3, обществени поръчки за услуги в областта на железопътния и автомобилния транспорт се възлагат съгласно разпоредбите на член 5, считано от 3 декември 2019 г.“Въз основа на това е било напълно възможно разглежданите договори за обществена услуга да бъдат възложени директно. |
| --- | --- |

(324)

По силата на член 8, параграф 2 „без да се засягат разпоредбите в параграф 3, обществени поръчки за услуги в областта на железопътния и автомобилния транспорт се възлагат съгласно разпоредбите на член 5, считано от 3 декември 2019 г.“Въз основа на това е било напълно възможно разглежданите договори за обществена услуга да бъдат възложени директно.

| (325) | Също според тази разпоредба „през този преходен период държавите-членки предприемат мерки за постепенното си привеждане в съответствие с член 5 с цел да се избегнат сериозни структурни проблеми, свързани по-специално с транспортния капацитет“. Трябва да се констатира, че в член 5, параграф 6 се запазва възможността на компетентните органи да възлагат пряко договори за обществена услуга за железопътен транспорт. |
| --- | --- |

(325)

Също според тази разпоредба „през този преходен период държавите-членки предприемат мерки за постепенното си привеждане в съответствие с член 5 с цел да се избегнат сериозни структурни проблеми, свързани по-специално с транспортния капацитет“. Трябва да се констатира, че в член 5, параграф 6 се запазва възможността на компетентните органи да възлагат пряко договори за обществена услуга за железопътен транспорт.

| (326) | Въз основа на горните съображения Комисията счита, че разглежданите договори за обществена услуга съответстват на правилата за възлагане, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

Въз основа на горните съображения Комисията счита, че разглежданите договори за обществена услуга съответстват на правилата за възлагане, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (327) | Съгласно член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1370 „всяка компенсация, свързана с общо правило или обществена поръчка за услуги, се подчинява на разпоредбите на член 4, независимо от начина, по който е възложена поръчката. Всички компенсации, от какъвто и да е характер, във връзка с обществена поръчка за услуги, възложена пряко в съответствие с член 5, параграф 2, 4, 5 или 6 или във връзка с общо правило, са съобразени също и с разпоредбите на приложението“. |
| --- | --- |

(327)

Съгласно член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1370 „всяка компенсация, свързана с общо правило или обществена поръчка за услуги, се подчинява на разпоредбите на член 4, независимо от начина, по който е възложена поръчката. Всички компенсации, от какъвто и да е характер, във връзка с обществена поръчка за услуги, възложена пряко в съответствие с член 5, параграф 2, 4, 5 или 6 или във връзка с общо правило, са съобразени също и с разпоредбите на приложението“.

| (328) | Следователно съвместимостта на компенсациите за обществена услуга трябва да бъде преценена въз основа на разпоредбите на приложението на Регламент (ЕО) No 1370/2007, тъй като въпросните договори са били възложени пряко в съответствие с член 5, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Следователно съвместимостта на компенсациите за обществена услуга трябва да бъде преценена въз основа на разпоредбите на приложението на Регламент (ЕО) No 1370/2007, тъй като въпросните договори са били възложени пряко в съответствие с член 5, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (329) | Според това приложение „компенсацията не може да надвишава сумата, съответстваща на нетния финансов ефект, който се равнява на сбора от последиците — положителни или отрицателни — от изпълнението на задължението за обществени услуги върху приходите и разходите на оператора на обществени услуги“. По същество това означава, че Комисията трябва да провери дали договорните плащания не са довели до свръхкомпенсиране, като се отчита разумна печалба за DSB. За целта Комисията се обосновава върху критериите, посочени в приложението. |
| --- | --- |

(329)

Според това приложение „компенсацията не може да надвишава сумата, съответстваща на нетния финансов ефект, който се равнява на сбора от последиците — положителни или отрицателни — от изпълнението на задължението за обществени услуги върху приходите и разходите на оператора на обществени услуги“. По същество това означава, че Комисията трябва да провери дали договорните плащания не са довели до свръхкомпенсиране, като се отчита разумна печалба за DSB. За целта Комисията се обосновава върху критериите, посочени в приложението.

| (330) | В случая Комисията изтъква, че изчисляването на разходите и приходите е извършено в съответствие с действащите счетоводни и данъчни правила. Тя припомня, че приложимата по отношение на DSB правна рамка в сферата на счетоводните правила и на националните правила за конкуренцията налага на дружеството да води отделно счетоводство за различните дейности, които осъществява. По тази причина плащанията, превеждани на DSB по договорите за обществена услуга, се осчетоводяват отделно от другите дейности, извършени на търговска основа. Така тези правила дават възможност да се избегнат кръстосаните субсидии. |
| --- | --- |

(330)

В случая Комисията изтъква, че изчисляването на разходите и приходите е извършено в съответствие с действащите счетоводни и данъчни правила. Тя припомня, че приложимата по отношение на DSB правна рамка в сферата на счетоводните правила и на националните правила за конкуренцията налага на дружеството да води отделно счетоводство за различните дейности, които осъществява. По тази причина плащанията, превеждани на DSB по договорите за обществена услуга, се осчетоводяват отделно от другите дейности, извършени на търговска основа. Така тези правила дават възможност да се избегнат кръстосаните субсидии.

| (331) | Въпреки че договорите за обществена услуга съдържат разпоредби за контрол и преразглеждане на компенсацията, Комисията изтъква, че тези механизми не могат да предотвратят евентуално свръхкомпенсиране и че договорите не съдържат механизъм за връщане на компенсации. |
| --- | --- |

(331)

Въпреки че договорите за обществена услуга съдържат разпоредби за контрол и преразглеждане на компенсацията, Комисията изтъква, че тези механизми не могат да предотвратят евентуално свръхкомпенсиране и че договорите не съдържат механизъм за връщане на компенсации.

| (332) | Комисията счита, че евентуално свръхкомпенсиране може да бъде предотвратено само чрез въвеждане на механизъм за възстановяване на компенсации. Следователно договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, трябва да бъдат изменени, така че да отговарят на това условие, по-специално чрез въвеждане на механизъм за възстановяване. |
| --- | --- |

(332)

Комисията счита, че евентуално свръхкомпенсиране може да бъде предотвратено само чрез въвеждане на механизъм за възстановяване на компенсации. Следователно договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, трябва да бъдат изменени, така че да отговарят на това условие, по-специално чрез въвеждане на механизъм за възстановяване.

| (333) | В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение по въпроса дали размерът на компенсацията е бил ограничен само до необходимото за покриване на разходите във връзка със задачите за обществена услуга. Причините за тези съмнения са изложени в рамките на преценката относно спазването на третия критерий, установен в съдебното решение Altmark, а именно:






  i) | Излишъци в печалбите на DSB |
| --- | --- | --- |

(333)

В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение по въпроса дали размерът на компенсацията е бил ограничен само до необходимото за покриване на разходите във връзка със задачите за обществена услуга. Причините за тези съмнения са изложени в рамките на преценката относно спазването на третия критерий, установен в съдебното решение Altmark, а именно:

i)

Излишъци в печалбите на DSB

| ii) | Закъснения в доставките на подвижен състав |
| --- | --- |

ii)

Закъснения в доставките на подвижен състав

| iii) | Железопътната връзка Копенхаген—Истад |
| --- | --- |

iii)

Железопътната връзка Копенхаген—Истад

| (334) | Комисията ще проучи последователно тези три аспекта, за да прецени дали е налице свръхкомпенсиране при изпълнение на обществената услуга, както и да определи необходимите мерки за избягването му в бъдеще. За целта Комисията изхожда от определението на понятието разумна печалба, дадено в точка 6 от приложението, а именно: „степен на възвръщаемост на капитала, която е нормална за сектора в дадена държава-членка и отчита риска или липсата на риск, на който е изложен операторът на обществени услуги вследствие намесата на обществения орган“. |
| --- | --- |

(334)

Комисията ще проучи последователно тези три аспекта, за да прецени дали е налице свръхкомпенсиране при изпълнение на обществената услуга, както и да определи необходимите мерки за избягването му в бъдеще. За целта Комисията изхожда от определението на понятието разумна печалба, дадено в точка 6 от приложението, а именно: „степен на възвръщаемост на капитала, която е нормална за сектора в дадена държава-членка и отчита риска или липсата на риск, на който е изложен операторът на обществени услуги вследствие намесата на обществения орган“.

i)   Излишъци в печалбите на DSB

| (335) | Комисията проучи изменението на собствените капитали и печалбите на DSB, свързани с дейността при изпълнение на обществена услуга, за срока на разглежданите договори. Проучването се основава най-вече на подробен анализ на финансовото състояние на DSB за периода 1999—2006 г., извършен от KPMG на 30 януари 2008 г. за сметка на датската държава. Освен това датските органи предоставиха допълнителни данни относно финансовите години 2007 и 2008, както и разяснения в рамките на официалната процедура по разследване. |
| --- | --- |

(335)

Комисията проучи изменението на собствените капитали и печалбите на DSB, свързани с дейността при изпълнение на обществена услуга, за срока на разглежданите договори. Проучването се основава най-вече на подробен анализ на финансовото състояние на DSB за периода 1999—2006 г., извършен от KPMG на 30 януари 2008 г. за сметка на датската държава. Освен това датските органи предоставиха допълнителни данни относно финансовите години 2007 и 2008, както и разяснения в рамките на официалната процедура по разследване.

| (336) | Комисията взема предвид по-специално данните, предоставени от датските органи, с които те обясняват тези изменения спрямо десетгодишните бюджети, по-специално данните относно учредителния бюджет на DSB през 1999 г., относно изменението на някои счетоводни правила или на данъчната ставка. Изменението по отношение на амортизационните отчисления, на финансовото управление или на лихвените проценти също са обяснени. Комисията дори приема, че дружество DSB е успяло да подобри ефективността си, в резултат на което е увеличило печалбите си и е подобрило финансовото си състояние. |
| --- | --- |

(336)

Комисията взема предвид по-специално данните, предоставени от датските органи, с които те обясняват тези изменения спрямо десетгодишните бюджети, по-специално данните относно учредителния бюджет на DSB през 1999 г., относно изменението на някои счетоводни правила или на данъчната ставка. Изменението по отношение на амортизационните отчисления, на финансовото управление или на лихвените проценти също са обяснени. Комисията дори приема, че дружество DSB е успяло да подобри ефективността си, в резултат на което е увеличило печалбите си и е подобрило финансовото си състояние.

| (337) | Комисията счита обаче, че всички тези фактори биха могли да доведат до изменение на равнището на предвидените в различните договори за обществена услуга разходи на DSB за осъществяване на транспортните услуги. Това подобрение на финансовото състояние на DSB би трябвало да доведе до намаляване на разходите на датската държава във връзка с осъществяването на въпросните услуги в сравнение с предвиденото в десетгодишните бюджети. Следователно това намаление е предполагало общо намаляване на компенсациите за обществена услуга. |
| --- | --- |

(337)

Комисията счита обаче, че всички тези фактори биха могли да доведат до изменение на равнището на предвидените в различните договори за обществена услуга разходи на DSB за осъществяване на транспортните услуги. Това подобрение на финансовото състояние на DSB би трябвало да доведе до намаляване на разходите на датската държава във връзка с осъществяването на въпросните услуги в сравнение с предвиденото в десетгодишните бюджети. Следователно това намаление е предполагало общо намаляване на компенсациите за обществена услуга.

| (338) | При липсата на еквивалентно намаление на договорните плащания Комисията смята, че тези различни фактори показват, че дружество DSB е получило компенсации, надвишаващи направените от него разходи във връзка с изпълнението на задачите за обществена услуга, увеличени с разумна печалба от 6 %. Комисията отбелязва, че договорните плащания са били намалени само за годините 2002, 2003 и 2004 в размер на 1 018 млрд. DKK. |
| --- | --- |

(338)

При липсата на еквивалентно намаление на договорните плащания Комисията смята, че тези различни фактори показват, че дружество DSB е получило компенсации, надвишаващи направените от него разходи във връзка с изпълнението на задачите за обществена услуга, увеличени с разумна печалба от 6 %. Комисията отбелязва, че договорните плащания са били намалени само за годините 2002, 2003 и 2004 в размер на 1 018 млрд. DKK.

| (339) | При все това Комисията отбелязва, че датските органи не оспорват, че след като се отчетат всички тези елементи, DSB е повишило рентабилността си над предвиденото в десетгодишните бюджети, които са послужили за основа за изчисляване на компенсациите за обществената услуга. Тази констатация произтича и от съображенията, предоставени от заинтересованите страни, макар че трудно може да се направи сравнение между характеристиките на железопътния транспорт в Дания и в Европа, както беше посочено по-горе (вж. съображения 290—292). |
| --- | --- |

(339)

При все това Комисията отбелязва, че датските органи не оспорват, че след като се отчетат всички тези елементи, DSB е повишило рентабилността си над предвиденото в десетгодишните бюджети, които са послужили за основа за изчисляване на компенсациите за обществената услуга. Тази констатация произтича и от съображенията, предоставени от заинтересованите страни, макар че трудно може да се направи сравнение между характеристиките на железопътния транспорт в Дания и в Европа, както беше посочено по-горе (вж. съображения 290—292).

| (340) | Комисията отбелязва също, че печалбите на филиала DSB s-tog a/s, 100 % собственост на DSB SV, са консолидирани в рамките на дружеството майка и че размерът на очакваната разумна печалба е еднакъв за двете дружества. Следователно Комисията разглежда общо излишъка в печалбите по различните договори за обществена услуга на равнището на дружество DSB. |
| --- | --- |

(340)

Комисията отбелязва също, че печалбите на филиала DSB s-tog a/s, 100 % собственост на DSB SV, са консолидирани в рамките на дружеството майка и че размерът на очакваната разумна печалба е еднакъв за двете дружества. Следователно Комисията разглежда общо излишъка в печалбите по различните договори за обществена услуга на равнището на дружество DSB.

| (341) | Комисията изтъква, че сметките на DSB за периода 1999—2006 г. показват увеличение на печалбата след данъчно облагане с 2,715 млрд. DKK в сравнение с предварителния бюджет. Предоставените от датските органи данни показват, че регистрираната печалба след облагане с данък на DSB е 670 млн. DKK през 2007 г. и 542 млн. DKK през 2008 г., което е съответно с 227 млн. и с 97 млн. DKK повече от предвиденото в бюджета за тези две години (46). Така според Комисията за периода 1999—2008 г. излишъкът в печалбите на DSB в сравнение с първоначалните бюджети на дружеството възлиза на 3,039 млрд. DKK. |
| --- | --- |

(341)

Комисията изтъква, че сметките на DSB за периода 1999—2006 г. показват увеличение на печалбата след данъчно облагане с 2,715 млрд. DKK в сравнение с предварителния бюджет. Предоставените от датските органи данни показват, че регистрираната печалба след облагане с данък на DSB е 670 млн. DKK през 2007 г. и 542 млн. DKK през 2008 г., което е съответно с 227 млн. и с 97 млн. DKK повече от предвиденото в бюджета за тези две години (46). Така според Комисията за периода 1999—2008 г. излишъкът в печалбите на DSB в сравнение с първоначалните бюджети на дружеството възлиза на 3,039 млрд. DKK.

| (342) | Според Комисията този излишък показва, че договорните плащания са надхвърлили необходимия размер за компенсиране на разходите във връзка с изпълнението на задачите за обществена услуга, увеличени с разумна печалба. |
| --- | --- |

(342)

Според Комисията този излишък показва, че договорните плащания са надхвърлили необходимия размер за компенсиране на разходите във връзка с изпълнението на задачите за обществена услуга, увеличени с разумна печалба.

| (343) | При все това Комисията припомня, че според датските органи този излишък в печалбите не би довел до увеличаване капитала на DSB над предвиденото в предварителния бюджет. Те твърдят, че част от излишъка е бил върнат на датската държава под формата на дивиденти. |
| --- | --- |

(343)

При все това Комисията припомня, че според датските органи този излишък в печалбите не би довел до увеличаване капитала на DSB над предвиденото в предварителния бюджет. Те твърдят, че част от излишъка е бил върнат на датската държава под формата на дивиденти.

| (344) | Комисията отбелязва, че дружество DSB е платило на датската държава дивиденти в размер на 4,826 млрд. DKK между 1999 и 2007 г. Това е с почти 3,5 млрд. DKK повече от предвидените дивиденти за периода 1999—2007 г. в предварителните бюджети. През 2008 г. DSB е платило на датската държава 359 млн. DKK, т.е. около 150 млн. повече от предвиденото в предварителните бюджети (47). Комисията отбелязва, че общо в периода 1999—2008 г. датската държава е получила около 3,65 млрд. DKK дивиденти допълнително. |
| --- | --- |

(344)

Комисията отбелязва, че дружество DSB е платило на датската държава дивиденти в размер на 4,826 млрд. DKK между 1999 и 2007 г. Това е с почти 3,5 млрд. DKK повече от предвидените дивиденти за периода 1999—2007 г. в предварителните бюджети. През 2008 г. DSB е платило на датската държава 359 млн. DKK, т.е. около 150 млн. повече от предвиденото в предварителните бюджети (47). Комисията отбелязва, че общо в периода 1999—2008 г. датската държава е получила около 3,65 млрд. DKK дивиденти допълнително.

| (345) | Противно на твърденията на датските органи Комисията смята, че политиката на дивиденти не може да бъде приравнена с възстановителна клауза, позволяваща регулиране на компенсациите за осъществяване на задача за обществена услуга и предотвратяване на свръхкомпенсирането. Получаването на дивиденти не отговаря в структурно отношение на изискванията на Регламент (ЕО) No 1370/2007, и по-специално на неговото приложение. Плащането на дивиденти зависи от решение на акционерите на предприятието и не съдържа елемента на автоматично изпълнение, необходим за избягване на свръхкомпенсирането. Освен това дивидентите обикновено се плащат по-късно през годината в сравнение с корекциите в размера на компенсациите, които трябва да се извършат в края на финансовата година. |
| --- | --- |

(345)

Противно на твърденията на датските органи Комисията смята, че политиката на дивиденти не може да бъде приравнена с възстановителна клауза, позволяваща регулиране на компенсациите за осъществяване на задача за обществена услуга и предотвратяване на свръхкомпенсирането. Получаването на дивиденти не отговаря в структурно отношение на изискванията на Регламент (ЕО) No 1370/2007, и по-специално на неговото приложение. Плащането на дивиденти зависи от решение на акционерите на предприятието и не съдържа елемента на автоматично изпълнение, необходим за избягване на свръхкомпенсирането. Освен това дивидентите обикновено се плащат по-късно през годината в сравнение с корекциите в размера на компенсациите, които трябва да се извършат в края на финансовата година.

| (346) | Във връзка с обстоятелствата по случая Комисията признава, че за периода 1999—2008 г. датската държава е получила допълнителни дивиденти (в сравнение с предварително заложеното в бюджета) на обща стойност, надвишаваща съществено размера на излишъка в печалбите на DSB. Комисията отбелязва, че допълнителните дивиденти, получени от Дания, надвишават с около 20 % излишъка в печалбите на DSB. |
| --- | --- |

(346)

Във връзка с обстоятелствата по случая Комисията признава, че за периода 1999—2008 г. датската държава е получила допълнителни дивиденти (в сравнение с предварително заложеното в бюджета) на обща стойност, надвишаваща съществено размера на излишъка в печалбите на DSB. Комисията отбелязва, че допълнителните дивиденти, получени от Дания, надвишават с около 20 % излишъка в печалбите на DSB.

| (347) | Като цяло Комисията отбелязва, че в счетоводно отношение плащането на дивиденти обичайно се осъществява след определяне на печалбата и обикновено не позволява да се избегне свръхкомпенсирането. Комисията трябва обаче да признае, че на практика с удържането на дивиденти от предприятие, на което е собственик на 100 %, датската държава изцяло е коригирала излишъка във финансовия резултат на DSB по такъв начин, че в крайна сметка дружеството не е било свръхкомпенсирано. Икономическите ефекти от излишъка в печалбите, надхвърлящи предварително заложените 6 %, са били неутрализирани чрез удържането на дивиденти и дружеството DSB не е имало възможност да използва излишъка за увеличаване на собствените си капитали или да се облагодетелства финансово.
















  (В млн. DKK) |
| --- | --- |
| Печалби на DSB SV | 1999 г. | 2000 г. | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | Общо |
| Приходи от пътници | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Плащания по договора | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Реални разходи | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Реални печалби от дейност след данъчно облагане | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Изплатени дивиденти | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Първоначално предвидени дивиденти | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Допълнителни реални дивиденти | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Като цяло Комисията отбелязва, че в счетоводно отношение плащането на дивиденти обичайно се осъществява след определяне на печалбата и обикновено не позволява да се избегне свръхкомпенсирането. Комисията трябва обаче да признае, че на практика с удържането на дивиденти от предприятие, на което е собственик на 100 %, датската държава изцяло е коригирала излишъка във финансовия резултат на DSB по такъв начин, че в крайна сметка дружеството не е било свръхкомпенсирано. Икономическите ефекти от излишъка в печалбите, надхвърлящи предварително заложените 6 %, са били неутрализирани чрез удържането на дивиденти и дружеството DSB не е имало възможност да използва излишъка за увеличаване на собствените си капитали или да се облагодетелства финансово.

(В млн. DKK)

Печалби на DSB SV

1999 г.

2000 г.

2001 г.

2002 г.

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Общо

Приходи от пътници

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Плащания по договора

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Реални разходи

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Реални печалби от дейност след данъчно облагане

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Изплатени дивиденти

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Първоначално предвидени дивиденти

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Допълнителни реални дивиденти

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Комисията подчертава, че горното заключение се отнася за DSB SV, тъй като резултатите на DSB S-tog a/s са консолидирани на равнището на дружеството майка и политиката на дивиденти е определена също на равнището на това дружество. |
| --- | --- |

(348)

Комисията подчертава, че горното заключение се отнася за DSB SV, тъй като резултатите на DSB S-tog a/s са консолидирани на равнището на дружеството майка и политиката на дивиденти е определена също на равнището на това дружество.

| (349) | Комисията обаче подчертава, че това разсъждение не позволява да се гарантира постоянно липсата на свръхкомпенсиране за целия период на договорите за обществена услуга. То се основава на емпирично и свързано с определени обстоятелства проучване на счетоводните сметки на DSB за изтеклия период, но не дава структурно решение, когато става въпрос за необходимото годишно регулиране на размера на компенсациите за обществената услуга. |
| --- | --- |

(349)

Комисията обаче подчертава, че това разсъждение не позволява да се гарантира постоянно липсата на свръхкомпенсиране за целия период на договорите за обществена услуга. То се основава на емпирично и свързано с определени обстоятелства проучване на счетоводните сметки на DSB за изтеклия период, но не дава структурно решение, когато става въпрос за необходимото годишно регулиране на размера на компенсациите за обществената услуга.

| (350) | В тази връзка Комисията изтъква, че датските органи възнамеряват да внесат поправки в текущите договори за обществена услуга с цел да въведат механизъм за възстановяване. Описаният по-горе механизъм (вж. съображения 222—240) трябва да позволи коригиране на размера на плащанията по договорите въз основа на счетоводно уравнение. Според този механизъм евентуалните надвзети суми ще бъдат върнати на държавата въз основа на счетоводните сметки в края на финансовата година, което ще гарантира, че възвръщаемостта на собствените капитали на DSB ще остава в рамките на предвидените от държавата граници. |
| --- | --- |

(350)

В тази връзка Комисията изтъква, че датските органи възнамеряват да внесат поправки в текущите договори за обществена услуга с цел да въведат механизъм за възстановяване. Описаният по-горе механизъм (вж. съображения 222—240) трябва да позволи коригиране на размера на плащанията по договорите въз основа на счетоводно уравнение. Според този механизъм евентуалните надвзети суми ще бъдат върнати на държавата въз основа на счетоводните сметки в края на финансовата година, което ще гарантира, че възвръщаемостта на собствените капитали на DSB ще остава в рамките на предвидените от държавата граници.

| (351) | В механизма за възстановяване се предвижда договорните плащания да бъдат регулирани в края на финансовата година (вж. съображение 227). Прилагането му води до брутно намаляване на договорните плащания с цел поддържане на разумна печалба, определена като възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, съгласно следното уравнение:

  общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление |
| --- | --- |

(351)

В механизма за възстановяване се предвижда договорните плащания да бъдат регулирани в края на финансовата година (вж. съображение 227). Прилагането му води до брутно намаляване на договорните плащания с цел поддържане на разумна печалба, определена като възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, съгласно следното уравнение:

общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление

| (352) | Комисията е на мнение, че този механизъм за възстановяване отговаря на изискванията, определени в приложението на Регламент (ЕО) No 1370/2007, както и на насоките на Общността относно държавната помощ под формата на компенсации за обществени услуги (48). Комисията отбелязва, че подобна система е сравнима с проверките, описани в раздел III от насоките. Комисията изтъква още, че базовото ниво на разумната печалба ще продължи да се определя като възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, което тя приема за разумно ниво за този тип дейност предвид нивата, достигнати от настоящите национални конкуренти на DSB, като посочените от DKT. |
| --- | --- |

(352)

Комисията е на мнение, че този механизъм за възстановяване отговаря на изискванията, определени в приложението на Регламент (ЕО) No 1370/2007, както и на насоките на Общността относно държавната помощ под формата на компенсации за обществени услуги (48). Комисията отбелязва, че подобна система е сравнима с проверките, описани в раздел III от насоките. Комисията изтъква още, че базовото ниво на разумната печалба ще продължи да се определя като възвръщаемост на собствените капитали в размер на 6 %, което тя приема за разумно ниво за този тип дейност предвид нивата, достигнати от настоящите национални конкуренти на DSB, като посочените от DKT.

| (353) | Комисията отбелязва също, че този механизъм включва корекции, свързани с ефективността и качествените подобрения. Съгласно въпросния механизъм се предвижда корекция на брутното намаление на компенсацията, така че DSB да може да запази част от нея поради намаление на разходите за пътник-километър или увеличение на броя превозени пътници, измерено в изминати пътник-километри (вж. съображение 228). Корекциите се прилагат съгласно следното уравнение:

  механизъм на възстановяване = брутно намаление – корекции (разходи Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление |
| --- | --- |

(353)

Комисията отбелязва също, че този механизъм включва корекции, свързани с ефективността и качествените подобрения. Съгласно въпросния механизъм се предвижда корекция на брутното намаление на компенсацията, така че DSB да може да запази част от нея поради намаление на разходите за пътник-километър или увеличение на броя превозени пътници, измерено в изминати пътник-километри (вж. съображение 228). Корекциите се прилагат съгласно следното уравнение:

механизъм на възстановяване = брутно намаление – корекции (разходи Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление

| (354) | Комисията отбелязва още, че начините за изчисляване на нетното намаление и следователно за отчитане на въпросните корекции са предварително зададени и количествено определени (вж. съображение 229). Механизмът за възстановяване може да се адаптира по следния начин:
  —   разходи Δ.: ако дружеството DSB е намалило разходите (за пътник-километър) по отношение на средната стойност за последните четири години, това подобрение се изчислява по следния начин: разликата в разходите за пътник-километър (в проценти) спрямо средния разход за тези четири години, умножен по база на общите разходи; и
  —   пътник-км Δ: ако се увеличи броят на пътниците, увеличението на превозените пътници, изразено в пътник-километри, се умножава по 0,80 DKK и с получената сума се редуцира и брутното намаление (49). |
| --- | --- |

(354)

Комисията отбелязва още, че начините за изчисляване на нетното намаление и следователно за отчитане на въпросните корекции са предварително зададени и количествено определени (вж. съображение 229). Механизмът за възстановяване може да се адаптира по следния начин:

—   разходи Δ.: ако дружеството DSB е намалило разходите (за пътник-километър) по отношение на средната стойност за последните четири години, това подобрение се изчислява по следния начин: разликата в разходите за пътник-километър (в проценти) спрямо средния разход за тези четири години, умножен по база на общите разходи; и

—   пътник-км Δ: ако се увеличи броят на пътниците, увеличението на превозените пътници, изразено в пътник-километри, се умножава по 0,80 DKK и с получената сума се редуцира и брутното намаление (49).

| (355) | Комисията изтъква, че тези корекции съответстват на точка 7 от приложението към Регламент (ЕО) No 1370/2007, съгласно която:
  „Методът на компенсиране трябва да насърчава поддържането или развитието на ефективно управление от страна на оператора на обществени услуги, което може да подлежи на обективна оценка, и предоставяне на услуги за пътнически превоз с достатъчно високо качество“. |
| --- | --- |

(355)

Комисията изтъква, че тези корекции съответстват на точка 7 от приложението към Регламент (ЕО) No 1370/2007, съгласно която:

„Методът на компенсиране трябва да насърчава поддържането или развитието на ефективно управление от страна на оператора на обществени услуги, което може да подлежи на обективна оценка, и предоставяне на услуги за пътнически превоз с достатъчно високо качество“.

| (356) | В случая предвидената корекция, основана на увеличения брой пътници и намалените разходи за пътник-километър, изразява по подходящ начин понятията за подобрение на ефективното управление и за качество на предоставената услуга. Комисията обаче смята, че всяка от корекциите може да бъде приложена, само доколкото по всеки от избраните параметри е отбелязано подобрение в сравнение с постигнатите по-рано резултати. Това ограничение се налага с цел избягване на възможността в случай на значително подобрение на един от параметрите да бъде получена премия и за другия параметър, въпреки че той е показал подобрение, по-слабо от предвиденото. |
| --- | --- |

(356)

В случая предвидената корекция, основана на увеличения брой пътници и намалените разходи за пътник-километър, изразява по подходящ начин понятията за подобрение на ефективното управление и за качество на предоставената услуга. Комисията обаче смята, че всяка от корекциите може да бъде приложена, само доколкото по всеки от избраните параметри е отбелязано подобрение в сравнение с постигнатите по-рано резултати. Това ограничение се налага с цел избягване на възможността в случай на значително подобрение на един от параметрите да бъде получена премия и за другия параметър, въпреки че той е показал подобрение, по-слабо от предвиденото.

| (357) | Накрая механизмът за възстановяване е допълнен с определянето на горна граница, позволяваща нивото на печалба да не надвишава разумното ниво в съответствие с уравнението по-долу (вж. съображения 233—237): |
| --- | --- |

(357)

Накрая механизмът за възстановяване е допълнен с определянето на горна граница, позволяваща нивото на печалба да не надвишава разумното ниво в съответствие с уравнението по-долу (вж. съображения 233—237):

Formula

| (358) | С прилагането на корекциите, отчитащи увеличената ефективност и/или подобрението на качеството на услугата, разумната печалба може да се движи в границите от 6 до 12 % с годишен таван от 10 % за тригодишен период, като се определя въз основа на обективни критерии (вж. съображения 235—237). |
| --- | --- |

(358)

С прилагането на корекциите, отчитащи увеличената ефективност и/или подобрението на качеството на услугата, разумната печалба може да се движи в границите от 6 до 12 % с годишен таван от 10 % за тригодишен период, като се определя въз основа на обективни критерии (вж. съображения 235—237).

| (359) | Комисията счита, че в тези граници разрешената от Дания печалба на DSB в рамките на обществената услуга е разумна, още повече че е ограничена до 10 % за тригодишен период. Заключението на Комисията се основава върху съвкупност от фактори въз основа на данните, с които разполага, за да прецени доколко нивото на печалбата е в границите на разумното. |
| --- | --- |

(359)

Комисията счита, че в тези граници разрешената от Дания печалба на DSB в рамките на обществената услуга е разумна, още повече че е ограничена до 10 % за тригодишен период. Заключението на Комисията се основава върху съвкупност от фактори въз основа на данните, с които разполага, за да прецени доколко нивото на печалбата е в границите на разумното.

| (360) | Оценката на Комисията се основава по-специално върху проучване на състоянието на железопътните предприятия в Европа (50), представляващо сравнение на икономическата рентабилност (51) на железопътните предприятия през 2004 г. Според този анализ установената рентабилност на капитала (ROE) на DSB през 2004 (9 %) съответства на рентабилност на активите на дружеството (ROA) от 3 %; трябва да се отбележи, че тези 9 % ROE съответстват на средната стойност на разрешената на DSB рентабилност в рамките на договора. Анализът показва също, че някои железопътни дружества са имали слаба, дори отрицателна икономическа рентабилност в този период (PKP, Eurostar, NSB). Според проучването няколко предприятия са имали близки нива на икономическа рентабилност (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), както и значително по-високи (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) от нивото на ROA от 3 % на DSB. |
| --- | --- |

(360)

Оценката на Комисията се основава по-специално върху проучване на състоянието на железопътните предприятия в Европа (50), представляващо сравнение на икономическата рентабилност (51) на железопътните предприятия през 2004 г. Според този анализ установената рентабилност на капитала (ROE) на DSB през 2004 (9 %) съответства на рентабилност на активите на дружеството (ROA) от 3 %; трябва да се отбележи, че тези 9 % ROE съответстват на средната стойност на разрешената на DSB рентабилност в рамките на договора. Анализът показва също, че някои железопътни дружества са имали слаба, дори отрицателна икономическа рентабилност в този период (PKP, Eurostar, NSB). Според проучването няколко предприятия са имали близки нива на икономическа рентабилност (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), както и значително по-високи (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) от нивото на ROA от 3 % на DSB.

| (361) | Комисията се основава и върху практиката си за вземане на решения в областта на услугите от общ икономически интерес (52). |
| --- | --- |

(361)

Комисията се основава и върху практиката си за вземане на решения в областта на услугите от общ икономически интерес (52).

| (362) | Освен това в своята преценка Комисията отчита факта, че DSB поема част от риска, свързан с тази дейност, тъй като договорните плащания са определени предварително и не могат да бъдат увеличени, ако е налице влошаване на предварително заложените резултати, свързани с дейността на DSB, например поради отклонение в разходите или намалени приходи на предприятието. Комисията отбелязва, че тъй като предприятието е изложено на подобен риск от намаляване на рентабилността и тъй като предвидената в договорите рентабилност от 6 % не е гарантирана, би било уместно да му бъдат предоставени стимули за подобряване на ефективността, като му бъде позволено да запази част от резултатите от подобрената ефективност, включително когато тя надвишава заложената в договорите, като остава в горепосочените рамки. |
| --- | --- |

(362)

Освен това в своята преценка Комисията отчита факта, че DSB поема част от риска, свързан с тази дейност, тъй като договорните плащания са определени предварително и не могат да бъдат увеличени, ако е налице влошаване на предварително заложените резултати, свързани с дейността на DSB, например поради отклонение в разходите или намалени приходи на предприятието. Комисията отбелязва, че тъй като предприятието е изложено на подобен риск от намаляване на рентабилността и тъй като предвидената в договорите рентабилност от 6 % не е гарантирана, би било уместно да му бъдат предоставени стимули за подобряване на ефективността, като му бъде позволено да запази част от резултатите от подобрената ефективност, включително когато тя надвишава заложената в договорите, като остава в горепосочените рамки.

| (363) | На последно място въз основа на емпиричното доказателство, предоставено от датските органи, Комисията отбелязва, че ако механизмът за възстановяване е бил приложен в миналото, възвръщаемостта на собствените капитали на DSB е щяла да бъде в границите 8,8—11,9 % за периода 2004—2008 г. и е щяло да се наложи дружеството да върне 38 млн. DKK за 2006 г. предвид правилото за 10 % за тригодишен период (вж. съображения 238—240). |
| --- | --- |

(363)

На последно място въз основа на емпиричното доказателство, предоставено от датските органи, Комисията отбелязва, че ако механизмът за възстановяване е бил приложен в миналото, възвръщаемостта на собствените капитали на DSB е щяла да бъде в границите 8,8—11,9 % за периода 2004—2008 г. и е щяло да се наложи дружеството да върне 38 млн. DKK за 2006 г. предвид правилото за 10 % за тригодишен период (вж. съображения 238—240).

| (364) | В заключение Комисията изтъква, че излишъкът в печалбите на DSB показва, че договорните плащания са надвишили необходимия размер за компенсиране на разходите във връзка с осъществяването на задачи за обществена услуга по всички договори за обществена услуга плюс разумната печалба. Фактически Комисията смята, че плащането на допълнителни дивиденти в размер, значително надвишаващ въпросния излишък, е предотвратило свръхкомпенсирането на DSB. Заключението си за липсата на свръхкомпенсация в конкретния случай Комисията обвързва с прилагането на механизма за възстановяване, описан в настоящото решение и уточнен в съображение 356 по-горе. |
| --- | --- |

(364)

В заключение Комисията изтъква, че излишъкът в печалбите на DSB показва, че договорните плащания са надвишили необходимия размер за компенсиране на разходите във връзка с осъществяването на задачи за обществена услуга по всички договори за обществена услуга плюс разумната печалба. Фактически Комисията смята, че плащането на допълнителни дивиденти в размер, значително надвишаващ въпросния излишък, е предотвратило свръхкомпенсирането на DSB. Заключението си за липсата на свръхкомпенсация в конкретния случай Комисията обвързва с прилагането на механизма за възстановяване, описан в настоящото решение и уточнен в съображение 356 по-горе.

ii)   Закъснение в доставката на подвижен състав

| (365) | Комисията изтъква, че не се оспорва фактът, че е било налице значително закъснение в предвидените по договорите за обществена услуга доставки на подвижен състав от страна на производителя Ansaldo Breda. За да изпълни поетите задължения, DSB е трябвало да прибегне до наемане на подвижен състав, което е било обект на допълнителни договори с датското Министерство на транспорта. |
| --- | --- |

(365)

Комисията изтъква, че не се оспорва фактът, че е било налице значително закъснение в предвидените по договорите за обществена услуга доставки на подвижен състав от страна на производителя Ansaldo Breda. За да изпълни поетите задължения, DSB е трябвало да прибегне до наемане на подвижен състав, което е било обект на допълнителни договори с датското Министерство на транспорта.

| (366) | Комисията припомня, че по силата на договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, дружеството е трябвало да поеме разходите, съответстващи на амортизирането на влаковете заедно с лихвите, и че тези разходи са били покрити от договорните плащания. |
| --- | --- |

(366)

Комисията припомня, че по силата на договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, дружеството е трябвало да поеме разходите, съответстващи на амортизирането на влаковете заедно с лихвите, и че тези разходи са били покрити от договорните плащания.

| (367) | Комисията отбелязва обаче, че финансовите последици от закъснението и неговото отражение върху договорните плащания не са били предвидени в договора за обществена услуга за периода 2000—2004 г. за разлика от договора за периода 2005—2014 г., в който са били предвидени. |
| --- | --- |

(367)

Комисията отбелязва обаче, че финансовите последици от закъснението и неговото отражение върху договорните плащания не са били предвидени в договора за обществена услуга за периода 2000—2004 г. за разлика от договора за периода 2005—2014 г., в който са били предвидени.

| (368) | По тази причина Комисията смята, че следва да бъдат разграничени три аспекта. |
| --- | --- |

(368)

По тази причина Комисията смята, че следва да бъдат разграничени три аспекта.

| (369) | Първо, по отношение на договора за обществена услуга за периода 2000—2004 г. Комисията изтъква, че при изчисляването на договорните плащания не са били напълно отчетени последиците от закъсненията. Датските органи са приели, че резултатът от изпълнението на този договор е положителен ефект в размер на 154 млн. DKK. 50 млн. DKK от тази сума са били върнати на държавата като доброволно намаление на договорните плащания. Следователно Комисията смята, че дружеството DSB е получило договорни плащания в размер на 104 млн. DKK, съответстващи на разходи, които дружеството не е направило. |
| --- | --- |

(369)

Първо, по отношение на договора за обществена услуга за периода 2000—2004 г. Комисията изтъква, че при изчисляването на договорните плащания не са били напълно отчетени последиците от закъсненията. Датските органи са приели, че резултатът от изпълнението на този договор е положителен ефект в размер на 154 млн. DKK. 50 млн. DKK от тази сума са били върнати на държавата като доброволно намаление на договорните плащания. Следователно Комисията смята, че дружеството DSB е получило договорни плащания в размер на 104 млн. DKK, съответстващи на разходи, които дружеството не е направило.

| (370) | В тази връзка Комисията смята, че не би следвало да се твърди, че тази сума е компенсирала (частично) икономическата щета, понесена от DSB във връзка със закъснението на доставките. Всъщност въпросът за щетите за DSB е свързан с изпълнението на договора за доставка между дружеството и неговия доставчик и тази щета е могла да подлежи на процедури за уреждане на спора (извънсъдебно, в арбитражен съд или при съдебен спор). Комисията отбелязва, че този въпрос не е бил решен окончателно, макар че са били изплатени временни компенсации. |
| --- | --- |

(370)

В тази връзка Комисията смята, че не би следвало да се твърди, че тази сума е компенсирала (частично) икономическата щета, понесена от DSB във връзка със закъснението на доставките. Всъщност въпросът за щетите за DSB е свързан с изпълнението на договора за доставка между дружеството и неговия доставчик и тази щета е могла да подлежи на процедури за уреждане на спора (извънсъдебно, в арбитражен съд или при съдебен спор). Комисията отбелязва, че този въпрос не е бил решен окончателно, макар че са били изплатени временни компенсации.

| (371) | Второ, по отношение на договора за обществена услуга за периода 2005—2014 г. Комисията изтъква, че в случая са били отчетени последиците от закъснението при изчисляване на договорните плащания. Датските органи показаха как функционира механизмът за регулиране на договорните плащания в зависимост от закъсненията в доставките и според вида на разглеждания подвижен състав. Комисията отбелязва, че договорните плащания са били намалени с 645 млн. DKK за първите две години от договора. Тя смята, че по този начин закъсненията в доставките на подвижен състав не са довели до свръхкомпенсиране в рамките на този договор за обществена услуга. |
| --- | --- |

(371)

Второ, по отношение на договора за обществена услуга за периода 2005—2014 г. Комисията изтъква, че в случая са били отчетени последиците от закъснението при изчисляване на договорните плащания. Датските органи показаха как функционира механизмът за регулиране на договорните плащания в зависимост от закъсненията в доставките и според вида на разглеждания подвижен състав. Комисията отбелязва, че договорните плащания са били намалени с 645 млн. DKK за първите две години от договора. Тя смята, че по този начин закъсненията в доставките на подвижен състав не са довели до свръхкомпенсиране в рамките на този договор за обществена услуга.

| (372) | Трето, Комисията установява, че наемането на заместващ подвижен състав е било осъществено с допълнителни договори между датското Министерство на транспорта и DSB. Комисията изтъква, че съгласно договорите за обществена услуга дружеството DSB не е било задължено да прибягва до заместващ подвижен състав. Комисията отбелязва, че тези допълнителни договори са отговаряли на нови обстоятелства, които не са били взети предвид в договорите, а именно последиците от закъснението в доставките на нови влакове. Затова Комисията смята, че компенсациите, изплатени на DSB, съответстват на нови задачи на железопътния оператор и по тази причина не могат да доведат до свръхкомпенсиране в рамките на договорите за обществена услуга. |
| --- | --- |

(372)

Трето, Комисията установява, че наемането на заместващ подвижен състав е било осъществено с допълнителни договори между датското Министерство на транспорта и DSB. Комисията изтъква, че съгласно договорите за обществена услуга дружеството DSB не е било задължено да прибягва до заместващ подвижен състав. Комисията отбелязва, че тези допълнителни договори са отговаряли на нови обстоятелства, които не са били взети предвид в договорите, а именно последиците от закъснението в доставките на нови влакове. Затова Комисията смята, че компенсациите, изплатени на DSB, съответстват на нови задачи на железопътния оператор и по тази причина не могат да доведат до свръхкомпенсиране в рамките на договорите за обществена услуга.

| (373) | В тази връзка Комисията уточнява, че ако процедурите за уреждане на спора (извънсъдебно, в арбитражен съд или при съдебен спор) между DSB и Ansaldo Breda във връзка със закъснелите доставки доведат до признаване на определени щети за DSB, ако тези щети се отнасят до прибягването до заместващ подвижен състав и ако бъде решено Ansaldo Breda да заплати компенсации, то тези компенсации следва да бъдат върнати на датската държава, тъй като тя е поела разходите чрез допълнителните договори. Комисията смята, че е необходимо на Дания да бъде поставено условие в този смисъл. |
| --- | --- |

(373)

В тази връзка Комисията уточнява, че ако процедурите за уреждане на спора (извънсъдебно, в арбитражен съд или при съдебен спор) между DSB и Ansaldo Breda във връзка със закъснелите доставки доведат до признаване на определени щети за DSB, ако тези щети се отнасят до прибягването до заместващ подвижен състав и ако бъде решено Ansaldo Breda да заплати компенсации, то тези компенсации следва да бъдат върнати на датската държава, тъй като тя е поела разходите чрез допълнителните договори. Комисията смята, че е необходимо на Дания да бъде поставено условие в този смисъл.

| (374) | Във връзка с горепосоченото Комисията заключава, че DSB е получило свръхкомпенсация в размер на 104 млн. DKK поради закъснението в предвидените по договорите за обществена услуга доставки на подвижен състав. Независимо от това Комисията счита, че последиците от тази свръхкомпенсация са били предотвратени с плащането на дивиденти, както беше описано по-горе. Допълнителните дивиденти, получени от датската държава, надвишават като цяло всички излишъци в печалбите плюс тази сума за закъснелите доставки на подвижен състав. Ето защо Комисията прави заключението, че фактически дружество DSB не е получило свръхкомпенсация. |
| --- | --- |

(374)

Във връзка с горепосоченото Комисията заключава, че DSB е получило свръхкомпенсация в размер на 104 млн. DKK поради закъснението в предвидените по договорите за обществена услуга доставки на подвижен състав. Независимо от това Комисията счита, че последиците от тази свръхкомпенсация са били предотвратени с плащането на дивиденти, както беше описано по-горе. Допълнителните дивиденти, получени от датската държава, надвишават като цяло всички излишъци в печалбите плюс тази сума за закъснелите доставки на подвижен състав. Ето защо Комисията прави заключението, че фактически дружество DSB не е получило свръхкомпенсация.

iii)   Специфичен случай с железопътната връзка Копенхаген—Истад

| (375) | В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази конкретни съмнения, че DSB е получило някакво предимство, за да оперира по тази конкретна линия. В тази връзка Комисията проучи два аспекта. |
| --- | --- |

(375)

В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази конкретни съмнения, че DSB е получило някакво предимство, за да оперира по тази конкретна линия. В тази връзка Комисията проучи два аспекта.

| (376) | От една страна, Комисията провери, че за периода 2000—2004 г. дружеството DSB не е получило финансова подкрепа под формата на субсидии по договора за обществена услуга, макар че линията е била експлоатирана, без да е била част от задача за обществена услуга. |
| --- | --- |

(376)

От една страна, Комисията провери, че за периода 2000—2004 г. дружеството DSB не е получило финансова подкрепа под формата на субсидии по договора за обществена услуга, макар че линията е била експлоатирана, без да е била част от задача за обществена услуга.

| (377) | По този повод Комисията отбелязва, че датските органи са дали разяснения относно условията на опериране по линията Копенхаген—Истад от 2000 г. насам. Те са уточнили, че тази линия е била включена в режим на „обществен транспорт“ едва през 2002 г. с конкретен договор, след като се е оказало, че не може да бъде рентабилна. Датските органи са посочили също, че в този конкретен договор не се е предвиждала допълнителна компенсация за DSB от страна на държавата за експлоатацията на тази линия в периода 2002—2004 г. С това датските органи посочиха, че железопътната линия, свързваща Копенхаген и Истад, не е била предмет на публично финансиране преди 2005 г. |
| --- | --- |

(377)

По този повод Комисията отбелязва, че датските органи са дали разяснения относно условията на опериране по линията Копенхаген—Истад от 2000 г. насам. Те са уточнили, че тази линия е била включена в режим на „обществен транспорт“ едва през 2002 г. с конкретен договор, след като се е оказало, че не може да бъде рентабилна. Датските органи са посочили също, че в този конкретен договор не се е предвиждала допълнителна компенсация за DSB от страна на държавата за експлоатацията на тази линия в периода 2002—2004 г. С това датските органи посочиха, че железопътната линия, свързваща Копенхаген и Истад, не е била предмет на публично финансиране преди 2005 г.

| (378) | Комисията изтъква, че включването на тази линия в режима на „трафик по обществена услуга“ в периода 2000—2004 г. без допълнително компенсиране спрямо компенсациите, изплатени в рамките на договора за обществена поръчка, сключен с DSB за периода 2000—2004 г., не може да доведе до свръхкомпенсиране. Включването на линията в режима на трафик по обществен транспорт е довело до увеличение на задачите на DSB без увеличаване на договорните плащания. Друга последица от това е било включването на приходите от линията в общите приходи на DSB от дейностите по изпълнение на обществената услуга. Комисията отчита факта, че през 2002 г. тази линия е била на загуба и именно поради тази причина е била включена в режима на „обществен транспорт“. Следователно това включване не може да доведе до свръхкомпенсиране. |
| --- | --- |

(378)

Комисията изтъква, че включването на тази линия в режима на „трафик по обществена услуга“ в периода 2000—2004 г. без допълнително компенсиране спрямо компенсациите, изплатени в рамките на договора за обществена поръчка, сключен с DSB за периода 2000—2004 г., не може да доведе до свръхкомпенсиране. Включването на линията в режима на трафик по обществен транспорт е довело до увеличение на задачите на DSB без увеличаване на договорните плащания. Друга последица от това е било включването на приходите от линията в общите приходи на DSB от дейностите по изпълнение на обществената услуга. Комисията отчита факта, че през 2002 г. тази линия е била на загуба и именно поради тази причина е била включена в режима на „обществен транспорт“. Следователно това включване не може да доведе до свръхкомпенсиране.

| (379) | Във всички случаи, ако въпросната линия беше рентабилна, според Комисията специфичните приходи от нея биха увеличили общите приходи на DSB от дейността на дружеството в рамките на обществената услуга. Тогава преценката за наличието на евентуално свръхкомпенсиране щеше да бъде част от общото проучване на евентуално свръхкомпенсиране на DSB въз основа на излишъка в печалбите в рамките на изпълнението на договора за услуга за периода 2000—2004 г. По този начин Комисията препраща към своите разсъждения в съображения 324—353 от настоящото решение. |
| --- | --- |

(379)

Във всички случаи, ако въпросната линия беше рентабилна, според Комисията специфичните приходи от нея биха увеличили общите приходи на DSB от дейността на дружеството в рамките на обществената услуга. Тогава преценката за наличието на евентуално свръхкомпенсиране щеше да бъде част от общото проучване на евентуално свръхкомпенсиране на DSB въз основа на излишъка в печалбите в рамките на изпълнението на договора за услуга за периода 2000—2004 г. По този начин Комисията препраща към своите разсъждения в съображения 324—353 от настоящото решение.

| (380) | От друга страна, Комисията проучи разходите на DSB за опериране по трасето Копенхаген—Борнхолм, и по-специално отчитането на фериботната връзка между Истад и Рьоне (53) в комбинираните билети, продавани на пътниците. |
| --- | --- |

(380)

От друга страна, Комисията проучи разходите на DSB за опериране по трасето Копенхаген—Борнхолм, и по-специално отчитането на фериботната връзка между Истад и Рьоне (53) в комбинираните билети, продавани на пътниците.

| (381) | Комисията припомня, че морската транспортна линия между тези две пристанища се експлоатира от публичното дружество Bornholmtrafikken A/S въз основата на договор, сключен с датската държава след проведен търг. Датските органи поясниха задълженията на Bornholmtrafikken A/S по този договор, по-специално по отношение на съгласуване на разписанията с автобусните и железопътните оператори. Датските органи посочиха също, че не са били наложени ограничения по отношение на цените на билетите, с изключение на фиксирането на минимални цени. |
| --- | --- |

(381)

Комисията припомня, че морската транспортна линия между тези две пристанища се експлоатира от публичното дружество Bornholmtrafikken A/S въз основата на договор, сключен с датската държава след проведен търг. Датските органи поясниха задълженията на Bornholmtrafikken A/S по този договор, по-специално по отношение на съгласуване на разписанията с автобусните и железопътните оператори. Датските органи посочиха също, че не са били наложени ограничения по отношение на цените на билетите, с изключение на фиксирането на минимални цени.

| (382) | Въз основа на данните, предоставени от датските органи, Комисията изтъква, че цените, прилагани от Bornholmtrafikken A/S за DSB и Gradhundbus, са еднакви. Единствената цена, която се прилага само за DSB, е специалната цена „DSB Orange“, която включва пресичане на пролива Голям Белт. При все това тази цена е продиктувана от специфични търговски цели на Bornholmtrafikken A/S, като тарифата „DSB Orange“ позволява да бъдат привлечени повече пътници от Ютланд за Борнхолм. Предоставянето на тази цена е обвързано с определени условия (важи само за определени влакове, система за резервиране по интернет, ограничен брой на билетите и т. н.) и се отнася до услуги, различни от предлаганите от автобусните оператори по тази линия. Комисията отбелязва, че от тази оферта са се възползвали ограничен брой пътници и че от 2009 г. тя вече не се предлага. |
| --- | --- |

(382)

Въз основа на данните, предоставени от датските органи, Комисията изтъква, че цените, прилагани от Bornholmtrafikken A/S за DSB и Gradhundbus, са еднакви. Единствената цена, която се прилага само за DSB, е специалната цена „DSB Orange“, която включва пресичане на пролива Голям Белт. При все това тази цена е продиктувана от специфични търговски цели на Bornholmtrafikken A/S, като тарифата „DSB Orange“ позволява да бъдат привлечени повече пътници от Ютланд за Борнхолм. Предоставянето на тази цена е обвързано с определени условия (важи само за определени влакове, система за резервиране по интернет, ограничен брой на билетите и т. н.) и се отнася до услуги, различни от предлаганите от автобусните оператори по тази линия. Комисията отбелязва, че от тази оферта са се възползвали ограничен брой пътници и че от 2009 г. тя вече не се предлага.

| (383) | Вследствие на това Комисията смята, че цените за фериботния превоз, заплащани на Bornholmtrafikken A/S, не са предоставили предимство на DSB по отношение на автобусните оператори, негови конкуренти, които също предлагат комбинирани билети. Поради това Комисията е на мнение, че фактурирането на фериботните връзки не е довело до свръхкомпенсиране на DSB. |
| --- | --- |

(383)

Вследствие на това Комисията смята, че цените за фериботния превоз, заплащани на Bornholmtrafikken A/S, не са предоставили предимство на DSB по отношение на автобусните оператори, негови конкуренти, които също предлагат комбинирани билети. Поради това Комисията е на мнение, че фактурирането на фериботните връзки не е довело до свръхкомпенсиране на DSB.

| (384) | Като цяло Комисията смята, че разглежданите компенсации за обществена услуга са били изчислени в съответствие с установените правила в приложението към Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

Като цяло Комисията смята, че разглежданите компенсации за обществена услуга са били изчислени в съответствие с установените правила в приложението към Регламент (ЕО) No 1370/2007.

| (385) | Следователно Комисията прави заключението, че държавната помощ, предоставена с плащанията по договорите за обществена услуга между датското Министерство на транспорта и DSB, е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, с който се прилага член 93 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(385)

Следователно Комисията прави заключението, че държавната помощ, предоставена с плащанията по договорите за обществена услуга между датското Министерство на транспорта и DSB, е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, с който се прилага член 93 от ДФЕС.

8.3.3.   ОТРАЖЕНИЕ НА НЯКОИ ФИСКАЛНИ МЕРКИ ВЪРХУ СЪВМЕСТИМОСТТА НА КОМПЕНСАЦИИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНА ПОРЪЧКА.

| (386) | В решението си за откриване на процедурата Комисията констатира, че частните дружества в Дания, които извършват дейност в сектори, освободени от плащане на ДДС, какъвто е секторът на обществения транспорт, подлежат на облагане със специален данък върху заплатите („lønsumsafgift“). Едновременно с това Комисията отбелязва, че публичните дружества като DSB не са били облагани с такъв данък. |
| --- | --- |

(386)

В решението си за откриване на процедурата Комисията констатира, че частните дружества в Дания, които извършват дейност в сектори, освободени от плащане на ДДС, какъвто е секторът на обществения транспорт, подлежат на облагане със специален данък върху заплатите („lønsumsafgift“). Едновременно с това Комисията отбелязва, че публичните дружества като DSB не са били облагани с такъв данък.

| (387) | Макар че DKT, вторият жалбоподател, твърди, че освобождаването на DSB от данък върху заплатите може да представлява конкурентно предимство за дружеството, Комисията не разгледа въпроса за данъка върху заплатите, тъй като той бе разгледан в рамките на общо проучване на Комисията в рамките на отделна процедура (54). Самият жалбоподател цитира парламентарен въпрос и отговор на него, даден от г-жа Kroes от името на Комисията (55). |
| --- | --- |

(387)

Макар че DKT, вторият жалбоподател, твърди, че освобождаването на DSB от данък върху заплатите може да представлява конкурентно предимство за дружеството, Комисията не разгледа въпроса за данъка върху заплатите, тъй като той бе разгледан в рамките на общо проучване на Комисията в рамките на отделна процедура (54). Самият жалбоподател цитира парламентарен въпрос и отговор на него, даден от г-жа Kroes от името на Комисията (55).

| (388) | С писмо от 9 юни 2009 г. Комисията уведоми DKT, че след като е разследвала въпросните мерки, е взела решение за закриване на горепосочената процедура. Комисията съобщи за проведените дискусии и обменената информация между нея и датските органи, за да получи пояснения по възможни проблеми и неясноти, възникнали във връзка с това освобождаване от данък, от гледна точка на правилата за държавните помощи. В този контекст датските органи приеха да променят законодателството си. |
| --- | --- |

(388)

С писмо от 9 юни 2009 г. Комисията уведоми DKT, че след като е разследвала въпросните мерки, е взела решение за закриване на горепосочената процедура. Комисията съобщи за проведените дискусии и обменената информация между нея и датските органи, за да получи пояснения по възможни проблеми и неясноти, възникнали във връзка с това освобождаване от данък, от гледна точка на правилата за държавните помощи. В този контекст датските органи приеха да променят законодателството си.

| (389) | Комисията изтъква, че Дания е приела Закон No 526 от 25 юни 2008 г., с който се отстраняват възможностите за нарушаване на конкуренцията между държавните и частните предприятия във връзка с прилагането на данъка върху заплатите. Комисията изтъква още, че този закон е влязъл в сила на 1 януари 2009 г. и че от тази дата DSB подлежи на облагане с данък върху заплатите. |
| --- | --- |

(389)

Комисията изтъква, че Дания е приела Закон No 526 от 25 юни 2008 г., с който се отстраняват възможностите за нарушаване на конкуренцията между държавните и частните предприятия във връзка с прилагането на данъка върху заплатите. Комисията изтъква още, че този закон е влязъл в сила на 1 януари 2009 г. и че от тази дата DSB подлежи на облагане с данък върху заплатите.

| (390) | За целите на настоящото проучване Комисията изтъква, че освобождаването на DSB от въпросния данък е било включено в параметрите, довели до определяне на размера на договорните плащания за DSB в рамките на обществената услуга, както е посочено в съображение 88 от настоящото решение. Комисията отбелязва, че освобождаването от този данък е намалило оперативните разходи на DSB за експлоатацията на транспортните услуги, предвидени в договорите за обществена услуга. Вследствие на това Комисията прави заключението, че при липса на освобождаване от данък датската държава е трябвало да увеличи пропорционално на него размера на договорните плащания. |
| --- | --- |

(390)

За целите на настоящото проучване Комисията изтъква, че освобождаването на DSB от въпросния данък е било включено в параметрите, довели до определяне на размера на договорните плащания за DSB в рамките на обществената услуга, както е посочено в съображение 88 от настоящото решение. Комисията отбелязва, че освобождаването от този данък е намалило оперативните разходи на DSB за експлоатацията на транспортните услуги, предвидени в договорите за обществена услуга. Вследствие на това Комисията прави заключението, че при липса на освобождаване от данък датската държава е трябвало да увеличи пропорционално на него размера на договорните плащания.

| (391) | Вследствие на това Комисията смята, че ако освобождаването на DSB от данък върху заплатите представлява отпускане на държавна помощ, тази помощ би трябвало да бъде разглеждана като предоставяне на „допълнителни договорни плащания“ в размер, равен на опростеното данъчно задължение. При тази хипотеза Комисията прави заключението, че тези „допълнителни договорни плащания“ не биха довели до свръхкомпенсиране на DSB. |
| --- | --- |

(391)

Вследствие на това Комисията смята, че ако освобождаването на DSB от данък върху заплатите представлява отпускане на държавна помощ, тази помощ би трябвало да бъде разглеждана като предоставяне на „допълнителни договорни плащания“ в размер, равен на опростеното данъчно задължение. При тази хипотеза Комисията прави заключението, че тези „допълнителни договорни плащания“ не биха довели до свръхкомпенсиране на DSB.

| (392) | Освен това Комисията отбелязва, че от 1 януари 2009 г. DSB подлежи на облагане с данък върху заплатите. В резултат на това данъчните задължения на дружеството се увеличават, което се отразява върху оперативните му разходи за осъществяване на транспортните услуги, предвидени в договорите за обществена услуга. Датските органи заявиха, че възникналият свръхразход за DSB ще бъде компенсиран, за да се отчете тази промяна в параметрите за изчисляване на договорните плащания. |
| --- | --- |

(392)

Освен това Комисията отбелязва, че от 1 януари 2009 г. DSB подлежи на облагане с данък върху заплатите. В резултат на това данъчните задължения на дружеството се увеличават, което се отразява върху оперативните му разходи за осъществяване на транспортните услуги, предвидени в договорите за обществена услуга. Датските органи заявиха, че възникналият свръхразход за DSB ще бъде компенсиран, за да се отчете тази промяна в параметрите за изчисляване на договорните плащания.

| (393) | В тази връзка Комисията смята, че компенсирането на допълнителните данъчни разходи в резултат на отмененото данъчно облекчение за DSB се вписва в общото съдържание на системата за компенсиране на договорите за обществена услуга. Комисията провери дали тази компенсация съответства точно на понасяната допълнителна данъчна тежест от страна на DSB само във връзка с изпълнението на обществената поръчка. |
| --- | --- |

(393)

В тази връзка Комисията смята, че компенсирането на допълнителните данъчни разходи в резултат на отмененото данъчно облекчение за DSB се вписва в общото съдържание на системата за компенсиране на договорите за обществена услуга. Комисията провери дали тази компенсация съответства точно на понасяната допълнителна данъчна тежест от страна на DSB само във връзка с изпълнението на обществената поръчка.

| (394) | Вследствие на това Комисията заключава, че компенсирането от страна на датската държава на данъка върху заплатите, който сега се плаща от DSB, не води до свръхкомпенсиране и поради това трябва да се разглежда като съвместимо с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Вследствие на това Комисията заключава, че компенсирането от страна на датската държава на данъка върху заплатите, който сега се плаща от DSB, не води до свръхкомпенсиране и поради това трябва да се разглежда като съвместимо с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007.

9.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (395) | Комисията счита, че договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(395)

Комисията счита, че договорите за обществена услуга, сключени между датското Министерство на транспорта и DSB, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

| (396) | Комисията обаче заключава, че тази помощ е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, при условие че Дания въведе описания в съображения 222—240 и 356 от настоящото решение механизъм за възстановяване в текущите договори за обществена услуга. При тези условия разглежданите мерки са съвместими до изтичане на срока на текущите договори за обществена услуга. |
| --- | --- |

(396)

Комисията обаче заключава, че тази помощ е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, при условие че Дания въведе описания в съображения 222—240 и 356 от настоящото решение механизъм за възстановяване в текущите договори за обществена услуга. При тези условия разглежданите мерки са съвместими до изтичане на срока на текущите договори за обществена услуга.

| (397) | Оценката на съвместимостта на помощите, обект на настоящото решение, е извършена въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, приложим към момента на приемане на решението от страна на Комисията. |
| --- | --- |

(397)

Оценката на съвместимостта на помощите, обект на настоящото решение, е извършена въз основа на Регламент (ЕО) No 1370/2007, приложим към момента на приемане на решението от страна на Комисията.

| (398) | Комисията отбелязва, че правилата за оценка в Регламент (ЕО) No 1370/2007 са по същество подобни на тези в Регламент (ЕИО) No 1191/69, както са изложени и тълкувани от Комисията в решението за откриване на процедурата. Комисията изтъква, че в конкретния случай прилагането на Регламент (ЕИО) No 1191/69 не би довело до различно заключение. |
| --- | --- |

(398)

Комисията отбелязва, че правилата за оценка в Регламент (ЕО) No 1370/2007 са по същество подобни на тези в Регламент (ЕИО) No 1191/69, както са изложени и тълкувани от Комисията в решението за откриване на процедурата. Комисията изтъква, че в конкретния случай прилагането на Регламент (ЕИО) No 1191/69 не би довело до различно заключение.

| (399) | Накрая, разглежданата държавна помощ е съвместима до изтичане на срока на текущите договори за обществена услуга. Това са договори, сключени през 2004 г., т.е. от 26 юли 2000 г. и преди 3 декември 2009 г. без провеждане на справедлива конкурентна тръжна процедура и за срок от 10 години. Следователно тази помощ попада в обхвата на разпоредбата на член 8, параграф 3, буква г) и на предпоследното и последното изречение от параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. Комисията обаче припомня, че съгласно член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 държавите-членки приемат мерки за постепенното си привеждане в съответствие с правилата за възлагането на разглежданите договори в съответствие с член 5 преди 3 декември 2019 г., |
| --- | --- |

(399)

Накрая, разглежданата държавна помощ е съвместима до изтичане на срока на текущите договори за обществена услуга. Това са договори, сключени през 2004 г., т.е. от 26 юли 2000 г. и преди 3 декември 2009 г. без провеждане на справедлива конкурентна тръжна процедура и за срок от 10 години. Следователно тази помощ попада в обхвата на разпоредбата на член 8, параграф 3, буква г) и на предпоследното и последното изречение от параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1370/2007. Комисията обаче припомня, че съгласно член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1370/2007 държавите-членки приемат мерки за постепенното си привеждане в съответствие с правилата за възлагането на разглежданите договори в съответствие с член 5 преди 3 декември 2019 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Договорите за обществени услуги за транспорт, сключени между датското Министерство на транспорта и дружество Danske Statsbaner, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

Тази държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 93 от ДФЕС, при условие че са спазени разпоредбите на членове 2 и 3 от настоящото решение.

Член 2

Във всички текущи договори за обществена услуга, сключени с Danske Statsbaner, Дания въвежда описания в съображения 222—240 и 356 от настоящото решение механизъм за възстановяване, чиито основни характеристики са следните:

| — | Адаптиране на договорните плащания в края на финансовата година с определяне на брутно намаление на компенсацията, изчислено въз основа на следното уравнение:

  общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление |
| --- | --- |

—

Адаптиране на договорните плащания в края на финансовата година с определяне на брутно намаление на компенсацията, изчислено въз основа на следното уравнение:

общи приходи – разумна печалба – общи разходи = брутно намаление

| — | Адаптиране на брутното намаление на компенсацията в зависимост от подобрената ефективност и повишеното качество на услугата въз основа на уравнение, включващо следните параметри:

  механизъм за възстановяване = брутно намаление – корекции (разходи Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление







  — | разходи Δ: намаление на разходите (за пътник-километър) по отношение на средната стойност за последните четири години, изчислено по следния начин: разлика в разходите на пътник-километър (в проценти) спрямо средните разходи за последните четири години, умножена по база на общите разходи; и |
| --- | --- | --- |

—

Адаптиране на брутното намаление на компенсацията в зависимост от подобрената ефективност и повишеното качество на услугата въз основа на уравнение, включващо следните параметри:

механизъм за възстановяване = брутно намаление – корекции (разходи Δ. + пътник-км Δ) = нетно намаление

—

разходи Δ: намаление на разходите (за пътник-километър) по отношение на средната стойност за последните четири години, изчислено по следния начин: разлика в разходите на пътник-километър (в проценти) спрямо средните разходи за последните четири години, умножена по база на общите разходи; и

| — | пътник-км Δ: увеличение на броя на превозените пътници, измерено в пътник-километри (0,80 DKK на пътник-километър); |
| --- | --- |

—

пътник-км Δ: увеличение на броя на превозените пътници, измерено в пътник-километри (0,80 DKK на пътник-километър);

| — | общите намаления, свързани с подобрени резултати, не могат да надвишат брутното намаление за дадена година. Следователно нетното намаление е между нула и брутното намаление. |
| --- | --- |

—

общите намаления, свързани с подобрени резултати, не могат да надвишат брутното намаление за дадена година. Следователно нетното намаление е между нула и брутното намаление.

| — | Въвеждане на горна граница на механизма за възстановяване, гарантираща разумно ниво на печалбата, чрез прилагане на следните формула и характеристики:









  — | В изчислението се вземат предвид само собствените капитали, съответстващи на дейността на DSB в рамките на обществената услуга. |
| --- | --- | --- |

—

Въвеждане на горна граница на механизма за възстановяване, гарантираща разумно ниво на печалбата, чрез прилагане на следните формула и характеристики:

Formula

—

В изчислението се вземат предвид само собствените капитали, съответстващи на дейността на DSB в рамките на обществената услуга.

| — | Горната граница на разумната печалба се определя като възвръщаемост на собствените капитали от 12 %, без да надвишава средно 10 % за тригодишен период. |
| --- | --- |

—

Горната граница на разумната печалба се определя като възвръщаемост на собствените капитали от 12 %, без да надвишава средно 10 % за тригодишен период.

Член 3

Евентуалните компенсации, дължими на DSB от страна на предприятието Ansaldo Breda заради закъснелите доставки на подвижен състав, трябва да бъдат върнати на датската държава.

Член 4

Дания уведомява Комисията в срок два месеца от уведомлението за настоящото решение за мерките, предприети за спазване на членове 2 и 3 от решението.

Член 5

Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.

Съставено в Брюксел на 24 февруари 2010 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Двете разпоредби са по същество еднакви с предишните две. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  ОВ C 309, 4.12.2008 г., стр. 14.

2

(3)  Вж. бележка под линия 2.

3

(4)  Определение на Общия съд от 25 ноември 2009 г. по дело T-87/09, Jørgen Andersen / Комисията.

4

Jørgen Andersen / Комисията.

(5)  ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 1.

5

(6)  Закон No 485 от 1 юли 1998 г. за създаването на независимо публично дружество DSB SV и DSB Cargo, считано от 1 януари 1999 г. („законът DSB“).

6

(7)  Услугите по товарния транспорт, осъществявани от DSB, бяха продадени на Deutsche Bahn през 2001 г.

7

(8)  Оттогава железопътната инфраструктура се управлява и поддържа от Banedanmark, което е отделно публично дружество.

8

(9)  Вж. бележка под линия 5.

9

(10)  Датските органи уточняват, че отделните приходни сметки са изготвени въз основа на разпределение, а не въз основа на счетоводна система. От сметките не могат да бъдат извлечени баланси за всяка от дейностите.

10

(11)  „Lov om jernbanevirksomhed m.v.“, изменен Закон No 289 от 18 май 1998 г. Най- скорошният консолидиран закон е Закон No 1171 от 2 декември 2004 г.

11

(12)  Договорът съдържа преамбюл, 22 члена и 5 приложения.

12

(13)  Договорът съдържа преамбюл, 10 члена и 9 приложения.

13

(14)  Вж. изключенията по-горе.

14

(15)  Очаквани данни към момента на сключване на договора.

15

(16)  Решение от 24 юли 2003 г., дело C-280/00, Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“), Сб. 2003, стр. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“)

(17)  Регламент (ЕИО) No 1191/69 на Съвета от 26 юни 1969 г. относно действията на държавите-членки по задължения, присъщи на концепцията за обществена услуга в железопътния, автомобилния и вътрешноводния транспорт (ОВ L 156, 28.6.1969 г., стр. 1), в актуализираната му версия (ОВ L 169, 29.6.1991 г., стр. 1).

17

(18)  Решение от 16 март 2004 г. по дело T-157/01 Danske Busvognmænd, точки 77—79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Решение 2005/842/ЕО на Комисията от 28 ноември 2005 г. относно прилагането на член 86, параграф 2 от Договора за ЕО за държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (ОВ L 312, 29.11.2005 г., стр. 67); вж. по-специално член 5, параграф 4.

19

(20)  Вж. решение от 12 февруари 2008 г. по дело T-289/03, BUPA и др./ Комисията, Сб. 2008, стр. II-81, точка 214.

20

BUPA и др./ Комисията

(21)  Поверителна информация.

21

(22)  Докладът Bernstein е изготвен през 1993 г. след експертиза, поискана от датското Министерство на транспорта.

22

(23)  По-специално решенията от 12 февруари 2008 г. по дело T-289/03, BUPA / Комисията, Сб. 2008, стр. II-81, и от 22 октомври 2008 г. — TV 2/Дания/Комисия TV2, съединени дела T-309/04, T-317/04, T-329/04 и T-336/04, Сб. 2008, стр. II-2935.

23

BUPA / Комисията

TV 2/Дания/Комисия TV2

(24)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

24

(25)  Вж. по-специално Решение на Комисията от 25 януари 2006 г., N 604/2005 — Германия — Автобусен обществен транспорт във Wittenberg, ОВ C 209, 31.8.2006 г., стр. 7, точка 78 и следващи.

25

(26)  Считано от 1 декември 2009 г. член 86 от Договора за ЕО става член 106 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Двете разпоредби са по същество еднакви. За целите на настоящото решение позоваванията на член 106 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на член 86 от Договора за ЕО, когато е уместно.

26

(27)  Вж. в тази връзка Решение 2009/325/ЕО на Комисията от 26 ноември 2008 г. относно държавна помощ C3/08 (ех NN 102/05) — Чешка република относно компенсации за обществена услуга за автобусните компании в Южна Моравия, ОВ L 97, 16.4.2009 г., стр. 14 (съображение 111); Решение 2009/845/ЕО на Комисията от 26 ноември 2008 г. относно държавна помощ, отпусната от Австрия за Postbus в окръг Lienz, C 16/07 (ех NN 55/06), ОВ L 306, 20.11.2009 г., стр. 26 (съображение 104).

27

(28)  ОВ C 297, 29.11.2005 г., стр. 4.

28

(29)  Решение на Комисията от 23 октомври 2007 г. — C47/07 — Договор за обществена услуга между Deutsche Bahn Regio и провинциите Берлин и Бранденбург (ОВ C 35, 8.2.2008 г., стр. 13).

29

(30)  Решение от 15 април 2008 г. по дело T-348/04, Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) / Комисията(2008), ECR II-625.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) / Комисията

(31)  ОВ C 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

31

(32)  Стойността от 0,80 DKK отговаря приблизително на единица приход от пътник-километър по регионалните и междурегионалните железопътни линии.

32

(33)  Освен това Комисията припомня решението си за откриване на процедурата, чрез която бе установено, че дружеството DSB не е разполагало с никаква явна или скрита гаранция от страна на датската държава, осигуряваща му по-благоприятни условия за получаване на кредит в сравнение с условията, предоставяни на частните предприятия. Вж. подобна ситуация и заключение в решение от 26.6.2008 г. по дело T-442/03, точки 121—127.

33

(34)  Вж. в тази връзка Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 24 септември 2008 г. относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността, и по-специално член 16 от него (ОВ L 293, 31.10.2008 г., стр. 3); вж. също Насоки на Общността относно държавната помощ за морския транспорт, и по-специално точка 9, параграф 2 от тях (ОВ C 13, 17.1.2004 г., стр. 3).

34

(35)  Вж. Решение от 26 юни 2008 г. по дело T-442/03, SIC / Комисията, Сб. 2008, стp. II-1161, точки 195—196 и Решение от 12 февруари 2008 г. по дело T-289/03, BUPA / Комисията, Сб. 2008, стр. II-81, точка 166 и Решение от 15 юни 2005 г. по дело T-17/02, Olsen / Комисията, Сб. 2005, стр. II-2031, точка 216.

35

SIC / Комисията

BUPA / Комисията

Olsen / Комисията

(36)  Датски Закон No 112 от 2004 г.

36

(37)  Съображение 17 от горепосоченото решение на Комисията от 28 ноември 2005 г.

37

(38)  ОВ L 130, 15.6.1970 г., стр. 1.

38

(39)  Цитираното по-горе решение от 24 юли 2003 г., дело C 280/00, Altmark Trans, точки 101, 106, 107.

39

(40)  ОВ L 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

40

(41)  Вж. решение от 11 декември 2008 г. по дело C-334/07 P, Комисията / Freiststaat Sachsen, Сб. 2008, стр. II 9465, точка 43.

41

Комисията / Freiststaat Sachsen

(42)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, точка 44.

42

(43)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, точка 53.

43

(44)  Вж. бележка под линия 28.

44

(45)  C 348/04, SIDE, точка 56.

45

(46)  Изчисления, извършени въз основа на доклада на KPMG, предоставен от датските органи на Комисията (таблица 2.4 и актуализирани таблици 2.2, 2.3 и 2.28).

46

(47)  Тази сума е изчислена въз основа на печалба от 399 млн. DKK след данъчно облагане, заложена в предварителния бюджет за 2008 г., и на правилото за плащане на дивиденти в размер на половината от излишъка на DSB след данъчно облагане, посочено в съображение 102 от настоящото решение.

47

(48)  ОВ C 297, 29.11.2005 г., стр. 4. Макар че тези насоки обичайно не се прилагат по отношение на транспортния сектор, съдържащите се в тях принципи могат да се използват по аналогия, особено когато става въпрос за уточняване на Регламент (ЕО) No 1370/2007. Вж. в тази връзка цитираното по-горе решение за откриване на процедурата, както и Решение 2009/325/ЕО, Решение 2009/845/ЕО, решение на Комисията от 18 юли 2007 г., C 31/07 — Ирландия — Държавна помощ в полза на дружества за автобусен превоз на Córas Iompair Éireann (Dublin Bus и Irish Bus) (ОВ C 217, 15.9.2007 г., стр. 44), решение на Комисията от 23 октомври 2007 г., C 47/2007 — Германия — Договор за обществена услуга между Deutsche Bahn Regio и провинциите Берлин и Бранденбург (ОВ C 35, 8.2.2008 г., стр. 13).

48

(49)  Вж. бележка под линия 30.

49

(50)  „Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union“ от ECORYS за сметка на Европейската комисия, февруари 2006 г. http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

(51)  Комисията прави сравненията си по-специално въз основа на икономическата рентабилност (ROA — return on assets), за да избегне проблемите при сравняване, свързани с твърде различните структури дългове-собствени капитали на различните железопътни предприятия.

51

return on assets

(52)  Решение на Комисията от 28 ноември 2007 г., държавна помощ N 388/2007 — Обединено кралство, Post Office Limited (POL) transformation programme (ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 19), по-специално съображение 53.

52

(53)  Крайна точка на пристигане на ферибота в Борнхолм.

53

(54)  Жалба, регистрирана от Комисията. Номерът на досието е CP78/2006.

54

(55)  Писмо от г-жа Kroes до г-жа Riis-Jørgensen от 19 януари 2009 г., D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 7/40

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 6 юли 2010 година

относно държавна помощ С 34/08 (ex N 170/08), която Германия възнамерява да предостави на Deutsche Solar AG

(нотифицирано под номер C(2010) 4489)

(само текстът на немски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2011/4/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея 1 от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С електронно уведомление от 28 март 2008 г., регистрирано в Комисията на същия ден, Германия в съответствие със задължението за индивидуално уведомление от Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (2) (по-нататък „Насоките за регионална помощ“) уведоми за намерението си да предостави на Deutsche Solar AG регионална помощ за голям инвестиционен проект за изграждането на монтажен завод за соларни пластини във Фрайберг (Саксония, Германия). |
| --- | --- |

(1)

С електронно уведомление от 28 март 2008 г., регистрирано в Комисията на същия ден, Германия в съответствие със задължението за индивидуално уведомление от Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (2) (по-нататък „Насоките за регионална помощ“) уведоми за намерението си да предостави на Deutsche Solar AG регионална помощ за голям инвестиционен проект за изграждането на монтажен завод за соларни пластини във Фрайберг (Саксония, Германия).

| (2) | На 27 февруари 2008 г. и 25 юни 2008 г. се проведоха срещи между Германия и представители на службите на Комисията. |
| --- | --- |

(2)

На 27 февруари 2008 г. и 25 юни 2008 г. се проведоха срещи между Германия и представители на службите на Комисията.

| (3) | С писмо от 28 май 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация, а на 10 юни 2008 г. изпрати искане за информация. Германия предостави тази информация с писмо от 16 юни 2008 г. С писмо от 16 юли 2008 г. (K(2008) 3507 окончателен) Комисията уведоми Германия за своето решение да открие процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 28 май 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация, а на 10 юни 2008 г. изпрати искане за информация. Германия предостави тази информация с писмо от 16 юни 2008 г. С писмо от 16 юли 2008 г. (K(2008) 3507 окончателен) Комисията уведоми Германия за своето решение да открие процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС.

| (4) | Решението на Комисията бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (3) на 26 август 2008 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката за помощ. |
| --- | --- |

(4)

Решението на Комисията бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (3) на 26 август 2008 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката за помощ.

| (5) | С писма от 7 август 2008 г. (A/16575) и 26 септември 2008 г. (A/19789) Германия помоли за удължаване на крайния срок да предостави съображенията си. Комисията получи съображенията на Германия на 31 октомври 2008 г. (A/22972) и на 2 декември 2008 г. (A/25961). Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни. |
| --- | --- |

(5)

С писма от 7 август 2008 г. (A/16575) и 26 септември 2008 г. (A/19789) Германия помоли за удължаване на крайния срок да предостави съображенията си. Комисията получи съображенията на Германия на 31 октомври 2008 г. (A/22972) и на 2 декември 2008 г. (A/25961). Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.

| (6) | Германия предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 7 април 2009 г. (A/8226), 29 май 2009 г. (A/13120), 4 декември 2009 г. (A/25461), 17 декември 2009 г. (A/26433), 12 януари 2010 г. (A/550), 26 април 2010 г. (A/7045), 14 май 2010 г. (A/8206) и 10 юни 2010 г. (A/9628). |
| --- | --- |

(6)

Германия предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 7 април 2009 г. (A/8226), 29 май 2009 г. (A/13120), 4 декември 2009 г. (A/25461), 17 декември 2009 г. (A/26433), 12 януари 2010 г. (A/550), 26 април 2010 г. (A/7045), 14 май 2010 г. (A/8206) и 10 юни 2010 г. (A/9628).

| (7) | На 12 октомври 2009 г. в Берлин се състоя среща между представители на Комисията, Германия и инвеститора. |
| --- | --- |

(7)

На 12 октомври 2009 г. в Берлин се състоя среща между представители на Комисията, Германия и инвеститора.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

2.1.   Цел на мярката

| (8) | Целта на мярката за помощ е насърчаване на регионалното развитие. Планира се инвестицията да бъде осъществена в Източна Германия, а именно в град Фрайберг, федерална провинция Саксония — област за подпомагане съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. |
| --- | --- |

(8)

Целта на мярката за помощ е насърчаване на регионалното развитие. Планира се инвестицията да бъде осъществена в Източна Германия, а именно в град Фрайберг, федерална провинция Саксония — област за подпомагане съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.

| (9) | Германия възнамерява да отпусне на Deutsche Solar AG (по-нататък „DS“) регионална инвестиционна помощ за изграждането на завод за соларни пластини. Общите приемливи за подпомагане разходи за инвестицията, която е предмет на уведомлението, възлизат на 350 млн. EUR (номинална стойност). |
| --- | --- |

(9)

Германия възнамерява да отпусне на Deutsche Solar AG (по-нататък „DS“) регионална инвестиционна помощ за изграждането на завод за соларни пластини. Общите приемливи за подпомагане разходи за инвестицията, която е предмет на уведомлението, възлизат на 350 млн. EUR (номинална стойност).

2.2.   Получателят на помощта

| (10) | Получател на финансовата помощ е предприятието DS — производител на кристални силициеви соларни пластини. DS е изцяло дъщерно дружество на SolarWorld AG (по-нататък „SW“). Със своите заводи в Германия, САЩ и Южна Корея групата SW извършва дейност в световен мащаб в областта на слънчевата енергия и е активна на всички равнища в добиването на слънчева енергия — от суровината силиций до готовата слънчева инсталация. Групата SW е производител на соларни пластини, соларни клетки и соларни модули, но не произвежда интегрирани соларни инсталации. (4) През 2009 г. групата SW има 2 000 работници и служители и консолидирани приходи от над 1 млрд. EUR. |
| --- | --- |

(10)

Получател на финансовата помощ е предприятието DS — производител на кристални силициеви соларни пластини. DS е изцяло дъщерно дружество на SolarWorld AG (по-нататък „SW“). Със своите заводи в Германия, САЩ и Южна Корея групата SW извършва дейност в световен мащаб в областта на слънчевата енергия и е активна на всички равнища в добиването на слънчева енергия — от суровината силиций до готовата слънчева инсталация. Групата SW е производител на соларни пластини, соларни клетки и соларни модули, но не произвежда интегрирани соларни инсталации. (4) През 2009 г. групата SW има 2 000 работници и служители и консолидирани приходи от над 1 млрд. EUR.

| (11) | Освен планирания завод във Фрайберг-Изток, който е предмет на инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление, DS разполага с два други завода във Фрайберг (в индустриалния парк Фрайберг-Юг и в индустриалния парк Фрайберг-Саксония). Трите завода са разположени едва 5—6 км един от друг. През 2007 г. оборотът на DS възлиза на 318 млн. EUR. През 2008 г. DS има 770 работници и служители. Други дъщерни дружества на групата SW във Фрайберг, които са изцяло нейно притежание, са дружествата Deutsche Cell GmbH (производство на соларни клетки), Solar Factory GmbH (производство на соларни модули), Sunicon AG (рециклиране на силиций), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) и SolarWorld Solicium GmbH (производство на силиций). Освен това SW има участие от 49 % в предприятието JSSi GmbH (производител на силиций) — съвместно предприятие с Evonik Degussa GmbH със седалище във Фрайберг. |
| --- | --- |

(11)

Освен планирания завод във Фрайберг-Изток, който е предмет на инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление, DS разполага с два други завода във Фрайберг (в индустриалния парк Фрайберг-Юг и в индустриалния парк Фрайберг-Саксония). Трите завода са разположени едва 5—6 км един от друг. През 2007 г. оборотът на DS възлиза на 318 млн. EUR. През 2008 г. DS има 770 работници и служители. Други дъщерни дружества на групата SW във Фрайберг, които са изцяло нейно притежание, са дружествата Deutsche Cell GmbH (производство на соларни клетки), Solar Factory GmbH (производство на соларни модули), Sunicon AG (рециклиране на силиций), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) и SolarWorld Solicium GmbH (производство на силиций). Освен това SW има участие от 49 % в предприятието JSSi GmbH (производител на силиций) — съвместно предприятие с Evonik Degussa GmbH със седалище във Фрайберг.

2.3.   Проектът

2.3.1.   Предмет на уведомлението (Фрайберг-Изток)

| (12) | Германия изпрати уведомление за държавна помощ за голям инвестиционен проект на DS, състоящ се в изграждането на нов завод за производството на мултикристални соларни пластини във Фрайберг-Изток. Планира се новият завод да има номинален годишен капацитет от 500 Megawatt-Peak (MWp) (5). |
| --- | --- |

(12)

Германия изпрати уведомление за държавна помощ за голям инвестиционен проект на DS, състоящ се в изграждането на нов завод за производството на мултикристални соларни пластини във Фрайберг-Изток. Планира се новият завод да има номинален годишен капацитет от 500 Megawatt-Peak (MWp) (5).

| (13) | Проектът е започнал на 18 декември 2007 г. Инвестиционният проект трябва да бъде приключен през 2010 г. и да достигне пълна производствена мощност до края на 2010 г. |
| --- | --- |

(13)

Проектът е започнал на 18 декември 2007 г. Инвестиционният проект трябва да бъде приключен през 2010 г. и да достигне пълна производствена мощност до края на 2010 г.

| (14) | Според информация, предоставена от DS, благодарение на проекта в регион с високи нива на безработица ще бъдат създадени най-малко 130 преки и също толкова непреки работни места. |
| --- | --- |

(14)

Според информация, предоставена от DS, благодарение на проекта в регион с високи нива на безработица ще бъдат създадени най-малко 130 преки и също толкова непреки работни места.

2.3.2.   Предишни проекти (Фрайберг-Юг)

| (15) | Към момента на уведомяването Германия информира Комисията за още една планирана помощ за друга инвестиция на DS (проекта P3 във Фрайберг-Юг), която ще бъде реализирана почти по едно и също време с проекта, предмет на уведомлението (на 1 септември 2007 г.), и която засяга разширяването на съществуваща инсталация за соларни пластини от 350 на 500 MWp. Приемливите разходи за проекта възлизат на 49 млн. EUR (номинална стойност). За тази инвестиция Германия планираше да отпусне регионална помощ в размер на 14 млн. EUR (номинална стойност). Помощта за този проект обаче беше отменена и след откриването на официалната процедура по разследване Германия информира Комисията, че за този проект не е изплащана помощ и че такава няма да бъде предоставяна и в бъдеще. |
| --- | --- |

(15)

Към момента на уведомяването Германия информира Комисията за още една планирана помощ за друга инвестиция на DS (проекта P3 във Фрайберг-Юг), която ще бъде реализирана почти по едно и също време с проекта, предмет на уведомлението (на 1 септември 2007 г.), и която засяга разширяването на съществуваща инсталация за соларни пластини от 350 на 500 MWp. Приемливите разходи за проекта възлизат на 49 млн. EUR (номинална стойност). За тази инвестиция Германия планираше да отпусне регионална помощ в размер на 14 млн. EUR (номинална стойност). Помощта за този проект обаче беше отменена и след откриването на официалната процедура по разследване Германия информира Комисията, че за този проект не е изплащана помощ и че такава няма да бъде предоставяна и в бъдеще.

| (16) | След откриването на официалната процедура по разследване Германия информира Комисията за помощ, отпусната преди гореспоменатия проект P3 за инвестиционен проект на DS, чиято реализация също е започнала в период от три години (на 1 юни 2006 г.) от началото на инвестиционния проект във Фрайберг-Изток, за който е постъпило уведомление. Този проект P2 засяга предишно разширяване на съществуващата инсталация за соларни пластини (от 270 на 350 MWp). Номиналната стойност на помощта е възлизала на 16 905 000 EUR при приемливи номинални разходи от 49 995 991 EUR. Помощта е отпусната през 2006 г. въз основа на съществуващи схеми за държавна помощ (6). |
| --- | --- |

(16)

След откриването на официалната процедура по разследване Германия информира Комисията за помощ, отпусната преди гореспоменатия проект P3 за инвестиционен проект на DS, чиято реализация също е започнала в период от три години (на 1 юни 2006 г.) от началото на инвестиционния проект във Фрайберг-Изток, за който е постъпило уведомление. Този проект P2 засяга предишно разширяване на съществуващата инсталация за соларни пластини (от 270 на 350 MWp). Номиналната стойност на помощта е възлизала на 16 905 000 EUR при приемливи номинални разходи от 49 995 991 EUR. Помощта е отпусната през 2006 г. въз основа на съществуващи схеми за държавна помощ (6).

2.4.   Правно основание

| (17) | Планира се помощта в полза на проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, да бъде отпусната в рамките на съществуващи схеми за помощ, по-специално под формата на пряка субсидия и инвестиционна премия. |
| --- | --- |

(17)

Планира се помощта в полза на проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, да бъде отпусната в рамките на съществуващи схеми за помощ, по-специално под формата на пряка субсидия и инвестиционна премия.

| (18) | Пряката субсидия ще се основава на „36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe -Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’“ („36-и Рамков план за съвместния проект — Подобряване на регионалната икономическа структура“) (7) (по-нататък „СП“). |
| --- | --- |

(18)

Пряката субсидия ще се основава на „36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe -Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’“ („36-и Рамков план за съвместния проект — Подобряване на регионалната икономическа структура“) (7) (по-нататък „СП“).

| (19) | Инвестиционната премия се предоставя на основата на „Investitionszulagengesetzes 2007“ (8) (Закон за инвестиционните премии за 2007 г.) и съответно от „Investitionszulagengesetz 2010“ (9) (Закон за инвестиционните премии за 2010 г.) (по-нататък „ЗИП“). |
| --- | --- |

(19)

Инвестиционната премия се предоставя на основата на „Investitionszulagengesetzes 2007“ (8) (Закон за инвестиционните премии за 2007 г.) и съответно от „Investitionszulagengesetz 2010“ (9) (Закон за инвестиционните премии за 2010 г.) (по-нататък „ЗИП“).

2.5.   Инвестиционни разходи

| (20) | Приемливите инвестиционни разходи за проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, възлизат на обща номинална стойност от 350 000 000 EUR. Приемливите за подпомагане разходи се разпределят по години по следния начин:









  (в EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | Общо |
| Приемливи разходи | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Приемливите инвестиционни разходи за проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, възлизат на обща номинална стойност от 350 000 000 EUR. Приемливите за подпомагане разходи се разпределят по години по следния начин:

(в EUR)

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Общо

Приемливи разходи

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6.   Финансиране на проекта

| (21) | Освен със средства от държавната помощ, за която се иска разрешение, DS ще финансира проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, със собствени средства и (банков) заем. Съответните номинални суми за всеки от източниците са следните:






  (в EUR) |
| --- | --- |
| Източник | Сума |
| Собствено финансиране | [...] (10) |
| СП и инвестиционна премия | 45 395 000 |
| Банков заем (който не е обезпечен с държавна гаранция) | [...] |
| Общо | 350 000 000 |

(21)

Освен със средства от държавната помощ, за която се иска разрешение, DS ще финансира проекта Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, със собствени средства и (банков) заем. Съответните номинални суми за всеки от източниците са следните:

(в EUR)

Източник

Сума

Собствено финансиране

[...] (10)

СП и инвестиционна премия

45 395 000

Банков заем (който не е обезпечен с държавна гаранция)

[...]

Общо

350 000 000

2.7.   Приложим максимален интензитет на регионалната помощ

| (22) | Фрайберг (федерална провинция Саксония) се намира в област за подпомагане съгласно член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС; съгласно Насоките за националната регионална помощ и картата за регионални помощи на Германия (11), която е била в сила към момента на уведомяването, при помощи за големи дружества в този регион е допустим максимален интензитет на помощта 30 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП). |
| --- | --- |

(22)

Фрайберг (федерална провинция Саксония) се намира в област за подпомагане съгласно член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС; съгласно Насоките за националната регионална помощ и картата за регионални помощи на Германия (11), която е била в сила към момента на уведомяването, при помощи за големи дружества в този регион е допустим максимален интензитет на помощта 30 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП).

2.8.   Размер и интензитет на помощта

| (23) | Получателят на помощта е поискал да му бъде отпусната помощ за проекта, за който е постъпило уведомление, на 17 август 2007 г. С писмо от 22 август 2007 г. Германия е информирала получателя на помощта, че проектът е приемлив за подпомагане. Германия е поела ангажимент да не предостави помощта преди да е получила разрешение от Комисията и да не превишава разрешения таван на помощта. |
| --- | --- |

(23)

Получателят на помощта е поискал да му бъде отпусната помощ за проекта, за който е постъпило уведомление, на 17 август 2007 г. С писмо от 22 август 2007 г. Германия е информирала получателя на помощта, че проектът е приемлив за подпомагане. Германия е поела ангажимент да не предостави помощта преди да е получила разрешение от Комисията и да не превишава разрешения таван на помощта.

| (24) | Първоначално за инвестиционния проект на DS във Фрайберг-Изток Германия бе посочила регионална помощ с номинална стойност 48 милиона EUR. Въпреки това Комисията откри официалната процедура по разследване на помощта, тъй като имаше съмнения, че с оглед на подпомогнатия в миналото проект във Фрайберг-Юг проектът, за който е постъпило уведомление, трябва да се разглежда като единна инвестиция (съображение 60 от Насоките за регионална помощ). Освен това Комисията се опасяваше, че по този начин интензитетът на помощта във уведомлението ще надхвърли допустимия максимален интензитет (съгласно понижаващия механизъм в точка 67 на Насоките за регионална помощ). |
| --- | --- |

(24)

Първоначално за инвестиционния проект на DS във Фрайберг-Изток Германия бе посочила регионална помощ с номинална стойност 48 милиона EUR. Въпреки това Комисията откри официалната процедура по разследване на помощта, тъй като имаше съмнения, че с оглед на подпомогнатия в миналото проект във Фрайберг-Юг проектът, за който е постъпило уведомление, трябва да се разглежда като единна инвестиция (съображение 60 от Насоките за регионална помощ). Освен това Комисията се опасяваше, че по този начин интензитетът на помощта във уведомлението ще надхвърли допустимия максимален интензитет (съгласно понижаващия механизъм в точка 67 на Насоките за регионална помощ).

| (25) | След откриването на официалната процедура по разследване, Германия уведоми Комисията, че е отменила помощта за проекта P3 във Фрайберг-Юг. Освен това Германия намали помощта, предмет на уведомление, за проекта DS във Фрайберг-Изток на 40 364 760 EUR (сконтирана стойност (12)), което съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП, за да ограничи общия размер на помощта, която е била отпусната за приемливите за подпомагане общи разходи на проекта (сконтирана стойност 402 865 942 EUR), за който е постъпило уведомление, и на реализираните в рамките на три години предишни проекти P2 и P3 до допустимия максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност 55 749 652 EUR — 14,06 % БЕП) в рамките на „сценарий за единна инвестиция“. |
| --- | --- |

(25)

След откриването на официалната процедура по разследване, Германия уведоми Комисията, че е отменила помощта за проекта P3 във Фрайберг-Юг. Освен това Германия намали помощта, предмет на уведомление, за проекта DS във Фрайберг-Изток на 40 364 760 EUR (сконтирана стойност (12)), което съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП, за да ограничи общия размер на помощта, която е била отпусната за приемливите за подпомагане общи разходи на проекта (сконтирана стойност 402 865 942 EUR), за който е постъпило уведомление, и на реализираните в рамките на три години предишни проекти P2 и P3 до допустимия максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност 55 749 652 EUR — 14,06 % БЕП) в рамките на „сценарий за единна инвестиция“.

2.9.   Ангажименти от общ характер

| (26) | Германия пое ангажимент пред Комисията:






  — | до два месеца след отпускането на помощта да ѝ предостави копие от споразумението за предоставяне на държавна помощ, подписано от предоставящия орган и от получателя; |
| --- | --- | --- |

(26)

Германия пое ангажимент пред Комисията:

—

до два месеца след отпускането на помощта да ѝ предостави копие от споразумението за предоставяне на държавна помощ, подписано от предоставящия орган и от получателя;

| — | на всеки пет години от разрешаването на помощта от Комисията да ѝ представя междинен доклад (съдържащ информация относно изплатените суми на помощта, изпълнението на решението за предоставянето на средства и други инвестиционни проекти в същия обект/завод); |
| --- | --- |

—

на всеки пет години от разрешаването на помощта от Комисията да ѝ представя междинен доклад (съдържащ информация относно изплатените суми на помощта, изпълнението на решението за предоставянето на средства и други инвестиционни проекти в същия обект/завод);

| — | в рамките на шест месеца след изплащането на последния транш от помощта да ѝ представи подробен окончателен доклад, изготвен въз основа на плана за финансиране, представен в уведомлението. |
| --- | --- |

—

в рамките на шест месеца след изплащането на последния транш от помощта да ѝ представи подробен окончателен доклад, изготвен въз основа на плана за финансиране, представен в уведомлението.

3.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (27) | В решението си за откриване на официалната процедура по разследване в настоящото дело Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС и Насоките за регионална помощ. |
| --- | --- |

(27)

В решението си за откриване на официалната процедура по разследване в настоящото дело Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС и Насоките за регионална помощ.

| (28) | С цел да се предотврати изкуственото разделяне на един голям инвестиционен проект на части, за да се избегнат разпоредбите на Насоките за регионална помощ, съгласно точка 60 от Насоките за регионална помощ за „единна инвестиция“ се счита инвестиционен проект, при който първоначалната инвестиция се осъществява за период от три години от едно или повече предприятия и включва дълготрайни активи, съчетани в едно икономически неделимо цяло. |
| --- | --- |

(28)

С цел да се предотврати изкуственото разделяне на един голям инвестиционен проект на части, за да се избегнат разпоредбите на Насоките за регионална помощ, съгласно точка 60 от Насоките за регионална помощ за „единна инвестиция“ се счита инвестиционен проект, при който първоначалната инвестиция се осъществява за период от три години от едно или повече предприятия и включва дълготрайни активи, съчетани в едно икономически неделимо цяло.

| (29) | Съгласно бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ, когато оценява дали първоначалната инвестиция е икономически неделима, Комисията взема предвид функционалните, техническите и стратегическите връзки и непосредствената географска близост. |
| --- | --- |

(29)

Съгласно бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ, когато оценява дали първоначалната инвестиция е икономически неделима, Комисията взема предвид функционалните, техническите и стратегическите връзки и непосредствената географска близост.

| (30) | Ако проектът, който е предмет на уведомлението, съставлява единна инвестиция с проекта P3 Фрайберг-Юг, то понижаващият механизъм, предвиден в точка 67 от Насоките за регионална помощ, следва да бъде приложен за приемливите за подпомагане общи разходи на двата проекта. Общият размер на помощта, за която е постъпило уведомление, и на предоставената за проекта P3 помощ би надхвърлил допустимия максимален интензитет в този случай и разликата не би била съвместима с член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС. |
| --- | --- |

(30)

Ако проектът, който е предмет на уведомлението, съставлява единна инвестиция с проекта P3 Фрайберг-Юг, то понижаващият механизъм, предвиден в точка 67 от Насоките за регионална помощ, следва да бъде приложен за приемливите за подпомагане общи разходи на двата проекта. Общият размер на помощта, за която е постъпило уведомление, и на предоставената за проекта P3 помощ би надхвърлил допустимия максимален интензитет в този случай и разликата не би била съвместима с член 107, параграф 3, буква а) ДФЕС.

| (31) | В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията установи, че малкото разстояние от само 5 км между двата обекта на проекта, за който е постъпило уведомление (Фрайберг-Изток), и на предишния проект P3 (Фрайберг-Юг) би могло да се счита за непосредствена географска близост. Освен това Комисията установи, че между двете инвестиции са налице някои функционални и технически връзки, както и силни стратегически връзки. Въз основа на това Комисията изрази съмнения относно позицията на Германия, че проектът, който е предмет на уведомлението, не съставлява единна инвестиция (по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ) заедно с проекта P3 във Фрайберг-Юг, и покани заинтересованите трети страни да дадат своите мнения относно неделимостта на двата инвестиционни проекта на DS във Фрайберг. |
| --- | --- |

(31)

В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията установи, че малкото разстояние от само 5 км между двата обекта на проекта, за който е постъпило уведомление (Фрайберг-Изток), и на предишния проект P3 (Фрайберг-Юг) би могло да се счита за непосредствена географска близост. Освен това Комисията установи, че между двете инвестиции са налице някои функционални и технически връзки, както и силни стратегически връзки. Въз основа на това Комисията изрази съмнения относно позицията на Германия, че проектът, който е предмет на уведомлението, не съставлява единна инвестиция (по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ) заедно с проекта P3 във Фрайберг-Юг, и покани заинтересованите трети страни да дадат своите мнения относно неделимостта на двата инвестиционни проекта на DS във Фрайберг.

| (32) | В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията провери също така съвместимостта с общите разпоредби на Насоките за регионална помощ и със специфичните разпоредби за големи инвестиционни проекти съгласно точка 68, букви а) и б) от Насоките за регионална помощ и заключи, че мярката, за която е постъпило уведомление, е съвместима с тези разпоредби. |
| --- | --- |

(32)

В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията провери също така съвместимостта с общите разпоредби на Насоките за регионална помощ и със специфичните разпоредби за големи инвестиционни проекти съгласно точка 68, букви а) и б) от Насоките за регионална помощ и заключи, че мярката, за която е постъпило уведомление, е съвместима с тези разпоредби.

4.   МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (33) | Комисията не получи мнения на трети страни. |
| --- | --- |

(33)

Комисията не получи мнения на трети страни.

5.   СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ

5.1.   Първоначално становище на Германия

| (34) | В своето първоначално становище до Комисията (от 31 октомври 2008 г. и 2 декември 2008 г.), Германия застъпва мнението, че критериите в точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ (географска близост, технически, функционални и стратегически връзки) не са подходящи за определяне на това дали два инвестиционни проекта могат да се считат за „икономически неделими“, тъй като тези фактори не позволяват изясняване на обстоятелствата, при които единият проект може да се разглежда като икономически обоснован без другия проект. В допълнение Германия изтъкна, че тълкуването на правното понятие „икономическа неделимост“ е единственият подходящ критерий за решението дали един проект може да бъде осъществен без другия по икономически начин. |
| --- | --- |

(34)

В своето първоначално становище до Комисията (от 31 октомври 2008 г. и 2 декември 2008 г.), Германия застъпва мнението, че критериите в точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ (географска близост, технически, функционални и стратегически връзки) не са подходящи за определяне на това дали два инвестиционни проекта могат да се считат за „икономически неделими“, тъй като тези фактори не позволяват изясняване на обстоятелствата, при които единият проект може да се разглежда като икономически обоснован без другия проект. В допълнение Германия изтъкна, че тълкуването на правното понятие „икономическа неделимост“ е единственият подходящ критерий за решението дали един проект може да бъде осъществен без другия по икономически начин.

| (35) | Освен това Германия изрази мнението, че аргументът на Комисията, според който между проектите във Фрайберг-Изток и Фрайберг-Юг съществуват функционални и технически връзки, не е достатъчен, за да се установи тяхната икономическа неделимост. Германия заключи, че основанията на Комисията за откриването на официалната процедура по разследване следователно се базират на неправилно прилагане на правомощията на Комисията, дадени ѝ в член 107, параграф 3 от ДФЕС, което е довело до непропорционално решение в ущърб на получателя на помощта. |
| --- | --- |

(35)

Освен това Германия изрази мнението, че аргументът на Комисията, според който между проектите във Фрайберг-Изток и Фрайберг-Юг съществуват функционални и технически връзки, не е достатъчен, за да се установи тяхната икономическа неделимост. Германия заключи, че основанията на Комисията за откриването на официалната процедура по разследване следователно се базират на неправилно прилагане на правомощията на Комисията, дадени ѝ в член 107, параграф 3 от ДФЕС, което е довело до непропорционално решение в ущърб на получателя на помощта.

| (36) | Освен това Германия отбеляза, че прилагането на критерия за „географската близост“ не е удачно, когато трябва да се предотврати припокриване на субсидии, тъй като не във всички езикови версии на бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ се съдържа изискването заводите да бъдат в „непосредствена“ географска близост (например във френската версия е посочено само „географска близост“. Така Германия аргументира, че критериите в бележка под линия 55 не съставляват единна правна рамка за регулиране на припокриването на субсидии. |
| --- | --- |

(36)

Освен това Германия отбеляза, че прилагането на критерия за „географската близост“ не е удачно, когато трябва да се предотврати припокриване на субсидии, тъй като не във всички езикови версии на бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ се съдържа изискването заводите да бъдат в „непосредствена“ географска близост (например във френската версия е посочено само „географска близост“. Така Германия аргументира, че критериите в бележка под линия 55 не съставляват единна правна рамка за регулиране на припокриването на субсидии.

| (37) | С оглед на тези забележки Германия стига до извода, че проектите на DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток не са икономически неделими и затова не следва да бъдат разглеждани като единна инвестиция по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ. Според Германия помощта за Фрайберг-Изток, която е предмет на уведомлението, не трябва да бъде намалена посредством прилагането на понижаващия механизъм до приемливите за подпомагане общи инвестиционни разходи на проектите на DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток. |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тези забележки Германия стига до извода, че проектите на DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток не са икономически неделими и затова не следва да бъдат разглеждани като единна инвестиция по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ. Според Германия помощта за Фрайберг-Изток, която е предмет на уведомлението, не трябва да бъде намалена посредством прилагането на понижаващия механизъм до приемливите за подпомагане общи инвестиционни разходи на проектите на DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток.

| (38) | Заедно с първоначалните становища Германия предостави и актуализирана информация за осъществените от DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток инвестиционни инициативи от започването на проекта, който е предмет на уведомлението. Преди проекта P3 (разширяване на производствения капацитет на соларни пластини от 350 на 500 MWp) в същия завод във Фрайберг-Юг е реализиран друг проект — P2 (временно разширяване на производствения капацитет на соларни пластини от 270 на 350 MWp). За този проект P2 също е била предоставена помощ (в рамките на съществуващи схеми за помощ). Освен това Германия съобщи, че планираната за проекта P3 помощ ще бъде предоставена под формата на инвестиционна премия (въз основа на Закона за инвестиционни премии). |
| --- | --- |

(38)

Заедно с първоначалните становища Германия предостави и актуализирана информация за осъществените от DS във Фрайберг-Юг и Фрайберг-Изток инвестиционни инициативи от започването на проекта, който е предмет на уведомлението. Преди проекта P3 (разширяване на производствения капацитет на соларни пластини от 350 на 500 MWp) в същия завод във Фрайберг-Юг е реализиран друг проект — P2 (временно разширяване на производствения капацитет на соларни пластини от 270 на 350 MWp). За този проект P2 също е била предоставена помощ (в рамките на съществуващи схеми за помощ). Освен това Германия съобщи, че планираната за проекта P3 помощ ще бъде предоставена под формата на инвестиционна премия (въз основа на Закона за инвестиционни премии).

5.2.   Друга актуализирана информация, предоставена на Комисията — промяна в първоначалното уведомление

| (39) | След своите първоначални становища на няколко пъти Германия предостави актуализирана информация относно инвестиционните проекти, които са били реализирани или ще бъдат осъществени от групата от предприятия във Фрайберг-Юг в рамките на три години от започването на инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление. |
| --- | --- |

(39)

След своите първоначални становища на няколко пъти Германия предостави актуализирана информация относно инвестиционните проекти, които са били реализирани или ще бъдат осъществени от групата от предприятия във Фрайберг-Юг в рамките на три години от започването на инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление.

| (40) | Окончателната ситуация е представена в следващата таблица: | Фрайберг-Юг (P2 — P3) | Фрайберг-Изток | Фрайберг—Саксония |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Статус | Предишни проекти P2 и P3, които не подлежат на уведомяване | Проект, който е предмет на уведомление | Бъдещи проекти |
| Продукт | Соларни пластини | Соларни пластини | Соларни модули |
| Производствен капацитет
  (в MWp) | между 270 и 350 (P2)
  между 350 и 500 (P3) | 500 | 300 |
| Начало на проекта | 1.6.2006 г. (P2)
  1.9.2007 г. (P3) | 18.12.2007 г. | Лято/есен 2010 г. |
| Приемливи за подпомагане разходи
  (номинална сума, EUR) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Размер на помощта
  (номинална стойност, EUR) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Окончателната ситуация е представена в следващата таблица:

Фрайберг-Юг (P2 — P3)

Фрайберг-Изток

Фрайберг—Саксония

Статус

Предишни проекти P2 и P3, които не подлежат на уведомяване

Проект, който е предмет на уведомление

Бъдещи проекти

Продукт

Соларни пластини

Соларни пластини

Соларни модули

Производствен капацитет

(в MWp)

между 270 и 350 (P2)

между 350 и 500 (P3)

500

300

Начало на проекта

1.6.2006 г. (P2)

1.9.2007 г. (P3)

18.12.2007 г.

Лято/есен 2010 г.

Приемливи за подпомагане разходи

(номинална сума, EUR)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Размер на помощта

(номинална стойност, EUR)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Най-съществените промени в първоначалното уведомление засягат отмяната на цялата помощ, предоставена за проекта P3 във Фрайберг-Юг, и намаляването на размера на помощта за проекта във Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението. Освен това Германия увери Комисията, че за проекта P3 не са предоставени и няма да бъдат предоставени помощи. |
| --- | --- |

(41)

Най-съществените промени в първоначалното уведомление засягат отмяната на цялата помощ, предоставена за проекта P3 във Фрайберг-Юг, и намаляването на размера на помощта за проекта във Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението. Освен това Германия увери Комисията, че за проекта P3 не са предоставени и няма да бъдат предоставени помощи.

| (42) | По време на официалната процедура по разследване Германия уведоми Комисията, че, макар да не е потвърдила изрично, че проектът във Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, представлява заедно с проекта във Фрайберг-Юг единна инвестиция по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ, има намерение да понижи общия размер на помощта за общите приемливи разходи (сконтирана стойност 402 865 942 EUR) на трите проекта (P2, P3 и проекта, който е предмет на уведомлението) до допустимия максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност 55 749 652 EUR — 14,06 % БЕП), като така ще сведе този размер до сценарий с „единна инвестиция“. |
| --- | --- |

(42)

По време на официалната процедура по разследване Германия уведоми Комисията, че, макар да не е потвърдила изрично, че проектът във Фрайберг-Изток, който е предмет на уведомлението, представлява заедно с проекта във Фрайберг-Юг единна инвестиция по смисъла на точка 60 и бележка под линия 55 от Насоките за регионална помощ, има намерение да понижи общия размер на помощта за общите приемливи разходи (сконтирана стойност 402 865 942 EUR) на трите проекта (P2, P3 и проекта, който е предмет на уведомлението) до допустимия максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност 55 749 652 EUR — 14,06 % БЕП), като така ще сведе този размер до сценарий с „единна инвестиция“.

| (43) | В допълнение Германия предостави информация за бъдещ мащабен инвестиционен проект (SF III) на групата SW във Фрайберг-Саксония (създаване на нова инсталация за производството на соларни модули), чието реализиране трябва да започне в рамките на три години от началото на проекта, предмет на уведомление, и обяви намерението си да предостави помощ за този проект. Германия обеща да изпрати отделно уведомление за помощта за проекта SF III и да обвърже предоставянето ѝ с разрешение от страна на Комисията. |
| --- | --- |

(43)

В допълнение Германия предостави информация за бъдещ мащабен инвестиционен проект (SF III) на групата SW във Фрайберг-Саксония (създаване на нова инсталация за производството на соларни модули), чието реализиране трябва да започне в рамките на три години от началото на проекта, предмет на уведомление, и обяви намерението си да предостави помощ за този проект. Германия обеща да изпрати отделно уведомление за помощта за проекта SF III и да обвърже предоставянето ѝ с разрешение от страна на Комисията.

6.   ОЦЕНКА НА ЗАКОНОСЪОБРАЗНОСТТА НА ПОМОЩТА

6.1.   Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС

| (44) | В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията заключи, че финансовата помощ, която Германия има намерение да предостави на DS въз основа на съществуващите схеми за помощ „GA“ и Закона за инвестиционните премии, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС. Германия не оспори това заключение. |
| --- | --- |

(44)

В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията заключи, че финансовата помощ, която Германия има намерение да предостави на DS въз основа на съществуващите схеми за помощ „GA“ и Закона за инвестиционните премии, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС. Германия не оспори това заключение.

6.2.   Задължение за уведомяване, законосъобразност на помощта и приложимо право

| (45) | Германия изпрати уведомление за планираната мярка за помощ на 28 март 2008 г., което е преди нейното привеждане в действие, и следователно тя е изпълнила задълженията си по член 108, параграф 3 ДФЕС, както и задължението за уведомяване на еднократна регионална помощ в съответствие с член 7, буква д) от Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията от 24 октомври 2006 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора по отношение на националната регионална инвестиционна помощ (Регламент за груповото освобождаване за регионална помощ). |
| --- | --- |

(45)

Германия изпрати уведомление за планираната мярка за помощ на 28 март 2008 г., което е преди нейното привеждане в действие, и следователно тя е изпълнила задълженията си по член 108, параграф 3 ДФЕС, както и задължението за уведомяване на еднократна регионална помощ в съответствие с член 7, буква д) от Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията от 24 октомври 2006 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора по отношение на националната регионална инвестиционна помощ (Регламент за груповото освобождаване за регионална помощ).

| (46) | След като бе установено, че мярката, за която е постъпило уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС, трябва да се оцени дали тази мярка е съвместима с вътрешния пазар. Тъй като мярката е свързана с регионална инвестиционна помощ, тя бе оценена от Комисията на основата на Насоките за регионална помощ (по-специално дял 4.3 относно големи инвестиционни проекти). |
| --- | --- |

(46)

След като бе установено, че мярката, за която е постъпило уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС, трябва да се оцени дали тази мярка е съвместима с вътрешния пазар. Тъй като мярката е свързана с регионална инвестиционна помощ, тя бе оценена от Комисията на основата на Насоките за регионална помощ (по-специално дял 4.3 относно големи инвестиционни проекти).

6.3.   Съвместимост на помощта с общите разпоредби в Насоките за регионална помощ

| (47) | В своето решение за откриването на официалната процедура по разследване Комисията посочи, че по принцип помощта, за която е постъпило уведомление, ще бъде отпусната на основата и в съответствие с разпоредбите за групово освобождаване, които са съвместими с общите разпоредби в Насоките за регионална помощ. |
| --- | --- |

(47)

В своето решение за откриването на официалната процедура по разследване Комисията посочи, че по принцип помощта, за която е постъпило уведомление, ще бъде отпусната на основата и в съответствие с разпоредбите за групово освобождаване, които са съвместими с общите разпоредби в Насоките за регионална помощ.

| (48) | В допълнение, проектът се отнася за първоначална инвестиция по смисъла на Насоките за регионална помощ, тъй като предвижда създаването на нов завод. Приемливите за подпомагане инвестиционни разходи бяха определени в съответствие с Насоките за регионална помощ и правилата за кумулиране на помощта са спазени. |
| --- | --- |

(48)

В допълнение, проектът се отнася за първоначална инвестиция по смисъла на Насоките за регионална помощ, тъй като предвижда създаването на нов завод. Приемливите за подпомагане инвестиционни разходи бяха определени в съответствие с Насоките за регионална помощ и правилата за кумулиране на помощта са спазени.

| (49) | Освен това получателят кандидатства за държавна помощ и Германия потвърди писмено — преди DS да започне своята дейност, че проекта е допустим за получаване на такава помощ и се ангажира да отпусне помощта, при условие че Комисията го разреши. |
| --- | --- |

(49)

Освен това получателят кандидатства за държавна помощ и Германия потвърди писмено — преди DS да започне своята дейност, че проекта е допустим за получаване на такава помощ и се ангажира да отпусне помощта, при условие че Комисията го разреши.

| (50) | Предприятието се задължава да запази инвестицията в региона най-малко в продължение на пет години след приключването на проекта. |
| --- | --- |

(50)

Предприятието се задължава да запази инвестицията в региона най-малко в продължение на пет години след приключването на проекта.

| (51) | DS ще осигури собствен принос без елемент на държавна помощ от най-малко 25 % от допустимите разходи. |
| --- | --- |

(51)

DS ще осигури собствен принос без елемент на държавна помощ от най-малко 25 % от допустимите разходи.

6.4.   Съответствие с разпоредбите за помощи за големи инвестиционни проекти

6.4.1.   Еднократна инвестиция и максимален интензитет на помощта

| (52) | За да не се допусне даден голям инвестиционен проект да бъде изкуствено разделен на подпроекти с цел заобикаляне разпоредбите на Насоките за регионална помощ, в съответствие с точка 60 от Насоките за регионална помощ голям инвестиционен проект се разглежда като „единна инвестиция“ когато първоначалната инвестиция се осъществява в рамките на период от три години от едно или няколко дружества и включва дълготрайни активи, съчетани в едно икономически неделимо цяло. |
| --- | --- |

(52)

За да не се допусне даден голям инвестиционен проект да бъде изкуствено разделен на подпроекти с цел заобикаляне разпоредбите на Насоките за регионална помощ, в съответствие с точка 60 от Насоките за регионална помощ голям инвестиционен проект се разглежда като „единна инвестиция“ когато първоначалната инвестиция се осъществява в рамките на период от три години от едно или няколко дружества и включва дълготрайни активи, съчетани в едно икономически неделимо цяло.

| (53) | Държавите-членки може да предпочетат да уведомят за няколко отделни проекта вместо за единна инвестиция, за да могат по този начин след използването на понижаващия принцип да постигнат по-висок максимален интензитет на помощта (точка 67 от Насоките за регионална помощ) (15). |
| --- | --- |

(53)

Държавите-членки може да предпочетат да уведомят за няколко отделни проекта вместо за единна инвестиция, за да могат по този начин след използването на понижаващия принцип да постигнат по-висок максимален интензитет на помощта (точка 67 от Насоките за регионална помощ) (15).

| (54) | В настоящия случай Комисията откри официалната процедура по разследване, тъй като имаше съмнения, че помощта, за която е получила уведомление, би могла да надхвърли допустимия максимален интензитет, ако проектът съставлява единна инвестиция с предишен проект във Фрайберг-Юг, за който вече е отпусната помощ (P3). Проектът P3 е приемник на проекта P2 (и двата проекта засягат постепенно разширяване на производствения капацитет на една съществуваща инсталация за соларни пластини от 270 на 350 MW и впоследствие от 350 на 500 MW), което е класически пример за сценарий с „единна инвестиция“. По този начин инвестициите се реализират в рамките на три години в непосредствена географска близост (в същия интегриран завод на групата SW във Фрайберг-Юг) и демонстрират очевидни технически (едни и същи продукти и производствени технологии), функционални (едни и съши суровини, общи доставчици/клиенти, общи услуги) и стратегически (интегрирана стратегия за повишаване на капацитета, насочена към един и същ пазар) връзки. |
| --- | --- |

(54)

В настоящия случай Комисията откри официалната процедура по разследване, тъй като имаше съмнения, че помощта, за която е получила уведомление, би могла да надхвърли допустимия максимален интензитет, ако проектът съставлява единна инвестиция с предишен проект във Фрайберг-Юг, за който вече е отпусната помощ (P3). Проектът P3 е приемник на проекта P2 (и двата проекта засягат постепенно разширяване на производствения капацитет на една съществуваща инсталация за соларни пластини от 270 на 350 MW и впоследствие от 350 на 500 MW), което е класически пример за сценарий с „единна инвестиция“. По този начин инвестициите се реализират в рамките на три години в непосредствена географска близост (в същия интегриран завод на групата SW във Фрайберг-Юг) и демонстрират очевидни технически (едни и същи продукти и производствени технологии), функционални (едни и съши суровини, общи доставчици/клиенти, общи услуги) и стратегически (интегрирана стратегия за повишаване на капацитета, насочена към един и същ пазар) връзки.

| (55) | Германия отмени цялата помощ за проекта P3 и предприе съответни промени в уведомлението, така че интензитетът на помощта за проекта, за който е постъпило уведомлението, бе намален с цел цялата помощ за приемливите за подпомагане общи разходи за проекта във Фрайберг-Изток, предмет на уведомлението, и на двата предишни проекта (P2 и P3) във Фрайберг-Юг да бъде намалена до допустимия максимален интензитет при сценарий с „единна инвестиция“ (като са включени всички проекти, започнали в рамките на три години). Следователно не се налага Комисията да извършва допълнителни проверки по делото и да решава дали проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява единна инвестиция заедно с предишния проект. |
| --- | --- |

(55)

Германия отмени цялата помощ за проекта P3 и предприе съответни промени в уведомлението, така че интензитетът на помощта за проекта, за който е постъпило уведомлението, бе намален с цел цялата помощ за приемливите за подпомагане общи разходи за проекта във Фрайберг-Изток, предмет на уведомлението, и на двата предишни проекта (P2 и P3) във Фрайберг-Юг да бъде намалена до допустимия максимален интензитет при сценарий с „единна инвестиция“ (като са включени всички проекти, започнали в рамките на три години). Следователно не се налага Комисията да извършва допълнителни проверки по делото и да решава дали проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява единна инвестиция заедно с предишния проект.

| (56) | Германия изрази съгласие да вземе предвид проектите P3 и P2 при изчисляването на максималния интензитет на помощта, така че това изчисление ще бъде направено като за „единна инвестиция“, която включва проекта, за който е постъпило уведомление, и двата предишни проекта. |
| --- | --- |

(56)

Германия изрази съгласие да вземе предвид проектите P3 и P2 при изчисляването на максималния интензитет на помощта, така че това изчисление ще бъде направено като за „единна инвестиция“, която включва проекта, за който е постъпило уведомление, и двата предишни проекта.

| (57) | Следователно в съответствие с точка 41 от Насоките за регионална помощ приемливите за подпомагане разходи са сконтирани с годината на отпускане на първоначалната помощ за проекта P2 (12 септември 2006 г.), като е използван официалният лихвения процент, който е бил в сила на тази дата (4,36 %). Общите разходи възлизат на 402 865 942 EUR (сконтирана стойност). Допустимият максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност) в този случай би възлизал на 55 749 652 EUR (16), което съответства на интензитет на помощта от 14,06 % БЕП за единна инвестиция. |
| --- | --- |

(57)

Следователно в съответствие с точка 41 от Насоките за регионална помощ приемливите за подпомагане разходи са сконтирани с годината на отпускане на първоначалната помощ за проекта P2 (12 септември 2006 г.), като е използван официалният лихвения процент, който е бил в сила на тази дата (4,36 %). Общите разходи възлизат на 402 865 942 EUR (сконтирана стойност). Допустимият максимален интензитет на помощта (сконтирана стойност) в този случай би възлизал на 55 749 652 EUR (16), което съответства на интензитет на помощта от 14,06 % БЕП за единна инвестиция.

| (58) | Понеже вече (за P2) са били отпуснати 15 384 891 EUR (сконтирана стойност), допустимият интензитет на помощта за проекта, предмет на уведомлението, би възлизал на 40 364 760 EUR (сконтирана стойност), което съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП. Тъй като Германия обеща да се придържа към този максимален интензитет, може да се направи изводът, че разпоредбите за коригиране в точка 67 от Насоките за регионална помощ са спазени дори в случая, когато проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява единна инвестиция заедно с предишните проекти, които са били подпомагани в продължение на три години. |
| --- | --- |

(58)

Понеже вече (за P2) са били отпуснати 15 384 891 EUR (сконтирана стойност), допустимият интензитет на помощта за проекта, предмет на уведомлението, би възлизал на 40 364 760 EUR (сконтирана стойност), което съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП. Тъй като Германия обеща да се придържа към този максимален интензитет, може да се направи изводът, че разпоредбите за коригиране в точка 67 от Насоките за регионална помощ са спазени дори в случая, когато проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява единна инвестиция заедно с предишните проекти, които са били подпомагани в продължение на три години.

| (59) | Германия пое ангажимент да изпрати отделно уведомление за гореспоменатия бъдещ проект SF III във Фрайберг-Саксония и да обвърже отпускането на помощта с разрешение от страна на Комисията. Затова в настоящото решение на Комисията не се налага да установява дали проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява заедно с бъдещия проект SF III единна инвестиция. |
| --- | --- |

(59)

Германия пое ангажимент да изпрати отделно уведомление за гореспоменатия бъдещ проект SF III във Фрайберг-Саксония и да обвърже отпускането на помощта с разрешение от страна на Комисията. Затова в настоящото решение на Комисията не се налага да установява дали проектът, за който е постъпило уведомление, съставлява заедно с бъдещия проект SF III единна инвестиция.

6.4.2.   Съвместимост с точка 68 от Насоките за регионална помощ

| (60) | Решението на Комисията относно допустимостта на регионалните помощи за големи инвестиционни проекти съгласно точка 68 от Насоките за регионална помощ зависи от пазарните дялове на получателите на помощта преди и след инвестицията, както и от създадения посредством инвестицията капацитет. За да се направят съответните проверки съгласно точка 68, букви а) и б) от Насоките за регионална помощ, Комисията трябва да определи съответния продуктов пазар и съответния географски пазар. |
| --- | --- |

(60)

Решението на Комисията относно допустимостта на регионалните помощи за големи инвестиционни проекти съгласно точка 68 от Насоките за регионална помощ зависи от пазарните дялове на получателите на помощта преди и след инвестицията, както и от създадения посредством инвестицията капацитет. За да се направят съответните проверки съгласно точка 68, букви а) и б) от Насоките за регионална помощ, Комисията трябва да определи съответния продуктов пазар и съответния географски пазар.

| (61) | В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията установи, че инвестиционният проект, предмет на уведомление, засяга продукта кристални силициеви соларни пластини. |
| --- | --- |

(61)

В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията установи, че инвестиционният проект, предмет на уведомление, засяга продукта кристални силициеви соларни пластини.

| (62) | Тъй като Комисията не може да изключи възможността произвежданите във Фрайберг-Изток соларни пластини да бъдат използвани поне отчасти в рамките на облагодетелстваната група от предприятия за производството на соларни клетки и соларни модули, в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие в точка 69 от Насоките за регионална помощ (според която съответният продукт би могъл да съдържа и продуктите надолу по веригата доколкото проектът засяга междинен продукт и ако значителна част от производството не се реализира на пазара) Комисията е на мнение, че продуктът, свързан с инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление, е не само соларни пластини, а и соларни клетки и соларни модули. В съответствие с точка 68, буква а) от Насоките за регионална помощ Комисията определи и пазарите на соларни пластини, соларни клетки и соларни модули като релевантен продуктов пазар, а световния пазар като релевантен географски пазар. |
| --- | --- |

(62)

Тъй като Комисията не може да изключи възможността произвежданите във Фрайберг-Изток соларни пластини да бъдат използвани поне отчасти в рамките на облагодетелстваната група от предприятия за производството на соларни клетки и соларни модули, в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие в точка 69 от Насоките за регионална помощ (според която съответният продукт би могъл да съдържа и продуктите надолу по веригата доколкото проектът засяга междинен продукт и ако значителна част от производството не се реализира на пазара) Комисията е на мнение, че продуктът, свързан с инвестиционния проект, за който е постъпило уведомление, е не само соларни пластини, а и соларни клетки и соларни модули. В съответствие с точка 68, буква а) от Насоките за регионална помощ Комисията определи и пазарите на соларни пластини, соларни клетки и соларни модули като релевантен продуктов пазар, а световния пазар като релевантен географски пазар.

| (63) | В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията изчисли пазарните дялове на групата от предприятия, в чиято полза се предоставя помощта, за времето преди и след инвестицията (2006—2011 г.), при което взе предвид най-негативния сценарий, при който пазарът след 2010 г. няма да нарасне (тъй като независимото изследване, с което разполага, не съдържа прогноза за времето след 2010 г.). Тъй като по тези изчисления всички пазарни дялове преди инвестицията са под 20 %, а след инвестицията — под 15 %, Комисията установи, че пазарният дял от 25 % няма да бъде надхвърлен и заключи, че помощта, за която е постъпило уведомление, е в съответствие с точка 68, буква а) от Насоките за регионална помощ. |
| --- | --- |

(63)

В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията изчисли пазарните дялове на групата от предприятия, в чиято полза се предоставя помощта, за времето преди и след инвестицията (2006—2011 г.), при което взе предвид най-негативния сценарий, при който пазарът след 2010 г. няма да нарасне (тъй като независимото изследване, с което разполага, не съдържа прогноза за времето след 2010 г.). Тъй като по тези изчисления всички пазарни дялове преди инвестицията са под 20 %, а след инвестицията — под 15 %, Комисията установи, че пазарният дял от 25 % няма да бъде надхвърлен и заключи, че помощта, за която е постъпило уведомление, е в съответствие с точка 68, буква а) от Насоките за регионална помощ.

| (64) | Тъй като средният годишен ръст на видимото потребление на фотоволтаични продукти в Европейското икономическо пространство (ЕИП) през годините 2001 г.—2006 г. (35 %) бе на значително по-високи нива от средния годишен ръст на брутния вътрешен продукт в ЕИП за същата година (1,97 %), в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията също така заключи, че не съществува съмнение, че средният годишен ръст на видимото потребление също ще надхвърли значително 1,97 %, макар за тези междинни продукти да няма статистика за ЕИП. Следователно Комисията достигна до извода, че помощта, за която е постъпило уведомление, е в съответствие със съображение 68, буква б) от Насоките за регионална помощ. |
| --- | --- |

(64)

Тъй като средният годишен ръст на видимото потребление на фотоволтаични продукти в Европейското икономическо пространство (ЕИП) през годините 2001 г.—2006 г. (35 %) бе на значително по-високи нива от средния годишен ръст на брутния вътрешен продукт в ЕИП за същата година (1,97 %), в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията също така заключи, че не съществува съмнение, че средният годишен ръст на видимото потребление също ще надхвърли значително 1,97 %, макар за тези междинни продукти да няма статистика за ЕИП. Следователно Комисията достигна до извода, че помощта, за която е постъпило уведомление, е в съответствие със съображение 68, буква б) от Насоките за регионална помощ.

| (65) | По време на официалната процедура по разследване нямаше поводи за съмнение в изводите в съображения 60—64 по отношение на съвместимостта на помощта с точка 68 от Насоките за регионална помощ. Нещо повече, предприетият в решението за откриване на официалната процедура по разследване анализ показа, че прогнозираните пазарни дялове за групата SW за 2011 г. на всички релевантни пазари ще бъдат под 15 % и затова не съществува риск при едно ново изчисляване въз основа на по-нови изследвания пазарните дялове да надхвърлят 25 %. |
| --- | --- |

(65)

По време на официалната процедура по разследване нямаше поводи за съмнение в изводите в съображения 60—64 по отношение на съвместимостта на помощта с точка 68 от Насоките за регионална помощ. Нещо повече, предприетият в решението за откриване на официалната процедура по разследване анализ показа, че прогнозираните пазарни дялове за групата SW за 2011 г. на всички релевантни пазари ще бъдат под 15 % и затова не съществува риск при едно ново изчисляване въз основа на по-нови изследвания пазарните дялове да надхвърлят 25 %.

| (66) | Затова Комисията потвърждава своите заключения от решението за откриване на официалната процедура по разследване, според които помощта, за която е постъпило уведомление, е съвместима със съображение 68 от Насоките за регионална помощ. |
| --- | --- |

(66)

Затова Комисията потвърждава своите заключения от решението за откриване на официалната процедура по разследване, според които помощта, за която е постъпило уведомление, е съвместима със съображение 68 от Насоките за регионална помощ.

6.5.   Заключения

| (67) | Въз основа на направената правна оценка на помощта Комисията заключава, че мярката за помощ, предмет на уведомлението, е съвместима с Насоките за регионална помощ и с картата за регионални помощи на Германия, която е била в сила към момента на уведомяването, |
| --- | --- |

(67)

Въз основа на направената правна оценка на помощта Комисията заключава, че мярката за помощ, предмет на уведомлението, е съвместима с Насоките за регионална помощ и с картата за регионални помощи на Германия, която е била в сила към момента на уведомяването,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

(1)   Помощта, която Федерална република Германия възнамерява да предостави в полза на предприятието Deutsche Solar AG от 40 364 760 EUR (сконтирана стойност), което съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.

(2)   Привеждането в действие на мярката за помощ от 40 364 760 EUR (сконтирана стойност), която съответства на интензитет на помощта от 12,97 % БЕП, се разрешава.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Съставено в Брюксел на 6 юли 2010 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  ОВ C 217, 26.8.2008 г., стр. 19.

1

(2)  ОВ C 54, 4.3.2006 г., стр. 13.

2

(3)  Вж. бележка под линия 1. На 28 април 2009 г. беше приета поправка на решението (публикувана в ОВ C 203, 28.8.2009, стр. 11).

3

(4)  Групата SW не е активна в производството и продажбата на соларни инсталации. Тя обаче притежава участие от 29 % в Solarparc AG — предприятие с основна дейност производство и изграждане на соларни инсталации. Поради факта, че става въпрос за миноритарен дял, предприятието SolarParc AG не е взето предвид при пазарната оценка на настоящото дело за държавна помощ.

4

(5)  Един Megawatt-Peak (MWp) съответства на 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak е измерителна единица за мощността (максимална мощност) на соларните клетки и соларните модули. Тази измерителна единица е обичайната мярка за сравнение на техническата мощност на соларните модули във фотоволтаичната електроенергия, с която се характеризира максималната мощност на модулите при стандартни тестови условия.

5

(6)  Решение на Комисията от 1 октомври 2003 г. по Дело за държавна помощ N 642/02 — Удължаване на схема за държавна помощ Цел от обществен интерес (ЦОИ) „Подобряване на регионалната стопанска структура“ (ОВ C 284, 27.11.2003 г., стр. 5) и Решение на Комисията от 19 януари 2005 г. по Дело за държавна помощ N 142a/04 — Закон за инвестиционни премии 2005 г. — Стандартни правила (ОВ C 235, 23.9.2005 г., стр. 4), както и разрешената схема за държавна помощ XR 6/07 — Закон за инвестиционни премии 2007 г. (ОВ C 41, 24.2.2007 г., стр. 9).

6

(7)  В съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията от 24 октомври 2006 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора по отношение на националната регионална инвестиционна помощ (ОВ L 302, 1.11.2006 г., стр. 29) Германия представи пред Комисията кратко описание на помощта, която ще бъде отпусната, което бе регистрирано с референтен номер XR 31/2007 (публикувано в ОВ C 102, 5.5.2007 г., стр. 11).

7

(8)  В съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) No 1628/2006 Германия представи кратко описание на помощта, която възнамерява да предостави, което бе регистрирано с референтен номер XP 6/2007 (ОВ C 41, 24.2.2007 г., стр. 9).

8

(9)  В съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване), ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3) Германия представи пред Комисията кратко описание на помощта, която предстои да бъде отпусната, което бе регистрирано с референтен номер Х 167/2008 (ОВ C 280, 20.11.2009 г., стр. 5).

9

(10)  Професионална тайна.

10

(11)  Решение на Комисията от 8 ноември 2003 г. по дело за държавна помощ N 459/06 относно картата за регионални помощи на Германия 2007—2013 г. (ОВ C 295, 5.12.2006 г., стр. 6).

11

(12)  Сконтиране с годината, през която е била отпусната първоначалната помощ за проекта P2 (12 септември 2006 г.), като е използван официалният лихвен процент на този ден (4,36 %).

12

(13)  Германия оттегли първоначално планираната помощ за P3 от 14 милиона EUR.

13

(14)  Германия намали размера на помощта за проекта, предмет на уведомление, във Фрайберг-Изток.

14

(15)  Ако проект на стойност над 100 милиона EUR се раздели на два подпроекта, държавата-членка би могла за първите 50 милиона EUR от разходите по проекта да приложи (т.е. общо два пъти) пълния регионален максимален процент за помощта (не е необходимо приложимият регионален максимален процент на помощта да бъде понижаван), както и да използва (т.е. два пъти) половината от този максимален процент за следващите 50 милиона EUR. За всички приемливи за подпомагане разходи над тавана от 100 милиона EUR регионалният максимален процент за помощта се намалява на една трета (34 %).

15

(16)  При използването на максимален процент за регионална помощ от 35 % БЕП за приемливите за подпомагане разходи по отношение на проект P2 (на основата на картата за регионални помощи на Германия, която е била в сила към момента на предоставянето на помощта за този проект — Решение на Комисията от 2 април 2003 година по Дело N 641/02 — Карта за регионални помощи на Германия 2004—2006 г., ОВ C 186, 6.8.2003 г., стр. 18) и 30 % БЕП за проекта, за който е постъпило уведомление, тъй като стандартният максимален процент в новата карта за регионални помощи на Германия, която е в силя от 2007 г., бе намален.

16

---

IV Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

| 11.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 7/48

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 28 октомври 2009 година

относно данъчна амортизация на финансовата репутация за придобиване на значителни дялови участия в чуждестранни дружества C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), приведена в действие от Испания

(нотифицирано под номер C(2009) 8107)

(само текстът на испански език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2011/5/ЕО)

КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмени въпроси, отправени до Комисията (No E-4431/05, No E-4772/05 и No E-5800/06) няколко членове на Европейския парламент посочват, че Испания е автор на спецална схема, за която се твърди, че предоставя несправедлив данъчен стимул за испански дружества, придобили значителни дялови участия в чуждестранни дружества, съгласно член 12, параграф 5 от испанския Закон за корпоративното данъчно облагане (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, наричан по-долу „TRLIS“). (2) |
| --- | --- |

(1)

С писмени въпроси, отправени до Комисията (No E-4431/05, No E-4772/05 и No E-5800/06) няколко членове на Европейския парламент посочват, че Испания е автор на спецална схема, за която се твърди, че предоставя несправедлив данъчен стимул за испански дружества, придобили значителни дялови участия в чуждестранни дружества, съгласно член 12, параграф 5 от испанския Закон за корпоративното данъчно облагане (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, наричан по-долу „TRLIS“). (2)

| (2) | С писмен въпрос No P-5509/06, членът на Европейския парламент г-н David Martin е подал жалба до Комисията относно предложението за насилствено поглъщане от испанския производител на енергия Iberdrola, което предвижда закупуване на дялове от дружеството от Обединеното кралство за производство и разпределение на енергия ScottishPower. Според г-н Martin при придобиването Iberdrola несправедливо се е възползвало от държавна помощ под формата на данъчен стимул. Г-н Martin поиска от Комисията да проучи всички въпроси, свързани с конкуренцията, произтичащи от придобиването, за което е постъпило уведомление на 12 януари 2007 г., за преразглеждане от Комисията съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия (по-нататък „Регламент за сливанията“). (3) С решение от 26 март 2007 г. (дело COMP/M.4517 – Iberdrola срещуScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696), (4) Комисията реши да не се противопоставя на операцията, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар съгласно член 6, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията. |
| --- | --- |

(2)

С писмен въпрос No P-5509/06, членът на Европейския парламент г-н David Martin е подал жалба до Комисията относно предложението за насилствено поглъщане от испанския производител на енергия Iberdrola, което предвижда закупуване на дялове от дружеството от Обединеното кралство за производство и разпределение на енергия ScottishPower. Според г-н Martin при придобиването Iberdrola несправедливо се е възползвало от държавна помощ под формата на данъчен стимул. Г-н Martin поиска от Комисията да проучи всички въпроси, свързани с конкуренцията, произтичащи от придобиването, за което е постъпило уведомление на 12 януари 2007 г., за преразглеждане от Комисията съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия (по-нататък „Регламент за сливанията“). (3) С решение от 26 март 2007 г. (дело COMP/M.4517 – Iberdrola срещуScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696), (4) Комисията реши да не се противопоставя на операцията, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар съгласно член 6, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията.

| (3) | С писма от 15 януари 2007 г. (D/50164) и 26 март 2007 г. (D-51351), Комисията поиска от испанските органи да предоставят информация, въз основа на която тя да може да прецени обхвата и последиците от член 12, параграф 5 от TRLIS по отношение на държавната помощ и нейната съвместимост с общия пазар. |
| --- | --- |

(3)

С писма от 15 януари 2007 г. (D/50164) и 26 март 2007 г. (D-51351), Комисията поиска от испанските органи да предоставят информация, въз основа на която тя да може да прецени обхвата и последиците от член 12, параграф 5 от TRLIS по отношение на държавната помощ и нейната съвместимост с общия пазар.

| (4) | С писма от 16 февруари 2007 г. (A/31454) и 4 юни 2007 г. (A/34596), испанските органи отговориха на тези въпроси. |
| --- | --- |

(4)

С писма от 16 февруари 2007 г. (A/31454) и 4 юни 2007 г. (A/34596), испанските органи отговориха на тези въпроси.

| (5) | С факс от 28 август 2007 г. Комисията получи жалба от частен оператор, който твърди, че схемата, установена по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS, представлява държавна помощ и е несъвместима с общия пазар. Жалбоподателят поиска самоличността му да не бъде разкривана. |
| --- | --- |

(5)

С факс от 28 август 2007 г. Комисията получи жалба от частен оператор, който твърди, че схемата, установена по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS, представлява държавна помощ и е несъвместима с общия пазар. Жалбоподателят поиска самоличността му да не бъде разкривана.

| (6) | С Решение от 10 октомври 2007 г. (наричано по-долу „решението за откриване“), Комисията откри официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора по отношение на данъчната амортизация на финансовата репутация, предвидена в член 12, параграф 5 от TRLIS, тъй като тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ съгласно член 87, параграф 1 от Договора. Комисията уведоми Испания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора. Решението за откриване на официална процедура беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, (5) като заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си. |
| --- | --- |

(6)

С Решение от 10 октомври 2007 г. (наричано по-долу „решението за откриване“), Комисията откри официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора по отношение на данъчната амортизация на финансовата репутация, предвидена в член 12, параграф 5 от TRLIS, тъй като тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ съгласно член 87, параграф 1 от Договора. Комисията уведоми Испания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора. Решението за откриване на официална процедура беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, (5) като заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си.

| (7) | С писмо от 5 декември 2007 г., Комисията получи мнения от Испания относно решението за откриване. |
| --- | --- |

(7)

С писмо от 5 декември 2007 г., Комисията получи мнения от Испания относно решението за откриване.

| (8) | Между 18 януари и 16 юни 2008 г., Комисията получи мнения относно решението за откриване от 32 заинтересовани страни. Заинтересованите страни, които не са поискали да останат анонимни, са посочени в приложението към това решение. |
| --- | --- |

(8)

Между 18 януари и 16 юни 2008 г., Комисията получи мнения относно решението за откриване от 32 заинтересовани страни. Заинтересованите страни, които не са поискали да останат анонимни, са посочени в приложението към това решение.

| (9) | С писма от 9 април 2008 г. (D/51431), 15 май 2008 г. (D/51925), 22 май 2008 г. (D/52035) и 27 март 2009 г. (D/51271), Комисията препрати горепосочените мнения на испанските органи, за да им предостави възможност за отговор. С писма от 30 юни 2008 г. (A/12911) и 22 април 2009 г. (A/9531), испанските органи представиха своите отговори относно мненията на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

(9)

С писма от 9 април 2008 г. (D/51431), 15 май 2008 г. (D/51925), 22 май 2008 г. (D/52035) и 27 март 2009 г. (D/51271), Комисията препрати горепосочените мнения на испанските органи, за да им предостави възможност за отговор. С писма от 30 юни 2008 г. (A/12911) и 22 април 2009 г. (A/9531), испанските органи представиха своите отговори относно мненията на заинтересованите страни.

| (10) | На 18 февруари 2008 г., 12 май и 8 юни 2009 г. се проведоха технически заседания между испанските органи и представители на Комисията с цел разясняване, inter alia, на определени аспекти на прилагането на въпросната схема и тълкуването на съответното законодателство на Испания. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2008 г., 12 май и 8 юни 2009 г. се проведоха технически заседания между испанските органи и представители на Комисията с цел разясняване, inter alia, на определени аспекти на прилагането на въпросната схема и тълкуването на съответното законодателство на Испания.

| (11) | На 7 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Banco de Santander SA; на 16 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и юридическа кантора J & A Garrigues SL, което представлява няколко заинтересовани страни; на 2 юли 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Altadis S.A.; на 12 февруари 2009 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Telefónica S.A. |
| --- | --- |

(11)

На 7 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Banco de Santander SA; на 16 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и юридическа кантора J & A Garrigues SL, което представлява няколко заинтересовани страни; на 2 юли 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Altadis S.A.; на 12 февруари 2009 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Telefónica S.A.

| (12) | На 14 юли 2008 г. испанските органи представиха допълнителна информация относно въпросната мярка, по-специално данни, получени от данъчните декларации за 2006 г., които представят общи сведения за данъкоплатците, възползващи се от въпросната мярка. |
| --- | --- |

(12)

На 14 юли 2008 г. испанските органи представиха допълнителна информация относно въпросната мярка, по-специално данни, получени от данъчните декларации за 2006 г., които представят общи сведения за данъкоплатците, възползващи се от въпросната мярка.

| (13) | С електронно писмо от 16 юни 2009 г. испанските органи предоставиха допълнителни елементи, като заявиха, че испанските дружества все още са изправени пред множество пречки за трансграничните сливания в Общността. |
| --- | --- |

(13)

С електронно писмо от 16 юни 2009 г. испанските органи предоставиха допълнителни елементи, като заявиха, че испанските дружества все още са изправени пред множество пречки за трансграничните сливания в Общността.

II.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

| (14) | Въпросната мярка предвижда данъчна амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на значително дялово участие в целево чуждестранно дружество. |
| --- | --- |

(14)

Въпросната мярка предвижда данъчна амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на значително дялово участие в целево чуждестранно дружество.

| (15) | Мярката е уредена в член 12, параграф 5 от TRLIS. По-специално, член 2, параграф 5 от Закон 24/2001 от 27 декември 2001 г., който изменя испанския Закон за корпоративното данъчно облагане No 43/1995 от 27 декември 1995 г., като въвежда член 12, параграф 5. Кралският законодателен указ No 4/2004 от 5 март 2004 г. консолидира измененията, направени преди това към испанския закон за корпоративното данъчно облагане в преработен вариант. |
| --- | --- |

(15)

Мярката е уредена в член 12, параграф 5 от TRLIS. По-специално, член 2, параграф 5 от Закон 24/2001 от 27 декември 2001 г., който изменя испанския Закон за корпоративното данъчно облагане No 43/1995 от 27 декември 1995 г., като въвежда член 12, параграф 5. Кралският законодателен указ No 4/2004 от 5 март 2004 г. консолидира измененията, направени преди това към испанския закон за корпоративното данъчно облагане в преработен вариант.

| (16) | Комисията е запозната, че испанското законодателство е претърпяло развитие след датата на решението за откриване. (6) Въпреки това Комисията счита, че най-новите изменения едва ли ще повлияят или променят опасенията, изразени в решението за откриване. С цел по-голяма последователност в настоящото решение Комисията ще се позовава на номерацията от испанското законодателство, както е посочено в решението за откриване, макар да е вероятно в него да са направени изменения. Всяка нова правна разпоредба ще бъде ясно посочена като такава. |
| --- | --- |

(16)

Комисията е запозната, че испанското законодателство е претърпяло развитие след датата на решението за откриване. (6) Въпреки това Комисията счита, че най-новите изменения едва ли ще повлияят или променят опасенията, изразени в решението за откриване. С цел по-голяма последователност в настоящото решение Комисията ще се позовава на номерацията от испанското законодателство, както е посочено в решението за откриване, макар да е вероятно в него да са направени изменения. Всяка нова правна разпоредба ще бъде ясно посочена като такава.

| (17) | Член 12, параграф 5 от TRLIS, който е част от член 12 — „Корекции на стойност: обезценка на активи“, влязъл в сила на 1 януари 2002 г. Най-общо в него се предвижда, че дружество, което подлежи на данъчно облагане в Испания, може да приспадне от подлежащия си на данъчно облагане приход финансовата репутация, която произтича от придобиването на дялово участие на най-малко 5 % от чуждестранно дружество, на равни годишни вноски, до двадесет години след придобиването. |
| --- | --- |

(17)

Член 12, параграф 5 от TRLIS, който е част от член 12 — „Корекции на стойност: обезценка на активи“, влязъл в сила на 1 януари 2002 г. Най-общо в него се предвижда, че дружество, което подлежи на данъчно облагане в Испания, може да приспадне от подлежащия си на данъчно облагане приход финансовата репутация, която произтича от придобиването на дялово участие на най-малко 5 % от чуждестранно дружество, на равни годишни вноски, до двадесет години след придобиването.

| (18) | Под репутация се разбира стойността на уважавано търговско наименование, добри връзки с клиентите, умения на персонала и други фактори, които се очаква в бъдеще да бъдат преобразувани в по-големи от очевидните приходи. Съгласно испанските счетоводни принципи (7) сумата, платена за придобиването на предприятие над пазарната стойност на активите, съставляващи стопанската дейност, се нарича „репутация“ и трябва да бъде осчетоводена като отделен нематериален актив, веднага след като придобиващото дружество поеме контрол върху целевото дружество. (8) |
| --- | --- |

(18)

Под репутация се разбира стойността на уважавано търговско наименование, добри връзки с клиентите, умения на персонала и други фактори, които се очаква в бъдеще да бъдат преобразувани в по-големи от очевидните приходи. Съгласно испанските счетоводни принципи (7) сумата, платена за придобиването на предприятие над пазарната стойност на активите, съставляващи стопанската дейност, се нарича „репутация“ и трябва да бъде осчетоводена като отделен нематериален актив, веднага след като придобиващото дружество поеме контрол върху целевото дружество. (8)

| (19) | Съгласно принципите на данъчната политика на Испания, с изключение на въпросната мярка, репутацията може да бъде амортизирана само след обединяване на търговската дейност, което произтича или като резултат от придобиване, или от внасяне на активите, притежавани от независими дружества, или след операция по сливане или разделение. |
| --- | --- |

(19)

Съгласно принципите на данъчната политика на Испания, с изключение на въпросната мярка, репутацията може да бъде амортизирана само след обединяване на търговската дейност, което произтича или като резултат от придобиване, или от внасяне на активите, притежавани от независими дружества, или след операция по сливане или разделение.

| (20) | „Финансова репутация“, както се използва в испанската данъчна система, е репутацията, която би била осчетоводена, ако дружеството, притежаващо дяловете, и целевото дружество, се слеят. Ето защо концепцията за финансова репутация съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS въвежда в областта на придобиването на дялове понятие, което обикновено се използва при транзакции по прехвърлянето на активи или по обединяване на търговска дейност. Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, финансовата репутация се определя като се приспадне пазарната стойност на материалните и нематериалните активи на придобитото дружество от цената, платена за придобиване на дяловото участие. |
| --- | --- |

(20)

„Финансова репутация“, както се използва в испанската данъчна система, е репутацията, която би била осчетоводена, ако дружеството, притежаващо дяловете, и целевото дружество, се слеят. Ето защо концепцията за финансова репутация съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS въвежда в областта на придобиването на дялове понятие, което обикновено се използва при транзакции по прехвърлянето на активи или по обединяване на търговска дейност. Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, финансовата репутация се определя като се приспадне пазарната стойност на материалните и нематериалните активи на придобитото дружество от цената, платена за придобиване на дяловото участие.

| (21) | Член 12, параграф 5 от TRLIS предвижда, че амортизацията на финансовата репутация зависи от изпълнението на следните изисквания, както са посочени във връзка с член 21 от TRLIS:






  а) | прякото или непрякото участие в чуждестранното дружество трябва да е най-малко 5 % и трябва да е притежавано непрекъснато в продължение на най-малко една година; (9) |
| --- | --- | --- |

(21)

Член 12, параграф 5 от TRLIS предвижда, че амортизацията на финансовата репутация зависи от изпълнението на следните изисквания, както са посочени във връзка с член 21 от TRLIS:

а)

прякото или непрякото участие в чуждестранното дружество трябва да е най-малко 5 % и трябва да е притежавано непрекъснато в продължение на най-малко една година; (9)

| б) | чуждестранното дружество трябва да подлежи на облагането със сходен данък като този, прилаган в Испания. Предполага се, че това условие е изпълнено, ако държавата на установяване на целевото дружество е подписала данъчно споразумение с Испания за избягване на международното двойно данъчно облагане и предотвратяване на укриването на данъци; (10) |
| --- | --- |

б)

чуждестранното дружество трябва да подлежи на облагането със сходен данък като този, прилаган в Испания. Предполага се, че това условие е изпълнено, ако държавата на установяване на целевото дружество е подписала данъчно споразумение с Испания за избягване на международното двойно данъчно облагане и предотвратяване на укриването на данъци; (10)

| в) | приходът на чуждестранното дружество трябва основно да бъде получаван от стопански дейности, осъществявани в чужбина. Това условие е изпълнено, когато най-малко 85 % от дохода на целевото дружество:






  i) | не е включен в данъчната основа съгласно правилата на Испания за международна данъчна прозрачност и се облага като ползи, получени в Испания. (11) Доходът специално се счита, че отговаря на тези изисквания, когато е получен от следните дейности:






  — | търговия на едро, когато стоките се предлагат на купувачи в държавата или територията на местожителство на целевото дружество или в която и да е друга държава или територия, различна от Испания, |
| --- | --- | --- | --- |

в)

приходът на чуждестранното дружество трябва основно да бъде получаван от стопански дейности, осъществявани в чужбина. Това условие е изпълнено, когато най-малко 85 % от дохода на целевото дружество:

i)

не е включен в данъчната основа съгласно правилата на Испания за международна данъчна прозрачност и се облага като ползи, получени в Испания. (11) Доходът специално се счита, че отговаря на тези изисквания, когато е получен от следните дейности:

—

търговия на едро, когато стоките се предлагат на купувачи в държавата или територията на местожителство на целевото дружество или в която и да е друга държава или територия, различна от Испания,

| — | услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания, |
| --- | --- |

—

услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания,

| — | финансови услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания, |
| --- | --- |

—

финансови услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания,

| — | застрахователни услуги, свързани с риск, който е извън Испания. |
| --- | --- |

—

застрахователни услуги, свързани с риск, който е извън Испания.

| ii) | е приход от дивидент, ако са изпълнени условията относно естеството на прихода от дяловото участие, предвидени в член 21, параграф 1, буква а) и равнището на пряко и непряко дялово участие на испанското дружество (член 21, параграф 1, буква в), алинея 2 от TRLIS). (12) |
| --- | --- |

ii)

е приход от дивидент, ако са изпълнени условията относно естеството на прихода от дяловото участие, предвидени в член 21, параграф 1, буква а) и равнището на пряко и непряко дялово участие на испанското дружество (член 21, параграф 1, буква в), алинея 2 от TRLIS). (12)

| (22) | В допълнение към обжалваната мярка би било добре да се опишат накратко следните разпоредби на TRLIS, на които ще се позовава решението:






  а) | В член 11, параграф 4 от TRLIS, (13) (член 11 е озаглавен „Корекции на стойност: амортизация“ и се съдържа в глава IV от TRLIS, който постановява данъчната основа) се предвижда амортизация на репутацията за период от минимум двадесет години, произтичаща от придобиване съгласно следните условия: i) репутацията произтича от възмездно придобиване; ii) продавачът не е свързан с придобиващото дружество. В измененията, направени към тази разпоредба след решението за откриване и въведени със Закон No 16/2007 от 4 юли 2007 г., също се пояснява, че ако условието ii) не е изпълнено, платената цена, която се използва за изчисляване на репутацията, ще бъде цената, платена за дела, придобит от свързаното дружество на несвързания продавач, като също така се изисква iii) сходна сума да бъде разпределена към неделим резерв. |
| --- | --- | --- |

(22)

В допълнение към обжалваната мярка би било добре да се опишат накратко следните разпоредби на TRLIS, на които ще се позовава решението:

а)

В член 11, параграф 4 от TRLIS, (13) (член 11 е озаглавен „Корекции на стойност: амортизация“ и се съдържа в глава IV от TRLIS, който постановява данъчната основа) се предвижда амортизация на репутацията за период от минимум двадесет години, произтичаща от придобиване съгласно следните условия: i) репутацията произтича от възмездно придобиване; ii) продавачът не е свързан с придобиващото дружество. В измененията, направени към тази разпоредба след решението за откриване и въведени със Закон No 16/2007 от 4 юли 2007 г., също се пояснява, че ако условието ii) не е изпълнено, платената цена, която се използва за изчисляване на репутацията, ще бъде цената, платена за дела, придобит от свързаното дружество на несвързания продавач, като също така се изисква iii) сходна сума да бъде разпределена към неделим резерв.

| б) | Съгласно член 12, параграф 3 от TRLIS, който се съдържа в глава IV от TRLIS, се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на вътрешни и чуждестранни дялови участия, които не се търгуват на вторичен пазар, до размера на разликата между теоретичната счетоводна стойност в началото и в края на данъчната година. Въпросната мярка може да бъде приложена заедно с този член от TRLIS. (14) |
| --- | --- |

б)

Съгласно член 12, параграф 3 от TRLIS, който се съдържа в глава IV от TRLIS, се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на вътрешни и чуждестранни дялови участия, които не се търгуват на вторичен пазар, до размера на разликата между теоретичната счетоводна стойност в началото и в края на данъчната година. Въпросната мярка може да бъде приложена заедно с този член от TRLIS. (14)

| в) | Член 89, параграф 3 от TRLIS (член 89 е озаглавен „Участия в капитала на прехвърлящият субект и придобиващият субект“), се съдържа в глава VII, раздел VIII относно „Специална система за сливания, разделяния, прехвърляния на активи и замени“. В член 89, параграф 3 от TRLIS се урежда амортизацията на репутацията, произтичаща от преструктуриране на дейността. Съгласно тази разпоредба трябва да бъдат изпълнени следните условия, за да може член 11, параграф 4 от TRLIS да се прилага спрямо репутацията, произтичаща от обединяване на търговска дейност: i) дялово участие от най-малко 5 % в целевото дружество преди обединяването на търговската дейност; ii) трябва да се докаже, че репутацията е била обложена с данъци и е начислена на продавача iii) продавачът не е свързан с купувача. Ако условието iii) не е изпълнено, приспаднатата сума трябва да съответства на необратима амортизация на нематериалните активи. |
| --- | --- |

в)

Член 89, параграф 3 от TRLIS (член 89 е озаглавен „Участия в капитала на прехвърлящият субект и придобиващият субект“), се съдържа в глава VII, раздел VIII относно „Специална система за сливания, разделяния, прехвърляния на активи и замени“. В член 89, параграф 3 от TRLIS се урежда амортизацията на репутацията, произтичаща от преструктуриране на дейността. Съгласно тази разпоредба трябва да бъдат изпълнени следните условия, за да може член 11, параграф 4 от TRLIS да се прилага спрямо репутацията, произтичаща от обединяване на търговска дейност: i) дялово участие от най-малко 5 % в целевото дружество преди обединяването на търговската дейност; ii) трябва да се докаже, че репутацията е била обложена с данъци и е начислена на продавача iii) продавачът не е свързан с купувача. Ако условието iii) не е изпълнено, приспаднатата сума трябва да съответства на необратима амортизация на нематериалните активи.

| г) | Член 21 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване за избягване на международното двойно данъчно облагане на дивиденти и приходи от чуждестранни източници, произтичащи от прехвърлянето на ценни книжа, представляващи капитала на субекти, които не са местни лица в Испания“, се съдържа в глава IV от TRLIS. В член 21 се определят условията, съгласно които дивиденти и приходи от чуждестранно дружество се освобождават от данъчно облагане, когато се получават от дружество, чиято данъчна регистрация е в Испания. |
| --- | --- |

г)

Член 21 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване за избягване на международното двойно данъчно облагане на дивиденти и приходи от чуждестранни източници, произтичащи от прехвърлянето на ценни книжа, представляващи капитала на субекти, които не са местни лица в Испания“, се съдържа в глава IV от TRLIS. В член 21 се определят условията, съгласно които дивиденти и приходи от чуждестранно дружество се освобождават от данъчно облагане, когато се получават от дружество, чиято данъчна регистрация е в Испания.

| д) | Член 22 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване на някои приходи, получени в чужбина чрез постоянно установяване“, се съдържа в глава IV от TRLIS. В член 22 от TRLIS се определят условията, съгласно които приход, реализиран в чужбина от постоянно установяване, което не се намира в Испания, е освободен от данъчно облагане. |
| --- | --- |

д)

Член 22 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване на някои приходи, получени в чужбина чрез постоянно установяване“, се съдържа в глава IV от TRLIS. В член 22 от TRLIS се определят условията, съгласно които приход, реализиран в чужбина от постоянно установяване, което не се намира в Испания, е освободен от данъчно облагане.

| (23) | За целите на това решение:






  а) | Прехвърляне на активи означава операция, при която дадено дружество прехвърля, без да се прекратява, всички или един или повече клонове от своята дейност на друго дружество. |
| --- | --- | --- |

(23)

За целите на това решение:

а)

Прехвърляне на активи означава операция, при която дадено дружество прехвърля, без да се прекратява, всички или един или повече клонове от своята дейност на друго дружество.

| б) | Обединяване на търговска дейност означава операция, при която едно или повече дружества при прекратяване без ликвидация прехвърля(т) всички свои активи и пасиви на друго съществуващо дружество или на дружество, което учредяват, срещу издаване на акционерите им на ценни книжа, представляващи капитала на това друго дружество. |
| --- | --- |

б)

Обединяване на търговска дейност означава операция, при която едно или повече дружества при прекратяване без ликвидация прехвърля(т) всички свои активи и пасиви на друго съществуващо дружество или на дружество, което учредяват, срещу издаване на акционерите им на ценни книжа, представляващи капитала на това друго дружество.

| в) | Придобиване на дялове означава операция, чрез която едно дружество придобива дялово участие в капитала на друго дружество, без да придобива мажоритарно участие или контрол върху правата на глас в целевото дружество. |
| --- | --- |

в)

Придобиване на дялове означава операция, чрез която едно дружество придобива дялово участие в капитала на друго дружество, без да придобива мажоритарно участие или контрол върху правата на глас в целевото дружество.

| г) | Целево дружество означава дружество, седалището на което не е в Испания, чийто приход отговаря на условията, посочени в съображение 21, буква в), и в което се придобива дялово участие от дружество, чието седалище е в Испания. |
| --- | --- |

г)

Целево дружество означава дружество, седалището на което не е в Испания, чийто приход отговаря на условията, посочени в съображение 21, буква в), и в което се придобива дялово участие от дружество, чието седалище е в Испания.

| д) | Придобиванията в рамките на Общността означава придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което е учредено съгласно законодателството на държава-членка и неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност е в рамките на Общността. |
| --- | --- |

д)

Придобиванията в рамките на Общността означава придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което е учредено съгласно законодателството на държава-членка и неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност е в рамките на Общността.

| е) | Придобиванията извън рамките на Общността означава придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което не е учредено съгласно законодателството на държава-членка или неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност не е в рамките на Общността. |
| --- | --- |

е)

Придобиванията извън рамките на Общността означава придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което не е учредено съгласно законодателството на държава-членка или неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност не е в рамките на Общността.

III.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (24) | С решението за откриване Комисията започна официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, по отношение на въпросната мярка, тъй като тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ съгласно член 87, параграф 1 от Договора. Комисията също така има съмнения дали въпросната мярка може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар, тъй като изглежда, че никое от изключенията, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 не е приложимо. |
| --- | --- |

(24)

С решението за откриване Комисията започна официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, по отношение на въпросната мярка, тъй като тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ съгласно член 87, параграф 1 от Договора. Комисията също така има съмнения дали въпросната мярка може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар, тъй като изглежда, че никое от изключенията, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 не е приложимо.

| (25) | По-специално Комисията счита, че въпросната мярка е извън обичайния обхват на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, която е референтната данъчна система. Комисията също така счете, че данъчната амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на 5 % дялово участие в целево чуждестранно дружество, изглежда представлява изключителен стимул. |
| --- | --- |

(25)

По-специално Комисията счита, че въпросната мярка е извън обичайния обхват на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, която е референтната данъчна система. Комисията също така счете, че данъчната амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на 5 % дялово участие в целево чуждестранно дружество, изглежда представлява изключителен стимул.

| (26) | Комисията подчерта, че данъчната амортизация е налична само за конкретна категория предприятия, а именно предприятия, придобиващи определени дялови участия, чиито размер е най-малко 5 % от дяловия капитал на целевото дружество и само по отношение на чуждестранни целеви дружества, които отговарят на критериите съгласно член 21, параграф 1 от TRLIS. Комисията също така подчерта, че съгласно практиката на Съда на Европейските общности, намаление на данъка, което благоприятства само износа на национални продукти, представлява държавна помощ. (15) Ето защо въпросната мярка изглежда избирателна. |
| --- | --- |

(26)

Комисията подчерта, че данъчната амортизация е налична само за конкретна категория предприятия, а именно предприятия, придобиващи определени дялови участия, чиито размер е най-малко 5 % от дяловия капитал на целевото дружество и само по отношение на чуждестранни целеви дружества, които отговарят на критериите съгласно член 21, параграф 1 от TRLIS. Комисията също така подчерта, че съгласно практиката на Съда на Европейските общности, намаление на данъка, което благоприятства само износа на национални продукти, представлява държавна помощ. (15) Ето защо въпросната мярка изглежда избирателна.

| (27) | В тази връзка Комисията счете също така, че избирателното предимство изглежда не е оправдано от самото естество на данъчната система. По-специално, тя счете, че диференциацията, създадена чрез въпросната мярка, която се отклонява от общите правила на испанската счетоводна и данъчна системи, не може да бъде обоснована с аргументи, свързани с техническите аспекти на данъчната система. В действителност репутацията може да бъде приспадната единствено в случай на обединяване на търговска дейност или прехвърляне на активи, освен съгласно разпоредбите на въпросната мярка. Комисията също така счете, че е непропорционално за въпросната мярка да се твърди, че с нея се постигат целите на неутралност, към които се стреми испанската система, тъй като тя се ограничава само до придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества. |
| --- | --- |

(27)

В тази връзка Комисията счете също така, че избирателното предимство изглежда не е оправдано от самото естество на данъчната система. По-специално, тя счете, че диференциацията, създадена чрез въпросната мярка, която се отклонява от общите правила на испанската счетоводна и данъчна системи, не може да бъде обоснована с аргументи, свързани с техническите аспекти на данъчната система. В действителност репутацията може да бъде приспадната единствено в случай на обединяване на търговска дейност или прехвърляне на активи, освен съгласно разпоредбите на въпросната мярка. Комисията също така счете, че е непропорционално за въпросната мярка да се твърди, че с нея се постигат целите на неутралност, към които се стреми испанската система, тъй като тя се ограничава само до придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества.

| (28) | В допълнение Комисията счете, че въпросната мярка предполага използването на държавни ресурси, тъй като тя предвижда отказване от данъчни приходи от страна на Държавната хазна на Испания. Накрая, мярката би могла да наруши конкуренцията на европейския пазар на придобиванията, като предостави избирателно икономическо предимство на испанските дружества, които участват в придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества. Комисията не установи също така никакви основания мярката да бъде счетена за съвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(28)

В допълнение Комисията счете, че въпросната мярка предполага използването на държавни ресурси, тъй като тя предвижда отказване от данъчни приходи от страна на Държавната хазна на Испания. Накрая, мярката би могла да наруши конкуренцията на европейския пазар на придобиванията, като предостави избирателно икономическо предимство на испанските дружества, които участват в придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества. Комисията не установи също така никакви основания мярката да бъде счетена за съвместима с общия пазар.

| (29) | Ето защо Комисията достигна до заключението, че въпросната мярка би могла да представлява несъвместима държавна помощ. В този контекст следва да се извърши възстановяване на държавна помощ съгласно член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО. Комисията съответно прикани испанските органи и заинтересованите страни да представят своите забележки относно възможното наличие на правни очаквания или друг общ принцип на правото на Общността, който би позволил на Комисията да отмени възстановяването на помощта по изключение съгласно второто изречение на член 14, параграф 1 от горепосочения регламент на Съвета. |
| --- | --- |

(29)

Ето защо Комисията достигна до заключението, че въпросната мярка би могла да представлява несъвместима държавна помощ. В този контекст следва да се извърши възстановяване на държавна помощ съгласно член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО. Комисията съответно прикани испанските органи и заинтересованите страни да представят своите забележки относно възможното наличие на правни очаквания или друг общ принцип на правото на Общността, който би позволил на Комисията да отмени възстановяването на помощта по изключение съгласно второто изречение на член 14, параграф 1 от горепосочения регламент на Съвета.

IV.   МНЕНИЯ НА ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ

| (30) | Комисията получи мнения от испанските органи (16) и от тридесет и две заинтересовани страни, (17) осем от които са асоциации. |
| --- | --- |

(30)

Комисията получи мнения от испанските органи (16) и от тридесет и две заинтересовани страни, (17) осем от които са асоциации.

| (31) | Накратко, испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява обща мярка, а не изключение от испанската данъчна система, тъй като тази разпоредба позволява амортизацията на нематериален актив, която се прилага по отношение на всеки данъкоплатец, придобиващ значително дялово участие в чуждестранно дружество. С оглед на практиката на Комисията и съответната съдебна практика, испанските органи достигат до заключението, че обжалваната мярка не може да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 87 от Договора. В допълнение испанските органи считат, че различно заключение би противоречало на принципа на правната сигурност. Испанските органи също така оспорват компетентността на Комисията да изразява съмнения по отношение на тази обща мярка, тъй като те считат, че Комисията не може да използва правилата за държавна помощ като основание за хармонизиране на данъчни въпроси. |
| --- | --- |

(31)

Накратко, испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява обща мярка, а не изключение от испанската данъчна система, тъй като тази разпоредба позволява амортизацията на нематериален актив, която се прилага по отношение на всеки данъкоплатец, придобиващ значително дялово участие в чуждестранно дружество. С оглед на практиката на Комисията и съответната съдебна практика, испанските органи достигат до заключението, че обжалваната мярка не може да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 87 от Договора. В допълнение испанските органи считат, че различно заключение би противоречало на принципа на правната сигурност. Испанските органи също така оспорват компетентността на Комисията да изразява съмнения по отношение на тази обща мярка, тъй като те считат, че Комисията не може да използва правилата за държавна помощ като основание за хармонизиране на данъчни въпроси.

| (32) | КАТО цяло, тридесет заинтересовани трети страни (наричани по-долу „тридесетте заинтересовани страни“) подкрепят становищата на испанските органи, докато две други заинтересовани страни (наричани по-долу „двете страни“) считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява неправомерна мярка за държавна помощ, която е несъвместима с общия пазар. Ето защо доводите на тридесетте заинтересовани страни ще бъдат представени заедно с позицията на испанските органи, а доводите на двете страни ще бъдат описани отделно. |
| --- | --- |

(32)

КАТО цяло, тридесет заинтересовани трети страни (наричани по-долу „тридесетте заинтересовани страни“) подкрепят становищата на испанските органи, докато две други заинтересовани страни (наричани по-долу „двете страни“) считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява неправомерна мярка за държавна помощ, която е несъвместима с общия пазар. Ето защо доводите на тридесетте заинтересовани страни ще бъдат представени заедно с позицията на испанските органи, а доводите на двете страни ще бъдат описани отделно.

A.   Мнения на испанските органи и тридесетте заинтересовани страни

| (33) | Като встъпително мнение испанските органи подчертават, че прякото облагане с данъци е от компетентността на държавите-членки. Следователно действията на Комисията в тази област следва да са в съответствие с принципа на субсидиарност, определен в член 5 от Договора. Освен това испанските органи припомнят, че съгласно член 3 и член 58, параграф 1, буква а) от Договора на държавите-членки се разрешава да установяват различни данъчни системи според местоположението на инвестицията или мястото на установяване за данъчни цели на данъкоплатеца, без това да се разглежда като ограничаване на свободното движение на капитал. |
| --- | --- |

(33)

Като встъпително мнение испанските органи подчертават, че прякото облагане с данъци е от компетентността на държавите-членки. Следователно действията на Комисията в тази област следва да са в съответствие с принципа на субсидиарност, определен в член 5 от Договора. Освен това испанските органи припомнят, че съгласно член 3 и член 58, параграф 1, буква а) от Договора на държавите-членки се разрешава да установяват различни данъчни системи според местоположението на инвестицията или мястото на установяване за данъчни цели на данъкоплатеца, без това да се разглежда като ограничаване на свободното движение на капитал.

| (34) | Тридесетте заинтересовани страни също поддържат становището, че отрицателно решение на Комисията би нарушило принципа на национална данъчна автономия, предвиден в Договора, както и член 56 от Договора, с които се забраняват ограничения върху свободното движение на капитал. |
| --- | --- |

(34)

Тридесетте заинтересовани страни също поддържат становището, че отрицателно решение на Комисията би нарушило принципа на национална данъчна автономия, предвиден в Договора, както и член 56 от Договора, с които се забраняват ограничения върху свободното движение на капитал.

A.1   Въпросната мярка не представлява държавна помощ

| (35) | Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че въпросната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тъй като: i) не предоставя икономическо предимство; ii) не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия; и iii) не нарушава или не заплашва да наруши конкуренцията между държавите-членки. В съответствие с логиката на испанската данъчна система, те поддържат становището, че въпросната мярка следва да бъде разглеждана като обща мярка, която се прилага без дискриминация по отношение на всеки вид дружество и дейност. |
| --- | --- |

(35)

Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че въпросната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тъй като: i) не предоставя икономическо предимство; ii) не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия; и iii) не нарушава или не заплашва да наруши конкуренцията между държавите-членки. В съответствие с логиката на испанската данъчна система, те поддържат становището, че въпросната мярка следва да бъде разглеждана като обща мярка, която се прилага без дискриминация по отношение на всеки вид дружество и дейност.

A.1.1   Въпросната мярка не предоставя икономическо предимство

| (36) | Противно на позицията на Комисията, както е изложено в решението за откриване, испанските органи поддържат становището, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение от системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, тъй като: i) испанската счетоводна система не е подходяща отправна точка за обосноваване на съществуването на изключение от данъчната система; и ii) дори и да беше, характеризирането на финансовата репутация като амортизируем актив с течение на времето, от историческа гледна точка е обща особеност на испанската счетоводна система и системата за корпоративно данъчно облагане. |
| --- | --- |

(36)

Противно на позицията на Комисията, както е изложено в решението за откриване, испанските органи поддържат становището, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение от системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, тъй като: i) испанската счетоводна система не е подходяща отправна точка за обосноваване на съществуването на изключение от данъчната система; и ii) дори и да беше, характеризирането на финансовата репутация като амортизируем актив с течение на времето, от историческа гледна точка е обща особеност на испанската счетоводна система и системата за корпоративно данъчно облагане.

| (37) | На първо място, поради липса на хармонизирани счетоводни правила счетоводният резултат не може да служи като отправна точка за установяването на изключителния характер на въпросната мярка. В действителност в Испания данъчната основа се изчислява въз основа на счетоводния резултат, коригиран спрямо правилата за данъчно облагане. Следователно в разглеждания случай счетоводни съображения не могат, според становището на Испания, да служат като отправна точка за данъчна мярка. |
| --- | --- |

(37)

На първо място, поради липса на хармонизирани счетоводни правила счетоводният резултат не може да служи като отправна точка за установяването на изключителния характер на въпросната мярка. В действителност в Испания данъчната основа се изчислява въз основа на счетоводния резултат, коригиран спрямо правилата за данъчно облагане. Следователно в разглеждания случай счетоводни съображения не могат, според становището на Испания, да служат като отправна точка за данъчна мярка.

| (38) | На второ място, не е правилно да се счита, че амортизацията на репутацията не е присъща на логиката на испанската счетоводна система, тъй като както репутацията (18), така и финансовата репутация (19) могат да се амортизират за период до 20 години. Тези емпирични правила отразяват обезценката на съответните активи, били те материални или не. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение и не се отклонява от правилата за амортизация на репутацията, установени в счетоводната и данъчната системи на Испания. |
| --- | --- |

(38)

На второ място, не е правилно да се счита, че амортизацията на репутацията не е присъща на логиката на испанската счетоводна система, тъй като както репутацията (18), така и финансовата репутация (19) могат да се амортизират за период до 20 години. Тези емпирични правила отразяват обезценката на съответните активи, били те материални или не. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение и не се отклонява от правилата за амортизация на репутацията, установени в счетоводната и данъчната системи на Испания.

| (39) | На трето място, испанските органи подчертават, че въпросната мярка не представлява действително икономическо предимство, тъй като в случай на продажба на придобитото дялово участие приспадната сума се възстановява чрез облагане на данъка върху дохода, като по този начин данъкоплатецът е поставен в положение, в което би бил, ако не е приложен член 12, параграф 5 от TRLIS. |
| --- | --- |

(39)

На трето място, испанските органи подчертават, че въпросната мярка не представлява действително икономическо предимство, тъй като в случай на продажба на придобитото дялово участие приспадната сума се възстановява чрез облагане на данъка върху дохода, като по този начин данъкоплатецът е поставен в положение, в което би бил, ако не е приложен член 12, параграф 5 от TRLIS.

| (40) | На четвърто място, Комисията неправилно се позовава на член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS, за да установи наличието на предимство. В решението за откриване Комисията посочва, че от член 12, параграф 5 от TRLIS не е необходимо да се възползва нито обединяване на търговската дейност, нито поглъщане на целевото дружество. Това изявление произтича от неразбиране на испанската данъчна система, тъй като тези два члена не възпрепятстват група дружества, които съвместно придобиват контрол върху целевото дружество, да приспаднат съответната част от репутацията, произтичаща от операцията. Следователно, прилагането на тези два члена не изисква индивидуален контрол върху целевото дружество, за да бъде извлечена полза от въпросната мярка. В този контекст би било неправилно да се счита, че член 12, параграф 5 от TRLIS предлага по-благоприятно третиране, отколкото член 11, параграф 4 или член 89, параграф 3 от TRLIS по отношение на контролното положение на бенефициерите. В заключение следва да се отбележи, че критерият за дялово участие от 5 % е несъвместим с условията, предвидени в член 89, параграф 3 от TRLIS, а също и с насоките и практиките на Комисията. (20) |
| --- | --- |

(40)

На четвърто място, Комисията неправилно се позовава на член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS, за да установи наличието на предимство. В решението за откриване Комисията посочва, че от член 12, параграф 5 от TRLIS не е необходимо да се възползва нито обединяване на търговската дейност, нито поглъщане на целевото дружество. Това изявление произтича от неразбиране на испанската данъчна система, тъй като тези два члена не възпрепятстват група дружества, които съвместно придобиват контрол върху целевото дружество, да приспаднат съответната част от репутацията, произтичаща от операцията. Следователно, прилагането на тези два члена не изисква индивидуален контрол върху целевото дружество, за да бъде извлечена полза от въпросната мярка. В този контекст би било неправилно да се счита, че член 12, параграф 5 от TRLIS предлага по-благоприятно третиране, отколкото член 11, параграф 4 или член 89, параграф 3 от TRLIS по отношение на контролното положение на бенефициерите. В заключение следва да се отбележи, че критерият за дялово участие от 5 % е несъвместим с условията, предвидени в член 89, параграф 3 от TRLIS, а също и с насоките и практиките на Комисията. (20)

| (41) | Испанските органи подчертават, че Комисията също така неправилно се позовава на член 12, параграф 3 от TRLIS, за да установи представеното предимство съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS: Член 12, параграф 3 се прилага по отношение на случаи на амортизация, когато е налице обективна загуба, записана от целевото дружество, докато член 12, параграф 5 от TRLIS допълва тази разпоредба и отразява обезценката, отнасяща се до амортизацията на финансовата репутация. |
| --- | --- |

(41)

Испанските органи подчертават, че Комисията също така неправилно се позовава на член 12, параграф 3 от TRLIS, за да установи представеното предимство съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS: Член 12, параграф 3 се прилага по отношение на случаи на амортизация, когато е налице обективна загуба, записана от целевото дружество, докато член 12, параграф 5 от TRLIS допълва тази разпоредба и отразява обезценката, отнасяща се до амортизацията на финансовата репутация.

| (42) | На пето място, в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (21) (наричано по-долу „Известието на Комисията“) изрично се посочва, че правилата за амортизация не предполагат държавна помощ. Тъй като настоящият амортизационен коефициент за финансова репутация за период от най-малко двадесет години е същият като коефициента за амортизация на репутация, правилото не представлява изключение от общата система за данъчно облагане. |
| --- | --- |

(42)

На пето място, в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (21) (наричано по-долу „Известието на Комисията“) изрично се посочва, че правилата за амортизация не предполагат държавна помощ. Тъй като настоящият амортизационен коефициент за финансова репутация за период от най-малко двадесет години е същият като коефициента за амортизация на репутация, правилото не представлява изключение от общата система за данъчно облагане.

| (43) | На последно място, тридесетте заинтересовани страни също считат, че ако въпросната мярка представлява предимство, крайните бенефициери биха били притежатели на дяловете в целевото дружество, тъй като те биха получили цената, заплатена от придобиващото дружество, което се възползва от въпросната мярка. |
| --- | --- |

(43)

На последно място, тридесетте заинтересовани страни също считат, че ако въпросната мярка представлява предимство, крайните бенефициери биха били притежатели на дяловете в целевото дружество, тъй като те биха получили цената, заплатена от придобиващото дружество, което се възползва от въпросната мярка.

A.1.2   Въпросната мярка не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производство

| (44) | На първо място, Испания поддържа становището, че член 12, параграф 5 от TRLIS е обща мярка, тъй като тя е отворена към всяко испанско дружество, независимо от неговата дейност, сектор, мащаб, форма или други характеристики. Единственото условие, за да може данъкоплатецът да се възползва от въпросната мярка, е да бъде установен за данъчни цели в Испания. Фактът, че не всички данъкоплатци се възползват от въпросната мярка, не я прави избирателна. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не е нито de facto, нито de jure избирателен по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. Съответно с писмо от 14 юли 2008 г. (22) испанските органи предоставиха данни, получени от данъчните декларации за 2006 г., които показват, че всички видове дружества (МСП и големи предприятия), както и дружества, работещи в различни сектори на икономиката, са се възползвали от въпросната мярка. Испанските органи подчертават също така, че в неотдавнашно съдебно решение (23) Първоинстанционният съд е посочил, че ограничен брой бенефициери не е сам по себе си достатъчен, за да се установи избирателността на мярката, тъй като тази група всъщност може да представлява всички предприятия в определено правно или фактическо положение. По-специално испанските органи подчертават, че въпросната мярка има сходства с неотдавнашно дело (24), при което Комисията е счела, че това е обща мярка и следователно те могат да поискат същото третиране. |
| --- | --- |

(44)

На първо място, Испания поддържа становището, че член 12, параграф 5 от TRLIS е обща мярка, тъй като тя е отворена към всяко испанско дружество, независимо от неговата дейност, сектор, мащаб, форма или други характеристики. Единственото условие, за да може данъкоплатецът да се възползва от въпросната мярка, е да бъде установен за данъчни цели в Испания. Фактът, че не всички данъкоплатци се възползват от въпросната мярка, не я прави избирателна. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не е нито de facto, нито de jure избирателен по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. Съответно с писмо от 14 юли 2008 г. (22) испанските органи предоставиха данни, получени от данъчните декларации за 2006 г., които показват, че всички видове дружества (МСП и големи предприятия), както и дружества, работещи в различни сектори на икономиката, са се възползвали от въпросната мярка. Испанските органи подчертават също така, че в неотдавнашно съдебно решение (23) Първоинстанционният съд е посочил, че ограничен брой бенефициери не е сам по себе си достатъчен, за да се установи избирателността на мярката, тъй като тази група всъщност може да представлява всички предприятия в определено правно или фактическо положение. По-специално испанските органи подчертават, че въпросната мярка има сходства с неотдавнашно дело (24), при което Комисията е счела, че това е обща мярка и следователно те могат да поискат същото третиране.

| (45) | На второ място, според испанските органи и тридесетте заинтересовани страни в своето решение за откриване Комисията смесва понятието за избирателност и обективните условия на въпросната мярка, които се отнасят само до определени транзакции (т.е. дялово участие в чуждестранно целево дружество). В действителност Комисията твърди, че член 12, параграф 5 от TRLIS е избирателен, тъй като не се предоставя еднакво третиране на подобни инвестиции в испански дружества. Комисията обаче не отчита, че критерият за избирателност не се определя от факта, че бенефициерът на въпросната мярка е група от дружества или многонационално дружество, което притежава дял в целево дружество. Фактът, че от мярката се възползват само дружества, които отговарят на обективния критерий, предвиден във въпросната мярка, не я прави сам по себе си избирателна. Критерият за избирателност предполага, че на бенефициерите от мярката следва да бъдат наложени субективни ограничения. Критерият за избирателност, създаден за тази процедура, е несъвместим с предишна практика на Комисията и е твърде неясен и широк. По-нататъшното развиване на тази концепция би било довело до погрешното заключение, че повечето подлежащи на приспадане данъчни разходи попадат в обхвата на член 87, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(45)

На второ място, според испанските органи и тридесетте заинтересовани страни в своето решение за откриване Комисията смесва понятието за избирателност и обективните условия на въпросната мярка, които се отнасят само до определени транзакции (т.е. дялово участие в чуждестранно целево дружество). В действителност Комисията твърди, че член 12, параграф 5 от TRLIS е избирателен, тъй като не се предоставя еднакво третиране на подобни инвестиции в испански дружества. Комисията обаче не отчита, че критерият за избирателност не се определя от факта, че бенефициерът на въпросната мярка е група от дружества или многонационално дружество, което притежава дял в целево дружество. Фактът, че от мярката се възползват само дружества, които отговарят на обективния критерий, предвиден във въпросната мярка, не я прави сам по себе си избирателна. Критерият за избирателност предполага, че на бенефициерите от мярката следва да бъдат наложени субективни ограничения. Критерият за избирателност, създаден за тази процедура, е несъвместим с предишна практика на Комисията и е твърде неясен и широк. По-нататъшното развиване на тази концепция би било довело до погрешното заключение, че повечето подлежащи на приспадане данъчни разходи попадат в обхвата на член 87, параграф 1 от Договора.

| (46) | Испанските органи добавят, че фактът на ограничаване на амортизацията на финансова репутация до тази, която произтича от придобиването на значително дялово участие в целевото дружество, не е достатъчен, за да се премахне общият характер на въпросната мярка, тъй като тя се прилага без дискриминация по отношение на всяко дружество, което е установено за данъчни цели в Испания, без да има допълнителни изисквания. В съответствие с практиката на Съда на Европейските общности (25) мярка, от която се възползват без разграничение всички предприятия, които се намират на националната територия, не може да представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Испанските органи добавят, че фактът на ограничаване на амортизацията на финансова репутация до тази, която произтича от придобиването на значително дялово участие в целевото дружество, не е достатъчен, за да се премахне общият характер на въпросната мярка, тъй като тя се прилага без дискриминация по отношение на всяко дружество, което е установено за данъчни цели в Испания, без да има допълнителни изисквания. В съответствие с практиката на Съда на Европейските общности (25) мярка, от която се възползват без разграничение всички предприятия, които се намират на националната територия, не може да представлява държавна помощ.

| (47) | На трето място, по отношение на прага от 5 % това равнище не поставя минимален размер на инвестицията и следователно от въпросната мярка не се възползват само големи предприятия. По отношение на факта, че няма изискване продавачът да заплати данък върху дохода, за да бъде приложена въпросната мярка, испанските органи считат, че това няма връзка, тъй като контролът върху доход, получен в чужбина от продавач, който не подлежи на данъчно облагане в Испания, е извън тяхната област на компетентност. На последно място, ограничаване на обхвата на мярката — поради фискални и технически съображения — до придобивания на дялови участия в целеви дружества е съвместимо с положението, което възниква в резултат на изпълнението на различни директиви на Общността. Например в резултат на Директива 2003/49/ЕО на Съвета от 3 юни 2003 г. относно общата система на данъчно облагане на лихви и възнаграждение между свързани дружества от различни държави-членки (26) (наричана по-долу „Директива за трансграничните плащания на лихви и възнаграждение“) и Директива 2003/123/ЕО на Съвета от 22 декември 2003 г. за изменение на Директива 90/435/ЕИО относно общата система за данъчно облагане на дружества майки и дъщерни дружества от различни държави-членки (27) (наричана по-долу Директивата „дружества майки — дъщерни дружества“), данъчното третиране на дивиденти, лихви или възнаграждение може да е различно в зависимост от това дали плащането се извършва към вътрешно или чуждестранно дружество. |
| --- | --- |

(47)

На трето място, по отношение на прага от 5 % това равнище не поставя минимален размер на инвестицията и следователно от въпросната мярка не се възползват само големи предприятия. По отношение на факта, че няма изискване продавачът да заплати данък върху дохода, за да бъде приложена въпросната мярка, испанските органи считат, че това няма връзка, тъй като контролът върху доход, получен в чужбина от продавач, който не подлежи на данъчно облагане в Испания, е извън тяхната област на компетентност. На последно място, ограничаване на обхвата на мярката — поради фискални и технически съображения — до придобивания на дялови участия в целеви дружества е съвместимо с положението, което възниква в резултат на изпълнението на различни директиви на Общността. Например в резултат на Директива 2003/49/ЕО на Съвета от 3 юни 2003 г. относно общата система на данъчно облагане на лихви и възнаграждение между свързани дружества от различни държави-членки (26) (наричана по-долу „Директива за трансграничните плащания на лихви и възнаграждение“) и Директива 2003/123/ЕО на Съвета от 22 декември 2003 г. за изменение на Директива 90/435/ЕИО относно общата система за данъчно облагане на дружества майки и дъщерни дружества от различни държави-членки (27) (наричана по-долу Директивата „дружества майки — дъщерни дружества“), данъчното третиране на дивиденти, лихви или възнаграждение може да е различно в зависимост от това дали плащането се извършва към вътрешно или чуждестранно дружество.

| (48) | На четвърто място, въвеждането на въпросната мярка във всеки случай е обосновано от принципа на неутралност, който е в основата на испанското данъчно законодателство. Този принцип предполага, че данъчното третиране на инвестиция следва да бъде неутрално, независимо от използваните инструменти, било то прехвърляне на активи, обединяване на търговската дейност или придобиване на дялове. Следователно данъчната амортизация на инвестиция следва да бъде идентична, независимо от инструмента, използван за осъществяване на въпросното придобиване. Крайната цел на въпросната мярка, в тази по-широка перспектива, е да гарантира свободното движение на капитал, като не допуска дискриминационно данъчно третиране между транзакциите с целеви дружества и изцяло вътрешни транзакции. Като се има предвид, че придобиванията на значителни дялови участия във вътрешни дружества би могло да доведе до обединяване на търговската дейност на придобиващото и придобитото дружества без правни или фискални ограничения, репутацията, която би произтекла за данъчни цели в резултат от обединяването, може да се амортизира. (28) При все това репутация на трансгранични операции не може да произтече, защото няма пълно хармонизиране на общностно равнище, или — дори по-лошо — защото няма хармонизиране извън границите на Общността. Според испанските органи (29) испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми, както е в случая на придобивания на дялови участия в чуждестранни дружества в сравнение с придобивания в испански дружества (невъзможност да се предприемат операции по сливане, поемане на риск и т.н.), за да постигне данъчната неутралност, към която се стреми вътрешното испанско законодателство и самото право на Общността, както и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефективна. Макар Директива 90/434/ЕИО на Съвета от 23 юли 1990 г. относно общата система за данъчно облагане, приложима спрямо сливанията, разделянията, прехвърлянията на активи и замените на акции по отношение на дружества от различни държави-членки (30) (наричана по-долу „Директива за трансгранично данъчно облагане“) да е премахнала данъчните пречки, Директива 2005/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. относно трансграничните сливания на дружества с ограничена отговорност (31) (наричана по-долу „Директива за трансграничните сливания“) (32) все още не е транспонирана в националното право. На практика това положение прави невъзможно обединяването на търговската дейност между дружества от различни държави-членки. Следователно целта на въпросната мярка е да премахне отрицателното въздействие на тези пречки, за чието съществуване Испания не носи отговорност. (33) Следователно ограничаване на обхвата на въпросната мярка до трансгранични придобивания е необходимо, за да се приложи принципът на неутралност. По този начин, също според испанските органи, испанската данъчна система третира различно данъкоплатци, които се намират в различно положение, (34) като така се гарантира, че испанската данъчна система е неутрална, каквото е изискването на самата испанска данъчна система, както и на Договора. По-специално на 16 юни 2009 г. испанските органи признават, че макар Директивата за трансграничните сливания да има положително въздействие, европейските дружества ще продължават да бъдат изправени пред много пречки (35) за трансгранични сливания, поради липсата на хармонизиране на националното законодателство (права на миноритарни акционери, права на кредитори, въпроси, свърани с търговските марки, по-широки регулаторни аспекти, вклюващи трудово законодателство, общи политически и стратегически съображения). |
| --- | --- |

(48)

На четвърто място, въвеждането на въпросната мярка във всеки случай е обосновано от принципа на неутралност, който е в основата на испанското данъчно законодателство. Този принцип предполага, че данъчното третиране на инвестиция следва да бъде неутрално, независимо от използваните инструменти, било то прехвърляне на активи, обединяване на търговската дейност или придобиване на дялове. Следователно данъчната амортизация на инвестиция следва да бъде идентична, независимо от инструмента, използван за осъществяване на въпросното придобиване. Крайната цел на въпросната мярка, в тази по-широка перспектива, е да гарантира свободното движение на капитал, като не допуска дискриминационно данъчно третиране между транзакциите с целеви дружества и изцяло вътрешни транзакции. Като се има предвид, че придобиванията на значителни дялови участия във вътрешни дружества би могло да доведе до обединяване на търговската дейност на придобиващото и придобитото дружества без правни или фискални ограничения, репутацията, която би произтекла за данъчни цели в резултат от обединяването, може да се амортизира. (28) При все това репутация на трансгранични операции не може да произтече, защото няма пълно хармонизиране на общностно равнище, или — дори по-лошо — защото няма хармонизиране извън границите на Общността. Според испанските органи (29) испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми, както е в случая на придобивания на дялови участия в чуждестранни дружества в сравнение с придобивания в испански дружества (невъзможност да се предприемат операции по сливане, поемане на риск и т.н.), за да постигне данъчната неутралност, към която се стреми вътрешното испанско законодателство и самото право на Общността, както и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефективна. Макар Директива 90/434/ЕИО на Съвета от 23 юли 1990 г. относно общата система за данъчно облагане, приложима спрямо сливанията, разделянията, прехвърлянията на активи и замените на акции по отношение на дружества от различни държави-членки (30) (наричана по-долу „Директива за трансгранично данъчно облагане“) да е премахнала данъчните пречки, Директива 2005/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. относно трансграничните сливания на дружества с ограничена отговорност (31) (наричана по-долу „Директива за трансграничните сливания“) (32) все още не е транспонирана в националното право. На практика това положение прави невъзможно обединяването на търговската дейност между дружества от различни държави-членки. Следователно целта на въпросната мярка е да премахне отрицателното въздействие на тези пречки, за чието съществуване Испания не носи отговорност. (33) Следователно ограничаване на обхвата на въпросната мярка до трансгранични придобивания е необходимо, за да се приложи принципът на неутралност. По този начин, също според испанските органи, испанската данъчна система третира различно данъкоплатци, които се намират в различно положение, (34) като така се гарантира, че испанската данъчна система е неутрална, каквото е изискването на самата испанска данъчна система, както и на Договора. По-специално на 16 юни 2009 г. испанските органи признават, че макар Директивата за трансграничните сливания да има положително въздействие, европейските дружества ще продължават да бъдат изправени пред много пречки (35) за трансгранични сливания, поради липсата на хармонизиране на националното законодателство (права на миноритарни акционери, права на кредитори, въпроси, свърани с търговските марки, по-широки регулаторни аспекти, вклюващи трудово законодателство, общи политически и стратегически съображения).

| (49) | В заключение, обжалваната мярка е предназначена да премахне данъчните пречки, които испанската данъчна система поставя пред инвестиционните решения чрез санкциониране на придобиванията на дялове в чуждестранни дружества, а не на придобиванията на дялове в местни дружества. Въпросната мярка гарантира еднакво данъчно третиране и за двата вида придобиване (пряко придобиване на активи и непряко придобиване чрез закупуване на дялови участия): по този начин репутация, произтичаща и от двата вида придобивания (пряка репутация и финансова репутация), може да бъде установена с цел насърчаване интеграцията на различните пазари до момента на премахване на фактическите и правните пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност. По този начин испанските органи гарантират, че данъкоплатците могат да изберат да инвестират на местно или трансгранично равнище, без да бъдат засегнати от тези пречки. По същество член 12, параграф 5 от TRLIS възстановява справедливите условия на конкуренция, като отстранява неблагоприятното въздействие на пречките. |
| --- | --- |

(49)

В заключение, обжалваната мярка е предназначена да премахне данъчните пречки, които испанската данъчна система поставя пред инвестиционните решения чрез санкциониране на придобиванията на дялове в чуждестранни дружества, а не на придобиванията на дялове в местни дружества. Въпросната мярка гарантира еднакво данъчно третиране и за двата вида придобиване (пряко придобиване на активи и непряко придобиване чрез закупуване на дялови участия): по този начин репутация, произтичаща и от двата вида придобивания (пряка репутация и финансова репутация), може да бъде установена с цел насърчаване интеграцията на различните пазари до момента на премахване на фактическите и правните пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност. По този начин испанските органи гарантират, че данъкоплатците могат да изберат да инвестират на местно или трансгранично равнище, без да бъдат засегнати от тези пречки. По същество член 12, параграф 5 от TRLIS възстановява справедливите условия на конкуренция, като отстранява неблагоприятното въздействие на пречките.

A.1.3   Въпросната мярка нито нарушава конкуренцията, нито засяга търговията в Общността

| (50) | Испанските органи посочват, че Комисията не е установила надлежно, че член 12, параграф 5 от TRLIS ограничава конкуренцията, тъй като i) т.нар „пазар за придобиване на дялове в дружества“ не представлява съответен пазар за целите на конкурентното право; и ii) дори ако това е така, амортизацията на финансовата репутация сама по себе си не засяга конкурентоспособността на испанските предприятия. |
| --- | --- |

(50)

Испанските органи посочват, че Комисията не е установила надлежно, че член 12, параграф 5 от TRLIS ограничава конкуренцията, тъй като i) т.нар „пазар за придобиване на дялове в дружества“ не представлява съответен пазар за целите на конкурентното право; и ii) дори ако това е така, амортизацията на финансовата репутация сама по себе си не засяга конкурентоспособността на испанските предприятия.

| (51) | На първо място, Комисията определи въпросната мярка като антиконкурентно предимство с мотив, че с член 12, параграф 5 на испанските данъкоплатци се позволява да получат премия за придобиването на значителни дялови участия в целево дружество. При все това Комисията не извърши никакво сравнително проучване на икономическите обстоятелства за испанските и международните дружества. |
| --- | --- |

(51)

На първо място, Комисията определи въпросната мярка като антиконкурентно предимство с мотив, че с член 12, параграф 5 на испанските данъкоплатци се позволява да получат премия за придобиването на значителни дялови участия в целево дружество. При все това Комисията не извърши никакво сравнително проучване на икономическите обстоятелства за испанските и международните дружества.

| (52) | На второ място, тъй като въпросната мярка е отворена към всяко испанско дружество без каквито и да било ограничения, тя не може да наруши конкуренцията. В действителност всяко дружество, намиращо в същото положение като бенефициера на въпросната мярка, може да се възползва от мярката, като по този начин намали данъчната тежест, която би отменила всяко едно конкурентно предимство, което може да произтече от нея. В допълнение, по-ниската данъчна ставка в държава-членка, която може да увеличи конкурентното предимство на местните дружества, не следва да попада в правилата за държавна помощ, докато тя е от общ характер. |
| --- | --- |

(52)

На второ място, тъй като въпросната мярка е отворена към всяко испанско дружество без каквито и да било ограничения, тя не може да наруши конкуренцията. В действителност всяко дружество, намиращо в същото положение като бенефициера на въпросната мярка, може да се възползва от мярката, като по този начин намали данъчната тежест, която би отменила всяко едно конкурентно предимство, което може да произтече от нея. В допълнение, по-ниската данъчна ставка в държава-членка, която може да увеличи конкурентното предимство на местните дружества, не следва да попада в правилата за държавна помощ, докато тя е от общ характер.

| (53) | Накрая, Комисията вече е проверила много трансгранични операции, извършени от испански дружества съгласно Регламента за сливанията (36), които са можели да се възползват от въпросната мярка. Досега Комисията не е изразила никакви опасения относно потенциално нарушаване на конкуренцията в нито един от тези случаи. |
| --- | --- |

(53)

Накрая, Комисията вече е проверила много трансгранични операции, извършени от испански дружества съгласно Регламента за сливанията (36), които са можели да се възползват от въпросната мярка. Досега Комисията не е изразила никакви опасения относно потенциално нарушаване на конкуренцията в нито един от тези случаи.

| (54) | Твърденията на Комисията не само са далеч от реалността, но също така те не са съобразени с инвестиционната ситуация при испанските дружества. Въпросната мярка нито нарушава конкуренцията, нито пък засяга по неблагоприятен начин условията за търговия в Общността до степен, която противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(54)

Твърденията на Комисията не само са далеч от реалността, но също така те не са съобразени с инвестиционната ситуация при испанските дружества. Въпросната мярка нито нарушава конкуренцията, нито пък засяга по неблагоприятен начин условията за търговия в Общността до степен, която противоречи на общия интерес.

| (55) | В резултат от конкуренцията между данъчните системи в един нехармонизиран пазар, идентичните операции имат различно фискално въздействие в зависимост от това къде търговците са установени за данъчни цели. Това положение нарушава конкуренцията, дори ако оценяваните национални мерки са общи мерки. С други думи това нарушаване не е резултат от държавната помощ, а от липсата на хармонизация. Ако логиката на Комисията беше следвана докрай, тя трябваше да открие официални разследвания по отношение на стотици национални мерки, които биха създали ситуация на правна несигурност, оказваща силно вредно въздействие върху чуждестранните инвестиции. |
| --- | --- |

(55)

В резултат от конкуренцията между данъчните системи в един нехармонизиран пазар, идентичните операции имат различно фискално въздействие в зависимост от това къде търговците са установени за данъчни цели. Това положение нарушава конкуренцията, дори ако оценяваните национални мерки са общи мерки. С други думи това нарушаване не е резултат от държавната помощ, а от липсата на хармонизация. Ако логиката на Комисията беше следвана докрай, тя трябваше да открие официални разследвания по отношение на стотици национални мерки, които биха създали ситуация на правна несигурност, оказваща силно вредно въздействие върху чуждестранните инвестиции.

A.2   Съвместимост

| (56) | Дори, ако Комисията счете, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тази разпоредба е съвместима с член 87, параграф 3 от Договора, тъй като тя допринася за насърчаване на интеграцията на международните дружества, което в интерес на Общността. |
| --- | --- |

(56)

Дори, ако Комисията счете, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тази разпоредба е съвместима с член 87, параграф 3 от Договора, тъй като тя допринася за насърчаване на интеграцията на международните дружества, което в интерес на Общността.

| (57) | Както е посочено в Плана за действие относно държавните помощи, (37) дадена мярка може да бъде считана за съвместима, ако тя е насочена към пазарна слабост, ако изпълнява ясно определени цели от общ интерес и ако не нарушава конкуренцията и търговията в Общността до степен, която противоречи на общия интерес. В разглеждания случай пазарната слабост е затруднението (или действителната невъзможност) за извършване на трансгранични обединявания на търговска дейност. Целта на член 12, параграф 5 от TRLIS е да се насърчи създаването на паневропейски предприятия чрез приравняване на вътрешни и трансгранични придобивания. |
| --- | --- |

(57)

Както е посочено в Плана за действие относно държавните помощи, (37) дадена мярка може да бъде считана за съвместима, ако тя е насочена към пазарна слабост, ако изпълнява ясно определени цели от общ интерес и ако не нарушава конкуренцията и търговията в Общността до степен, която противоречи на общия интерес. В разглеждания случай пазарната слабост е затруднението (или действителната невъзможност) за извършване на трансгранични обединявания на търговска дейност. Целта на член 12, параграф 5 от TRLIS е да се насърчи създаването на паневропейски предприятия чрез приравняване на вътрешни и трансгранични придобивания.

| (58) | По тази причина, по мнение на испанските органи, член 12, параграф 5 от TRLIS е съвместим с общия пазар, тъй като при липсата на данъчна хармонизация в Европа, той постига целта за премахване на пречките пред трансграничните инвестиции по пропорционален начин. По същество въпросната мярка цели премахване на неблагоприятното въздействие на пречките пред трансграничните обединявания на търговска дейност и уеднаквяване на данъчното третиране на трансграничните и местните обединявания на търговска дейност, за да се гарантира, че решенията, взети по отношение на тези операции, не се основават на фискални съображения, а единствено на икономически съображения. |
| --- | --- |

(58)

По тази причина, по мнение на испанските органи, член 12, параграф 5 от TRLIS е съвместим с общия пазар, тъй като при липсата на данъчна хармонизация в Европа, той постига целта за премахване на пречките пред трансграничните инвестиции по пропорционален начин. По същество въпросната мярка цели премахване на неблагоприятното въздействие на пречките пред трансграничните обединявания на търговска дейност и уеднаквяване на данъчното третиране на трансграничните и местните обединявания на търговска дейност, за да се гарантира, че решенията, взети по отношение на тези операции, не се основават на фискални съображения, а единствено на икономически съображения.

A.3   Правни очаквания и правна сигурност

| (59) | На последно място и в случай че Комисията обяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ, която е несъвместима с общия пазар, Комисията трябва да признае съществуването на определени обстоятелства, оправдаващи невъзстановяването на държавната помощ, за която се твърди, че е получена съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Бенефициерите следва да имат право да довършат изключителната амортизация на финансовата репутация в съответствие с придобиванията, направени преди датата на публикуване на окончателното решение. |
| --- | --- |

(59)

На последно място и в случай че Комисията обяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ, която е несъвместима с общия пазар, Комисията трябва да признае съществуването на определени обстоятелства, оправдаващи невъзстановяването на държавната помощ, за която се твърди, че е получена съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Бенефициерите следва да имат право да довършат изключителната амортизация на финансовата репутация в съответствие с придобиванията, направени преди датата на публикуване на окончателното решение.

| (60) | На първо място, в решението за откриване Комисията изглежда признава вероятното съществуване на правни очаквания. Следователно в съответствие със съдебната практика на Първоинстанционния съд (38) това изявление представлява ясен показател за съществуването на правни очаквания. Тъй като решението за откриване не предрешава резултата от официалното разследване, правните очаквания следва да бъдат признати за всички операции, извършени преди датата на публикуване на окончателното решение. |
| --- | --- |

(60)

На първо място, в решението за откриване Комисията изглежда признава вероятното съществуване на правни очаквания. Следователно в съответствие със съдебната практика на Първоинстанционния съд (38) това изявление представлява ясен показател за съществуването на правни очаквания. Тъй като решението за откриване не предрешава резултата от официалното разследване, правните очаквания следва да бъдат признати за всички операции, извършени преди датата на публикуване на окончателното решение.

| (61) | На второ място, в своите отговори на писмени въпроси от членове на Европейския парламент (39) Комисията заяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. Това изявление представлява ясна позиция от страна на Комисията, която предлага очевидни правни очаквания на испанските органи и бенефициерите от въпросната мярка. |
| --- | --- |

(61)

На второ място, в своите отговори на писмени въпроси от членове на Европейския парламент (39) Комисията заяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. Това изявление представлява ясна позиция от страна на Комисията, която предлага очевидни правни очаквания на испанските органи и бенефициерите от въпросната мярка.

| (62) | На трето място, в съответствие със заключението, до което Комисията е достигнала при подобни дела, (40) Комисията е предоставила поредица от косвени доказателства за това, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. С оглед на тези решения едно добросъвестно предприятие нямаше да може да предвиди, че Комисията може да възприеме обратна позиция. |
| --- | --- |

(62)

На трето място, в съответствие със заключението, до което Комисията е достигнала при подобни дела, (40) Комисията е предоставила поредица от косвени доказателства за това, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. С оглед на тези решения едно добросъвестно предприятие нямаше да може да предвиди, че Комисията може да възприеме обратна позиция.

| (63) | Накрая, въпросната мярка следва да продължи да бъде прилагана по отношение на всички операции преди датата на публикуване на отрицателно решение до приключване на амортизацията на финансовата репутация. Въпросната мярка съответства на правото на приспадане на дадена сума, определена в момента на придобиването, приспадането на която се извършва през следващите двадесет години. Освен това предвид позицията, заета от Комисията по подобни дела, (41) обосновано е да се приеме, че правните очаквания следва да останат до датата на публикуване на окончателното решение. |
| --- | --- |

(63)

Накрая, въпросната мярка следва да продължи да бъде прилагана по отношение на всички операции преди датата на публикуване на отрицателно решение до приключване на амортизацията на финансовата репутация. Въпросната мярка съответства на правото на приспадане на дадена сума, определена в момента на придобиването, приспадането на която се извършва през следващите двадесет години. Освен това предвид позицията, заета от Комисията по подобни дела, (41) обосновано е да се приеме, че правните очаквания следва да останат до датата на публикуване на окончателното решение.

Б.   Мнения на двете страни

| (64) | По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ. Те поддържат становището, че в разглеждания случай липсват каквито и да било правни очаквания и по тази причина приканват Комисията да нареди възстановяване на всяка една предоставена неправомерна помощ. |
| --- | --- |

(64)

По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ. Те поддържат становището, че в разглеждания случай липсват каквито и да било правни очаквания и по тази причина приканват Комисията да нареди възстановяване на всяка една предоставена неправомерна помощ.

Б.1   Въпросната мярка представлява държавна помощ

Б.1.1   Въпросната мярка предоставя икономическо предимство

| (65) | По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS е с изключителен характер, тъй като испанската данъчна система, с изключение на тази разпоредба, не позволява каквато и да било амортизация на финансова репутация, а единствено приспадане в случай на тест за обезценка. До въвеждането на член 12, параграф 5 от TRLIS испанското законодателство за корпоративно данъчно облагане не позволяваше амортизацията на дялови участие, независимо от това дали в действителност е била извършвана обезценка или не. Те подчертават, че член 12, параграф 5 от TRLIS вероятно е уникален в европейския контекст, тъй като никоя друга държава-членка няма подобна система за трансгранични транзакции, които не включват придобиване на контролни дялове. |
| --- | --- |

(65)

По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS е с изключителен характер, тъй като испанската данъчна система, с изключение на тази разпоредба, не позволява каквато и да било амортизация на финансова репутация, а единствено приспадане в случай на тест за обезценка. До въвеждането на член 12, параграф 5 от TRLIS испанското законодателство за корпоративно данъчно облагане не позволяваше амортизацията на дялови участие, независимо от това дали в действителност е била извършвана обезценка или не. Те подчертават, че член 12, параграф 5 от TRLIS вероятно е уникален в европейския контекст, тъй като никоя друга държава-членка няма подобна система за трансгранични транзакции, които не включват придобиване на контролни дялове.

| (66) | Съгласно испанската данъчна система, репутацията може да бъде амортизирана, само ако е налице обединяване на търговската дейност — единственото изключение е въпросната мярка, която позволява амортизация в изключителен случай: ако е придобито миноритарно дялово участие в целево дружество. Това представлява отклонение от общата данъчна система, тъй като амортизация е възможна не само когато не е налично обединение на търговска дейност, но също така и в случаи, в които купувачът дори не придобива контрол върху чуждестранното целево дружество. По този начин от член 12, параграф 5 от TRLIS се възползват определени испански дружества vis à vis а) други испански дружества, които осъществяват своята дейност единствено на национално равнище и б) други оператори от Общността, които се конкурират на международно равнище с бенефициери на въпросната мярка в Испания. |
| --- | --- |

(66)

Съгласно испанската данъчна система, репутацията може да бъде амортизирана, само ако е налице обединяване на търговската дейност — единственото изключение е въпросната мярка, която позволява амортизация в изключителен случай: ако е придобито миноритарно дялово участие в целево дружество. Това представлява отклонение от общата данъчна система, тъй като амортизация е възможна не само когато не е налично обединение на търговска дейност, но също така и в случаи, в които купувачът дори не придобива контрол върху чуждестранното целево дружество. По този начин от член 12, параграф 5 от TRLIS се възползват определени испански дружества vis à vis а) други испански дружества, които осъществяват своята дейност единствено на национално равнище и б) други оператори от Общността, които се конкурират на международно равнище с бенефициери на въпросната мярка в Испания.

| (67) | От икономическа гледна точка испанските органи не само предоставят безлихвен заем, който ще бъде теглен в продължение на двадесет години (безлихвено отлагане на данъци), а също така фактически се позволява заемополучателят сам да определи датата на изплащане на безлихвения заем — ако заемът действително се изплаща. Ако инвеститорът не прехвърля значителните дялови участия, последицата е аналогична на анулиране на дълга от страна на испанските органи. В този случай мярката се превръща в постоянно освобождаване от данъци. |
| --- | --- |

(67)

От икономическа гледна точка испанските органи не само предоставят безлихвен заем, който ще бъде теглен в продължение на двадесет години (безлихвено отлагане на данъци), а също така фактически се позволява заемополучателят сам да определи датата на изплащане на безлихвения заем — ако заемът действително се изплаща. Ако инвеститорът не прехвърля значителните дялови участия, последицата е аналогична на анулиране на дълга от страна на испанските органи. В този случай мярката се превръща в постоянно освобождаване от данъци.

| (68) | Една от двете страни изчислява, че в резултат от въпросната мярка придобиващите от Испания, например в банковия сектор, могат да плащат около 7 % повече от това, което те биха могли да плащат в други случаи. При все това тя също така отчита, че тъй като цената на предлагане е комбинация от различни допълнителни елементи, въпросната мярка не е единственият фактор, въпреки че вероятно тя е един от най-решаващите фактори за агресивността на участниците в търгове от Испания, които се възползват от въпросната мярка. Тази страна счита също така, че мярката предоставя конкретно предимство на испански участници в международни търгове. |
| --- | --- |

(68)

Една от двете страни изчислява, че в резултат от въпросната мярка придобиващите от Испания, например в банковия сектор, могат да плащат около 7 % повече от това, което те биха могли да плащат в други случаи. При все това тя също така отчита, че тъй като цената на предлагане е комбинация от различни допълнителни елементи, въпросната мярка не е единственият фактор, въпреки че вероятно тя е един от най-решаващите фактори за агресивността на участниците в търгове от Испания, които се възползват от въпросната мярка. Тази страна счита също така, че мярката предоставя конкретно предимство на испански участници в международни търгове.

Б.1.2   Въпросната мярка поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на определени стоки

| (69) | Налице е ясен паралел между разглеждания случай и обстоятелствата, които са довели до решението на Съда от 15 юли 2004 г. (42) Въпреки доводите, изложени от испанските органи, че въпросната мярка не е избирателна в последния случай, тъй като член 37 от TRLIS се прилага по отношение на всички испански предприятия, които инвестират на международно равнище, Съдът стигна до заключението, че мярката е представлявала държавна помощ, тъй като тя се е ограничавала само до една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват определени международни инвестиции. Същата тази логика може да важи и за член 12, параграф 5 от TRLIS. По тази причина избирателността на член 12, параграф 5 от TRLIS се дължи на факта, че единствено дружествата, които придобиват дялови участия в чуждестранни дружества, имат право да се възползват от тази разпоредба. |
| --- | --- |

(69)

Налице е ясен паралел между разглеждания случай и обстоятелствата, които са довели до решението на Съда от 15 юли 2004 г. (42) Въпреки доводите, изложени от испанските органи, че въпросната мярка не е избирателна в последния случай, тъй като член 37 от TRLIS се прилага по отношение на всички испански предприятия, които инвестират на международно равнище, Съдът стигна до заключението, че мярката е представлявала държавна помощ, тъй като тя се е ограничавала само до една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват определени международни инвестиции. Същата тази логика може да важи и за член 12, параграф 5 от TRLIS. По тази причина избирателността на член 12, параграф 5 от TRLIS се дължи на факта, че единствено дружествата, които придобиват дялови участия в чуждестранни дружества, имат право да се възползват от тази разпоредба.

| (70) | Освен това единствено предприятия с определен мащаб и финансова мощ, които осъществяват многонационални операции, могат да се възползват от член 12, параграф 5 от TRLIS. Въпреки че балансът на дружеството разкрива счетоводните стойности на активите, малко вероятно е в него също така да са отразени неявните пазарни стойности на активите. По тази причина на практика само оператори с контролно участие в целеви дружества имат достатъчен достъп до отчетите на дадено дружество с цел определяне на неявната пазарна стойност на активите на дружеството. Следователно прагът от 5 % поставя в по-благоприятно положение дружества, които извършват многонационални операции. |
| --- | --- |

(70)

Освен това единствено предприятия с определен мащаб и финансова мощ, които осъществяват многонационални операции, могат да се възползват от член 12, параграф 5 от TRLIS. Въпреки че балансът на дружеството разкрива счетоводните стойности на активите, малко вероятно е в него също така да са отразени неявните пазарни стойности на активите. По тази причина на практика само оператори с контролно участие в целеви дружества имат достатъчен достъп до отчетите на дадено дружество с цел определяне на неявната пазарна стойност на активите на дружеството. Следователно прагът от 5 % поставя в по-благоприятно положение дружества, които извършват многонационални операции.

| (71) | Освен това единствено испански оператор, който извършва стопанска дейност в Испания, прилага испанска данъчна основа и може да се възползва от амортизационното отчисление. По тази причина единствено дружества, чиито седалища са в Испания и които прилагат значителна данъчна основа, използвана в Испания, могат да се възползват от амортизационното отчисление, тъй като потенциалната полза е свързана по-скоро с мащаба на операцията, извършена в Испания, отколкото с придобиването. Въпреки че член 12, параграф 5 от TRLIS е формулиран с цел да бъде прилаган по отношение на всички оператори, установени в Испания, на практика само ограничен и подлежащ на установяване брой дружества, прилагащи испанска данъчна основа, които извършват придобивания в чуждестранни дружества през съответната данъчна година и прилагат данъчна основа в значителен размер, спрямо която ще се извърши приспадането на финансовата репутация, могат да се възползват от прилагането на мярката на годишна основа. В резултат от това действително въпросната мярка осигурява различно данъчно третиране във връзка с придобиванията в чужбина, дори за испански оператори, намиращи се в еднакво положение. |
| --- | --- |

(71)

Освен това единствено испански оператор, който извършва стопанска дейност в Испания, прилага испанска данъчна основа и може да се възползва от амортизационното отчисление. По тази причина единствено дружества, чиито седалища са в Испания и които прилагат значителна данъчна основа, използвана в Испания, могат да се възползват от амортизационното отчисление, тъй като потенциалната полза е свързана по-скоро с мащаба на операцията, извършена в Испания, отколкото с придобиването. Въпреки че член 12, параграф 5 от TRLIS е формулиран с цел да бъде прилаган по отношение на всички оператори, установени в Испания, на практика само ограничен и подлежащ на установяване брой дружества, прилагащи испанска данъчна основа, които извършват придобивания в чуждестранни дружества през съответната данъчна година и прилагат данъчна основа в значителен размер, спрямо която ще се извърши приспадането на финансовата репутация, могат да се възползват от прилагането на мярката на годишна основа. В резултат от това действително въпросната мярка осигурява различно данъчно третиране във връзка с придобиванията в чужбина, дори за испански оператори, намиращи се в еднакво положение.

| (72) | Двете страни считат, че те не са могли да установят какъвто и да било обективен или хоризонтален критерий или условие, който(което) обосновава въпросната мярка. За разлика от това те са на мнение, че основното предназначение на мярката е от нея да се възползват определени испански оператори. В допълнение, ако въпросната мярка е присъща на испанската данъчна система, чуждестранните дялови участия, придобити преди тази дата, следва също така да отговарят на критериите за възползване от мярката, но това не е така, тъй като данъчното облекчение се предоставя единствено за дялови участия, придобити след 1 януари 2002 г. |
| --- | --- |

(72)

Двете страни считат, че те не са могли да установят какъвто и да било обективен или хоризонтален критерий или условие, който(което) обосновава въпросната мярка. За разлика от това те са на мнение, че основното предназначение на мярката е от нея да се възползват определени испански оператори. В допълнение, ако въпросната мярка е присъща на испанската данъчна система, чуждестранните дялови участия, придобити преди тази дата, следва също така да отговарят на критериите за възползване от мярката, но това не е така, тъй като данъчното облекчение се предоставя единствено за дялови участия, придобити след 1 януари 2002 г.

| (73) | Съобразно с това и с оглед на политиката на Комисията (43) въпросната мярка трябва да бъде считана за избирателна. |
| --- | --- |

(73)

Съобразно с това и с оглед на политиката на Комисията (43) въпросната мярка трябва да бъде считана за избирателна.

Б.1.3   Въпросната мярка нарушава конкуренцията и засяга търговията в Общността

| (74) | Въпросната мярка несъмнено е дискриминационна, тъй като тя предоставя на испанските оператори ясна данъчна и парична облага, от която чуждестранните оператори не могат да се възползват. Това предимство оказва значително влияние при участие в търг или друга конкурентна процедура за придобиването на дружество. |
| --- | --- |

(74)

Въпросната мярка несъмнено е дискриминационна, тъй като тя предоставя на испанските оператори ясна данъчна и парична облага, от която чуждестранните оператори не могат да се възползват. Това предимство оказва значително влияние при участие в търг или друга конкурентна процедура за придобиването на дружество.

| (75) | Предложенията за поглъщане обикновено предполагат плащането на премия над цената на дела в целевото дружество, от което в почти всички случаи би произтекла финансова репутация. Няколкократно финансовата преса е съобщавала за големи придобивания от испански дружества и за съответните данъчни привилегии, произтичащи от испанските правила за данъчно облагане по отношение на амортизацията на финансова репутация. За едно от тези придобивания от инвестиционна банка беше изчислено, че размерът на данъчната привилегия, произтичаща съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, възлиза на 1,7 млрд. EUR, или 6,5 % от цената на предлагане. В друго съобщение е било посочено, че испанският придобиващ е могъл да предложи оферта за придобиване, надвишаваща с 15 % офертите на конкурентите, чиито седалища не са в Испания. |
| --- | --- |

(75)

Предложенията за поглъщане обикновено предполагат плащането на премия над цената на дела в целевото дружество, от което в почти всички случаи би произтекла финансова репутация. Няколкократно финансовата преса е съобщавала за големи придобивания от испански дружества и за съответните данъчни привилегии, произтичащи от испанските правила за данъчно облагане по отношение на амортизацията на финансова репутация. За едно от тези придобивания от инвестиционна банка беше изчислено, че размерът на данъчната привилегия, произтичаща съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, възлиза на 1,7 млрд. EUR, или 6,5 % от цената на предлагане. В друго съобщение е било посочено, че испанският придобиващ е могъл да предложи оферта за придобиване, надвишаваща с 15 % офертите на конкурентите, чиито седалища не са в Испания.

| (76) | Въпросната мярка също така изглежда поставя в по-благоприятно положение определени дейности по износ (помощ за износ за придобивания на дялове в чуждестранни дружества), осъществявани от испански дружества, което противоречи на установената политика на Комисията (44) в тази област. |
| --- | --- |

(76)

Въпросната мярка също така изглежда поставя в по-благоприятно положение определени дейности по износ (помощ за износ за придобивания на дялове в чуждестранни дружества), осъществявани от испански дружества, което противоречи на установената политика на Комисията (44) в тази област.

Б.1.4   Въпросната мярка засяга държавните ресурси

| (77) | Въпросната мярка е в полза на предприятия, които отговарят на определени изисквания и тя им дава възможност да намаляват своята данъчна основа и по този начин размера на данъка, който по правило те биха дължали в дадена година, ако тази разпоредба не съществуваше. Следователно тя предоставя на бенефициера финансово предимство, разходите за което се поемат директно от бюджета на съответната държава-членка. |
| --- | --- |

(77)

Въпросната мярка е в полза на предприятия, които отговарят на определени изисквания и тя им дава възможност да намаляват своята данъчна основа и по този начин размера на данъка, който по правило те биха дължали в дадена година, ако тази разпоредба не съществуваше. Следователно тя предоставя на бенефициера финансово предимство, разходите за което се поемат директно от бюджета на съответната държава-членка.

V.   РЕАКЦИЯ ОТ СТРАНА НА ИСПАНИЯ НА МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (78) | Испанските органи подчертават, че по-голяма част от мненията на трети страни подкрепят тяхната гледна точка. Само две от страните считат, че въпросната мярка представлява държавна помощ, докато всички други страни достигат до заключението, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В противен случай по-малко икономически оператори щяха да са представили мнения. В допълнение, разнообразните дейности и мащаба на заинтересованите трети страни показва общия характер на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(78)

Испанските органи подчертават, че по-голяма част от мненията на трети страни подкрепят тяхната гледна точка. Само две от страните считат, че въпросната мярка представлява държавна помощ, докато всички други страни достигат до заключението, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В противен случай по-малко икономически оператори щяха да са представили мнения. В допълнение, разнообразните дейности и мащаба на заинтересованите трети страни показва общия характер на въпросната мярка.

| (79) | Що се отнася до изключителния характер на въпросната мярка, испанските органи отхвърлят това определение, като припомнят общата характеристика на амортизацията на репутацията и финансовата репутация съгласно испанските счетоводни правила. (45) В допълнение, приспадането на амортизацията на репутацията представлява общото правило на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания в съответствие с разпоредбите, предвидени в член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS. Член 12, параграф 5 от TRLIS следва същата логика. Неправилно е член 12, параграф 3 от TRLIS да бъде представян като общото правило за амортизация на финансова репутация, тъй като този член се отнася за приспадането на дялови участия в субекти, които не са регистрирани за търговия на фондовата борса. Тази разпоредба е свързана с амортизационното отчисление на теоретичната счетоводна стойност, а не с финансовата репутация. Член 12, параграф 3 и член 12, параграф 5 от TRLIS са две допълващи се общи правила: първият от тях се отнася за обезценката, свързана със загубите, генерирани от целевото дружество, докато вторият член се отнася за приспадането единствено на част от обезценката, която може да бъде свързана с амортизацията на финансовата репутация. На последно място, фактът, че нито една друга държава-членка не прилага мярка, която е подобна на въпросната мярка, не е от значение, тъй като данъчните системи в рамките на Европейския съюз не са хармонизирани. |
| --- | --- |

(79)

Що се отнася до изключителния характер на въпросната мярка, испанските органи отхвърлят това определение, като припомнят общата характеристика на амортизацията на репутацията и финансовата репутация съгласно испанските счетоводни правила. (45) В допълнение, приспадането на амортизацията на репутацията представлява общото правило на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания в съответствие с разпоредбите, предвидени в член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS. Член 12, параграф 5 от TRLIS следва същата логика. Неправилно е член 12, параграф 3 от TRLIS да бъде представян като общото правило за амортизация на финансова репутация, тъй като този член се отнася за приспадането на дялови участия в субекти, които не са регистрирани за търговия на фондовата борса. Тази разпоредба е свързана с амортизационното отчисление на теоретичната счетоводна стойност, а не с финансовата репутация. Член 12, параграф 3 и член 12, параграф 5 от TRLIS са две допълващи се общи правила: първият от тях се отнася за обезценката, свързана със загубите, генерирани от целевото дружество, докато вторият член се отнася за приспадането единствено на част от обезценката, която може да бъде свързана с амортизацията на финансовата репутация. На последно място, фактът, че нито една друга държава-членка не прилага мярка, която е подобна на въпросната мярка, не е от значение, тъй като данъчните системи в рамките на Европейския съюз не са хармонизирани.

| (80) | Що се отнася до избирателния характер на въпросната мярка, сравненията, които се правят с решението на Съда от 15 юли 2004 г. (46) са неправилни, тъй като в този случай Комисията ясно е определила профила на бенефициера, докато в настоящия случай това не може да бъда направено. В действителност член 12, параграф 5 от TRLIS не изисква наличието на каквато и да било връзка между придобиването на дялово участие и износът на стоки и услуги. Следователно въпросната мярка няма за последица увеличаване на износа на испански стоки или услуги. Фактът, че тази неизбирателна мярка не е приложима за вътрешни операции не засяга нейния общ характер. В действителност крайната цел на въпросната мярка е същата като тази от директивата за трансгранично данъчно облагане, която е да се гарантира, че инвестиционните решения се основават по-скоро на икономически, отколкото на данъчни съображения. По тази причина, тъй като е възможно осъществяването на обединявания на търговска дейност чрез вътрешни, а не чрез трансгранични придобивания, третирането на вътрешните операции и трансграничните операции по различен начин е не само правно обосновано, а също така то е и необходимо, за да се гарантира неутралността на данъчната система. |
| --- | --- |

(80)

Що се отнася до избирателния характер на въпросната мярка, сравненията, които се правят с решението на Съда от 15 юли 2004 г. (46) са неправилни, тъй като в този случай Комисията ясно е определила профила на бенефициера, докато в настоящия случай това не може да бъда направено. В действителност член 12, параграф 5 от TRLIS не изисква наличието на каквато и да било връзка между придобиването на дялово участие и износът на стоки и услуги. Следователно въпросната мярка няма за последица увеличаване на износа на испански стоки или услуги. Фактът, че тази неизбирателна мярка не е приложима за вътрешни операции не засяга нейния общ характер. В действителност крайната цел на въпросната мярка е същата като тази от директивата за трансгранично данъчно облагане, която е да се гарантира, че инвестиционните решения се основават по-скоро на икономически, отколкото на данъчни съображения. По тази причина, тъй като е възможно осъществяването на обединявания на търговска дейност чрез вътрешни, а не чрез трансгранични придобивания, третирането на вътрешните операции и трансграничните операции по различен начин е не само правно обосновано, а също така то е и необходимо, за да се гарантира неутралността на данъчната система.

| (81) | Що се отнася до характеристиките на въпросната мярка, за които се твърди, че са свързани с нарушаване, испанските органи посочват, че всяко едно данъчно облекчение, което намалява оперативните разходи на дадено дружество увеличава конкурентното предимство на бенефициера. Това изявление обаче не е от значение, тъй като въпросната мярка е обща мярка. Различните данъчни ставки, прилагани на териториите на държавите-членки, които оказват въздействие върху конкурентоспособността на дружествата, чиито седалища се намират на тяхна територия, не попадат в обхвата на правилата за държавна помощ. В допълнение за въпросната мярка не е било установено, че тя засяга търговията между държавите-членки. Освен това не е задължително последицата от амортизиране на финансова репутация да е увеличаване на цената, предлагана от конкурент. |
| --- | --- |

(81)

Що се отнася до характеристиките на въпросната мярка, за които се твърди, че са свързани с нарушаване, испанските органи посочват, че всяко едно данъчно облекчение, което намалява оперативните разходи на дадено дружество увеличава конкурентното предимство на бенефициера. Това изявление обаче не е от значение, тъй като въпросната мярка е обща мярка. Различните данъчни ставки, прилагани на териториите на държавите-членки, които оказват въздействие върху конкурентоспособността на дружествата, чиито седалища се намират на тяхна територия, не попадат в обхвата на правилата за държавна помощ. В допълнение за въпросната мярка не е било установено, че тя засяга търговията между държавите-членки. Освен това не е задължително последицата от амортизиране на финансова репутация да е увеличаване на цената, предлагана от конкурент.

| (82) | По отношение на съвместимостта на обжалваната мярка с общия пазар испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS е подходящо и пропорционално средство за справяне с пазарна слабост чрез установяване на неутрална данъчна система за вътрешните и трансграничните операции, която насърчава развитието на паневропейски дружества. |
| --- | --- |

(82)

По отношение на съвместимостта на обжалваната мярка с общия пазар испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS е подходящо и пропорционално средство за справяне с пазарна слабост чрез установяване на неутрална данъчна система за вътрешните и трансграничните операции, която насърчава развитието на паневропейски дружества.

VI.   ОЦЕНКА НА СХЕМАТА

| (83) | С оглед да се определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали въпросната мярка изпълнява условията на член 87, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че: „освен когато е предвидено друго в настоящия договор, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар“. С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще оцени дали въпросната мярка представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(83)

С оглед да се определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали въпросната мярка изпълнява условията на член 87, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че: „освен когато е предвидено друго в настоящия договор, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар“. С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще оцени дали въпросната мярка представлява държавна помощ.

А.   Избирателност и предимство, присъщи на мярката

| (84) | За да бъде счетена за държавна помощ, мярката трябва да е специфична или избирателна, в смисъл че поставя в благоприятно положение само определени предприятия или производството на някои стоки. |
| --- | --- |

(84)

За да бъде счетена за държавна помощ, мярката трябва да е специфична или избирателна, в смисъл че поставя в благоприятно положение само определени предприятия или производството на някои стоки.

| (85) | В известието на Комисията (47) се посочва, че „Основният критерий при прилагането на член 92, параграф 1 [понастоящем член 87, параграф 1] по отношение на данъчна мярка е следователно този, съгласно който мярката осигурява в полза на някои предприятия в държава-членка изключение от прилагането на данъчната система. Общата приложима система следва така да бъде първо определена. След това трябва да бъде разгледано дали изключениео от системата или диференциацията в мките на таз система се обосновават от „характера или общата схема“ на данъчната система, т.е. дали те произтичат пряко от основните или ръководни принципи на данъчната система в съответната държава-членка.“ |
| --- | --- |

(85)

В известието на Комисията (47) се посочва, че „Основният критерий при прилагането на член 92, параграф 1 [понастоящем член 87, параграф 1] по отношение на данъчна мярка е следователно този, съгласно който мярката осигурява в полза на някои предприятия в държава-членка изключение от прилагането на данъчната система. Общата приложима система следва така да бъде първо определена. След това трябва да бъде разгледано дали изключениео от системата или диференциацията в мките на таз система се обосновават от „характера или общата схема“ на данъчната система, т.е. дали те произтичат пряко от основните или ръководни принципи на данъчната система в съответната държава-членка.“

| (86) | В съответствие със съдебна практика на Съда на Европейските общности, (48)„що се отнася до преценката на условието за избирателност, което е един от елементите, формиращи понятието държавна помощ, от постоянната съдебна практика произтича, че член 87, параграф 1 ЕО изисква да се установи дали в рамкит на дадения правопорядък дадена национална мярка може да постави в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки спрямо други, които биха се оказали с оглед на преследваните от споменатия правопорядък цели в сходно фактическо и правно положение“. (49) |
| --- | --- |

(86)

В съответствие със съдебна практика на Съда на Европейските общности, (48)„що се отнася до преценката на условието за избирателност, което е един от елементите, формиращи понятието държавна помощ, от постоянната съдебна практика произтича, че член 87, параграф 1 ЕО изисква да се установи дали в рамкит на дадения правопорядък дадена национална мярка може да постави в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки спрямо други, които биха се оказали с оглед на преследваните от споменатия правопорядък цели в сходно фактическо и правно положение“. (49)

| (87) | Съдът също така е постановил в многобройни случаи, че в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО не се прави разграничение въз основа на пичините или целите на мерките за държавна помощ, а ги определя въз основа на техния ефект. (50) По-специално данъчните мерки, които не представляват адаптиране на общата система с цел постигане на определени характеристики от определени предприятия, а са били предложени като средства за подобряване на конкурентоспособността, са обхванати от член 87, параграф 1 от Договора. (51) |
| --- | --- |

(87)

Съдът също така е постановил в многобройни случаи, че в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО не се прави разграничение въз основа на пичините или целите на мерките за държавна помощ, а ги определя въз основа на техния ефект. (50) По-специално данъчните мерки, които не представляват адаптиране на общата система с цел постигане на определени характеристики от определени предприятия, а са били предложени като средства за подобряване на конкурентоспособността, са обхванати от член 87, параграф 1 от Договора. (51)

| (88) | Понятието данъчна помощ не се прилага обаче по отношение на мерки за държавно подпомагане, в които се прави разграничение между предприятия, ако това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата, част от която са тези мерки. Както е обяснено в известието на Комисията, (52)„някои условия могат да бъдат обосновани с обективни различия между данъкоплатците“. |
| --- | --- |

(88)

Понятието данъчна помощ не се прилага обаче по отношение на мерки за държавно подпомагане, в които се прави разграничение между предприятия, ако това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата, част от която са тези мерки. Както е обяснено в известието на Комисията, (52)„някои условия могат да бъдат обосновани с обективни различия между данъкоплатците“.

| (89) | Както е разяснено по-подробно в следния раздел, Комисията счита, че въпросната мярка е избирателна, поради това че тя поставя в по-благоприятно положение само определени групи предприятия, които осъществяват определени инвестиции в чужбина, и поради това, че този специфичен характер не е обоснован от характера на схемата, независимо от това дали референтната система е определена като правилата за данъчно третиране на финансовата репутация съгласно испанската данъчна система (вж. съображения 92—114) или като правилата за данъчно третиране на репутация, произтичаща от икономически интерес в дружество, чието седалище е в държава, различна от Испания (вж. съображения 115—119). Комисията счита, че въпросната мярка следва да бъде оценена с оглед на общите разпоредби на системата за корпоративно данъчно облагане, прилагани в случаи, в които възникването на репутация води до данъчна привилегия (вж. съображения 35—55), по същество поради факта, че Комисията счита, че случаите, в които финансовата репутация може да бъде амортизирана, не обхващат цялата категория данъкоплатци, поставени в подобно фактическо и правно положение. |
| --- | --- |

(89)

Както е разяснено по-подробно в следния раздел, Комисията счита, че въпросната мярка е избирателна, поради това че тя поставя в по-благоприятно положение само определени групи предприятия, които осъществяват определени инвестиции в чужбина, и поради това, че този специфичен характер не е обоснован от характера на схемата, независимо от това дали референтната система е определена като правилата за данъчно третиране на финансовата репутация съгласно испанската данъчна система (вж. съображения 92—114) или като правилата за данъчно третиране на репутация, произтичаща от икономически интерес в дружество, чието седалище е в държава, различна от Испания (вж. съображения 115—119). Комисията счита, че въпросната мярка следва да бъде оценена с оглед на общите разпоредби на системата за корпоративно данъчно облагане, прилагани в случаи, в които възникването на репутация води до данъчна привилегия (вж. съображения 35—55), по същество поради факта, че Комисията счита, че случаите, в които финансовата репутация може да бъде амортизирана, не обхващат цялата категория данъкоплатци, поставени в подобно фактическо и правно положение.

| (90) | Също така Комисията достига до заключението, че дори и да беше избрана алтернативна референтна система, вдъхновена от системата, предложена от испанските органи (Вж. съображения 56—58), при все това въпросната мярка щеше да представлява мярка за държавна помощ основно поради различните фактически и правни условия, необходими за осъществяване на различните сценарии за възползване от разпоредбите относно репутацията, произтичаща от икономически интерес, придобит в дружество, чието седалище е в държава, различна от Испания. |
| --- | --- |

(90)

Също така Комисията достига до заключението, че дори и да беше избрана алтернативна референтна система, вдъхновена от системата, предложена от испанските органи (Вж. съображения 56—58), при все това въпросната мярка щеше да представлява мярка за държавна помощ основно поради различните фактически и правни условия, необходими за осъществяване на различните сценарии за възползване от разпоредбите относно репутацията, произтичаща от икономически интерес, придобит в дружество, чието седалище е в държава, различна от Испания.

| (91) | Според този алтернативен сценарий въпросната мярка е твърде неточна и произволна, тъй като тя не определя каквито и да било условия като наличието на специфични, очертани по силата на закона обстоятелства, които биха обосновали различното данъчно третиране. Следователно при наличието на обстоятелства, за които не е доказано, че са различни в достатъчна степен, за да обосноват избирателно изключение от общите правила за репутацията, се прекратява възползването от въпросната мярка. Поради това Комисията счита, че въпросната мярка се състои от данъчно облекчение по отношение на конкретен вид разходи и обхваща широка категория транзакции по дискриминационен начин, което не може да бъде обосновано от обективни различия между данъкоплатците и следователно в резултат от това се получава нарушаване на конкуренцията. (53) |
| --- | --- |

(91)

Според този алтернативен сценарий въпросната мярка е твърде неточна и произволна, тъй като тя не определя каквито и да било условия като наличието на специфични, очертани по силата на закона обстоятелства, които биха обосновали различното данъчно третиране. Следователно при наличието на обстоятелства, за които не е доказано, че са различни в достатъчна степен, за да обосноват избирателно изключение от общите правила за репутацията, се прекратява възползването от въпросната мярка. Поради това Комисията счита, че въпросната мярка се състои от данъчно облекчение по отношение на конкретен вид разходи и обхваща широка категория транзакции по дискриминационен начин, което не може да бъде обосновано от обективни различия между данъкоплатците и следователно в резултат от това се получава нарушаване на конкуренцията. (53)

A.1   Данъчно третиране на финансовата репутация съгласно испанската данъчна система по отношение на придобивания в рамките на Общността

A.1.1   Референтна система

| (92) | В решението за откриване Комисията счита, че подходящата референтна система е системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, по-специално правилата за данъчно третиране на финансовата репутация, които се съдържат в испанската данъчна система. Този подход е в съответствие с предишната практика на Комисията и съдебната практика на европейските съдилища, според които обичайната система за корпоративно данъчно облагане е референтната система. (54) В мненията на испанските органи се подчертава, че ограниченията върху трансграничните обединявания на търговска дейност поставят данъкоплатците, които купуват дялови участия в местни дружества, в правно и фактическо положение, различно от положението на данъкоплатците, които купуват дялови участия в чуждестранни дружества. Според испанските органи причината за това положение е наличието на пречки, които не позволяват на испанските инвеститори да осъществяват трансгранични обединявания на търговска дейност след придобиването на дялови участия, докато това е възможно да бъде осъществено в национален контекст. |
| --- | --- |

(92)

В решението за откриване Комисията счита, че подходящата референтна система е системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, по-специално правилата за данъчно третиране на финансовата репутация, които се съдържат в испанската данъчна система. Този подход е в съответствие с предишната практика на Комисията и съдебната практика на европейските съдилища, според които обичайната система за корпоративно данъчно облагане е референтната система. (54) В мненията на испанските органи се подчертава, че ограниченията върху трансграничните обединявания на търговска дейност поставят данъкоплатците, които купуват дялови участия в местни дружества, в правно и фактическо положение, различно от положението на данъкоплатците, които купуват дялови участия в чуждестранни дружества. Според испанските органи причината за това положение е наличието на пречки, които не позволяват на испанските инвеститори да осъществяват трансгранични обединявания на търговска дейност след придобиването на дялови участия, докато това е възможно да бъде осъществено в национален контекст.

| (93) | На първо място, във връзка с наличието на тези пречки, за които се твърди, следва да бъде подчертано, че испанските органи и тридесетте заинтересовани страни не са предоставили подробна информация относно наличието на такива пречки и дори в последните мнения, представени от тях, те са се ограничили единствено до изразяване на общи и необосновани твърдения, които подчертават общи характеристики, каквито са различията, произтичащи от неприлагането на директивата в областта на дружественото право, различията, свързани с права на миноритарни притежатели на дялове, права на кредитори, трудовото право, националната търговска марка и общи политически или търговски съображения. Ако за определянето на обхвата на член 87 от Договора можеха да бъдат взети предвид необосновани и общи елементи като тези, би съществувала опасност понятието за помощ да се превърне в голяма степен в произволно понятие. Освен това тези субективни изявления не са нито разгърнати, нито обосновани. В допълнение испанските органи също така цитират Доклада на Комисията за прилагането на директивата относно предложенията за поглъщане (55), но не разясняват каква е връзката между пречките пред поглъщанията и пречки, за които се твърди, че са налице пред трансграничните обединявания на търговска дейност. |
| --- | --- |

(93)

На първо място, във връзка с наличието на тези пречки, за които се твърди, следва да бъде подчертано, че испанските органи и тридесетте заинтересовани страни не са предоставили подробна информация относно наличието на такива пречки и дори в последните мнения, представени от тях, те са се ограничили единствено до изразяване на общи и необосновани твърдения, които подчертават общи характеристики, каквито са различията, произтичащи от неприлагането на директивата в областта на дружественото право, различията, свързани с права на миноритарни притежатели на дялове, права на кредитори, трудовото право, националната търговска марка и общи политически или търговски съображения. Ако за определянето на обхвата на член 87 от Договора можеха да бъдат взети предвид необосновани и общи елементи като тези, би съществувала опасност понятието за помощ да се превърне в голяма степен в произволно понятие. Освен това тези субективни изявления не са нито разгърнати, нито обосновани. В допълнение испанските органи също така цитират Доклада на Комисията за прилагането на директивата относно предложенията за поглъщане (55), но не разясняват каква е връзката между пречките пред поглъщанията и пречки, за които се твърди, че са налице пред трансграничните обединявания на търговска дейност.

| (94) | На второ място, във връзка с естеството на тези пречки, за които се твърди, испанските органи и тридесетте страни не установяват наличието на каквато и да било фискални пречки в общия пазар. Пречките пред трансграничните обединявания на търговска дейност са премахнати от 1 януари 1992 г., датата, на която държавите-членки трябваше да приложат директивата за трансгранично данъчно облагане. По тази причина данъчното третиране на обединяванията на търговска дейност, независимо дали в контекста на вътрешни или трансгранични операции, се счита за хармонизирано. По отношение на неданъчните пречки и по-специално пречки, предвидени в дружественото право, свързани с държавата на установяване на целевото дружество, Комисията счита, че от 8 октомври 2004 г., датата, на съставяне на Директива 2001/86/ЕО на Съвета от 8 октомври 2001 г. за допълнение на Устава на европейското дружество по отношение на участието на заетите лица, (56), заедно с Регламент (ЕО) No 2157/2001 на Съвета от 8 октомври 2001 г. относно Устава на Европейското дружество (SE) (57) или, най-късно от датата на транспониране (58) на директивата за трансграничните сливания, пречките пред обединяванията на търговска дейност в рамките на общия пазар са били премахнати. По тази причина третирането на обединяванията на търговска дейност по силата на дружественото право е еднакво за вътрешните и трансграничните операции поне от 15 декември 2007 г. В преамбюла към испански Закон No 3/2009 от 3 април 2009 г. относно структурните преобразувания на дружествата, (59) който транспонира директивата в областта на дружественото право, се потвърждава този анализ като се посочва, че „... трансграничните сливания между дружества вече са често срещано явление в испанската практика в съответствие със законодателствата на различните държави-членки ...“. Комисията не е била уведомена от испанските органи или тридесетте заинтересовани страни за наличието на каквато и да било друга обоснована пречка, която би могла да оправдае различно правно третиране като третирането, прилагано в рамките на въпросната мярка. Въпреки че испанските органи са предоставили списък с проблеми (60), свързани с ограниченията върху трансграничните обединявания на търговска дейност на 16 юни 2009 г., този документ не съдържа обоснована информация или приложими фактически елементи, оправдаващи дискриминационните аспекти на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(94)

На второ място, във връзка с естеството на тези пречки, за които се твърди, испанските органи и тридесетте страни не установяват наличието на каквато и да било фискални пречки в общия пазар. Пречките пред трансграничните обединявания на търговска дейност са премахнати от 1 януари 1992 г., датата, на която държавите-членки трябваше да приложат директивата за трансгранично данъчно облагане. По тази причина данъчното третиране на обединяванията на търговска дейност, независимо дали в контекста на вътрешни или трансгранични операции, се счита за хармонизирано. По отношение на неданъчните пречки и по-специално пречки, предвидени в дружественото право, свързани с държавата на установяване на целевото дружество, Комисията счита, че от 8 октомври 2004 г., датата, на съставяне на Директива 2001/86/ЕО на Съвета от 8 октомври 2001 г. за допълнение на Устава на европейското дружество по отношение на участието на заетите лица, (56), заедно с Регламент (ЕО) No 2157/2001 на Съвета от 8 октомври 2001 г. относно Устава на Европейското дружество (SE) (57) или, най-късно от датата на транспониране (58) на директивата за трансграничните сливания, пречките пред обединяванията на търговска дейност в рамките на общия пазар са били премахнати. По тази причина третирането на обединяванията на търговска дейност по силата на дружественото право е еднакво за вътрешните и трансграничните операции поне от 15 декември 2007 г. В преамбюла към испански Закон No 3/2009 от 3 април 2009 г. относно структурните преобразувания на дружествата, (59) който транспонира директивата в областта на дружественото право, се потвърждава този анализ като се посочва, че „... трансграничните сливания между дружества вече са често срещано явление в испанската практика в съответствие със законодателствата на различните държави-членки ...“. Комисията не е била уведомена от испанските органи или тридесетте заинтересовани страни за наличието на каквато и да било друга обоснована пречка, която би могла да оправдае различно правно третиране като третирането, прилагано в рамките на въпросната мярка. Въпреки че испанските органи са предоставили списък с проблеми (60), свързани с ограниченията върху трансграничните обединявания на търговска дейност на 16 юни 2009 г., този документ не съдържа обоснована информация или приложими фактически елементи, оправдаващи дискриминационните аспекти на въпросната мярка.

| (95) | На трето място, Комисията отбелязва, че в съответатвие със съдебната практика на Съда на Европейските общности, (61) ако транграничните обединявания на търговска дейност и вътрешните обединявания на търговска дейност не се третират по подобен начин от държавите-членки, това може да представлява нарушение на задълженията, произтичащи от Договора. В действителност, ако даден национален закон предвижда различно третиране на дружествата според вътрешното или трансграничното естество на сливането, съществува вероятност това да възпрепятства упражняването на свободата на установяване, посочена в Договора. По-точно „това различно третиране представлява ограничение по смисъла на членове 43 и 48 от Договора, което противоречи на правото на установяване и може да бъде извършено, само ако с него се преследва легитимна цел, съвместима с Договора, и ако то е оправдано с императивни основания от обществен интерес“. (62) Освен това следва да бъде припомнено, че правомощията за преценка, предоставени на Комисията при прилагането на член 87, параграф 3 от Договора не ѝ позволяват да разрешава на държавите-членки да извършват дерогация от разпоредби на общностното право, различни от разпоредбите, свързани с прилагането на член 87, параграф 1 от Договора. (63) |
| --- | --- |

(95)

На трето място, Комисията отбелязва, че в съответатвие със съдебната практика на Съда на Европейските общности, (61) ако транграничните обединявания на търговска дейност и вътрешните обединявания на търговска дейност не се третират по подобен начин от държавите-членки, това може да представлява нарушение на задълженията, произтичащи от Договора. В действителност, ако даден национален закон предвижда различно третиране на дружествата според вътрешното или трансграничното естество на сливането, съществува вероятност това да възпрепятства упражняването на свободата на установяване, посочена в Договора. По-точно „това различно третиране представлява ограничение по смисъла на членове 43 и 48 от Договора, което противоречи на правото на установяване и може да бъде извършено, само ако с него се преследва легитимна цел, съвместима с Договора, и ако то е оправдано с императивни основания от обществен интерес“. (62) Освен това следва да бъде припомнено, че правомощията за преценка, предоставени на Комисията при прилагането на член 87, параграф 3 от Договора не ѝ позволяват да разрешава на държавите-членки да извършват дерогация от разпоредби на общностното право, различни от разпоредбите, свързани с прилагането на член 87, параграф 1 от Договора. (63)

| (96) | С оглед на горепосоченото Комисията счита, че в решението за откриване не е посочена каквато и да било причина за отклонение от референтната система: подходящата референтна рамка за оценка на въпросната мярка е съставена от общата система за корпоративно данъчно облагане на Испания и по-точно от правилата за данъчно третиране на финансовата репутация, които се съдържат в тази данъчна система. |
| --- | --- |

(96)

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че в решението за откриване не е посочена каквато и да било причина за отклонение от референтната система: подходящата референтна рамка за оценка на въпросната мярка е съставена от общата система за корпоративно данъчно облагане на Испания и по-точно от правилата за данъчно третиране на финансовата репутация, които се съдържат в тази данъчна система.

A.1.2   Наличие на освобождаване от тази референтна система

| (97) | Съгласно испанската данъчна система данъчната основа се изчислява въз основа на счетоводния отчет, към който се нанасят последващи корекции чрез прилагане на конкретни данъчни правила. Комисията отбелязва като предварителна забележка и при условията на евентуалност, че е налице дерогация на въпросната мярка от испанската счетоводна система. Възникването на финансова репутация може да бъде изчислено единствено на теория чрез консолидиране на отчетите на целевото дружество с отчетите на придобиващото дружество. При все това съгласно испанската счетоводна система консолидирането на отчети е необходимо в случай на „придобиване на контрол“ (64) и то се извършва както за местни, така и за чуждестранни асоциации от дружества с цел да се осигури единен контрол върху обща ситуация на група от дружества. Счита се, че е налице такава ситуация (65) например, ако дружеството майка притежава мнозинството от правата на глас в дъщерното дружество. Въпреки това въпросната мярка не изисква такъв вид контрол и се прилага при притежаване на дялово участие в размер на най-малко 5 %. Накрая, Комисията също така отбелязва, че от 1 януари 2005 г., (66) в съответствие със счетоводните правила, финансовата репутация вече не може да бъде амортизирана от което и да било дружество. В действителност в тази връзка тридесетте заинтересовани страни се позовават на разпоредби (67), които вече не са в сила съгласно испанската счетоводна система. Като резултат от Закон No 16/2007 от 4 юли 2007 г. за реформиране и преработване на търговското законодателство в областта на осчетоводяването за целите на международно хармонизиране на счетоводната отчетност съгласно законодателството на ЕС, както и като резултат от Кралски указ 1514/2007 от 16 ноември 2007 г. относно плана за общо счетоводство, от счетоводна гледна точка вече не се разрешава амортизацията както на репутация, така на финансова репутация. Тези изменения към испанското счетоводно право са в съответствие с Регламент (ЕО) No 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти. (68) Следователно с оглед на тези съображения въпросната мярка представлява отклонение от обичайните счетоводни правила, приложими в Испания. |
| --- | --- |

(97)

Съгласно испанската данъчна система данъчната основа се изчислява въз основа на счетоводния отчет, към който се нанасят последващи корекции чрез прилагане на конкретни данъчни правила. Комисията отбелязва като предварителна забележка и при условията на евентуалност, че е налице дерогация на въпросната мярка от испанската счетоводна система. Възникването на финансова репутация може да бъде изчислено единствено на теория чрез консолидиране на отчетите на целевото дружество с отчетите на придобиващото дружество. При все това съгласно испанската счетоводна система консолидирането на отчети е необходимо в случай на „придобиване на контрол“ (64) и то се извършва както за местни, така и за чуждестранни асоциации от дружества с цел да се осигури единен контрол върху обща ситуация на група от дружества. Счита се, че е налице такава ситуация (65) например, ако дружеството майка притежава мнозинството от правата на глас в дъщерното дружество. Въпреки това въпросната мярка не изисква такъв вид контрол и се прилага при притежаване на дялово участие в размер на най-малко 5 %. Накрая, Комисията също така отбелязва, че от 1 януари 2005 г., (66) в съответствие със счетоводните правила, финансовата репутация вече не може да бъде амортизирана от което и да било дружество. В действителност в тази връзка тридесетте заинтересовани страни се позовават на разпоредби (67), които вече не са в сила съгласно испанската счетоводна система. Като резултат от Закон No 16/2007 от 4 юли 2007 г. за реформиране и преработване на търговското законодателство в областта на осчетоводяването за целите на международно хармонизиране на счетоводната отчетност съгласно законодателството на ЕС, както и като резултат от Кралски указ 1514/2007 от 16 ноември 2007 г. относно плана за общо счетоводство, от счетоводна гледна точка вече не се разрешава амортизацията както на репутация, така на финансова репутация. Тези изменения към испанското счетоводно право са в съответствие с Регламент (ЕО) No 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти. (68) Следователно с оглед на тези съображения въпросната мярка представлява отклонение от обичайните счетоводни правила, приложими в Испания.

| (98) | Независимо от това, поради фискалния характер на въпросната мярка, наличието на изключение трябва да бъде оценено при съпоставяне с референтната данъчна система, а не само на счетоводна база. В тази връзка Комисията отбелязва, че испанската данъчна система никога не е разрешавала амортизацията на финансова репутация, освен съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. По-специално не е възможно извършването на такава амортизация и по отношение на вътрешни транзакции. Това се доказва от следните фактори: |
| --- | --- |

(98)

Независимо от това, поради фискалния характер на въпросната мярка, наличието на изключение трябва да бъде оценено при съпоставяне с референтната данъчна система, а не само на счетоводна база. В тази връзка Комисията отбелязва, че испанската данъчна система никога не е разрешавала амортизацията на финансова репутация, освен съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. По-специално не е възможно извършването на такава амортизация и по отношение на вътрешни транзакции. Това се доказва от следните фактори:

| (99) | За целите на данъчното облагане в Испания репутацията може да бъде осчетоводена отделно след обединяване на търговска дейност, (69) което се осъществява или в случай на придобиване, или при прехвърляне на активи, които съставляват независима стопанска дейност, или след извършване на законово обединяване на търговска дейност. В тези случаи репутацията възниква като счетоводна разлика между стойността на придобиване и пазарната стойност на активите, съставляващи стопанска дейност, които са придобити или се притежават от обединеното дружество. Когато придобиването на стопанската дейност на дадено дружество се извършва чрез придобиване на дяловете в него, какъвто е случаят при въпросната мярка, репутацията може да произтече единствено, ако впоследствие придобиващото дружество се обедини с придобитото дружество, върху което придобиващото дружество ще придобие контрол след такова обединяване. |
| --- | --- |

(99)

За целите на данъчното облагане в Испания репутацията може да бъде осчетоводена отделно след обединяване на търговска дейност, (69) което се осъществява или в случай на придобиване, или при прехвърляне на активи, които съставляват независима стопанска дейност, или след извършване на законово обединяване на търговска дейност. В тези случаи репутацията възниква като счетоводна разлика между стойността на придобиване и пазарната стойност на активите, съставляващи стопанска дейност, които са придобити или се притежават от обединеното дружество. Когато придобиването на стопанската дейност на дадено дружество се извършва чрез придобиване на дяловете в него, какъвто е случаят при въпросната мярка, репутацията може да произтече единствено, ако впоследствие придобиващото дружество се обедини с придобитото дружество, върху което придобиващото дружество ще придобие контрол след такова обединяване.

| (100) | При все това съгласно въпросната мярка не е необходимо нито придобиването на контрол, нито обединяването на двете търговски дейности. Само придобиването на минимум 5 % дялово участие в чуждестранно дружество е достатъчно. Следователно, когато се позволява финансовата репутация, представляваща репутация, която би била осчетоводена, ако дружествата са се обединили, да възникне самостоятелно, дори без да е налице обединяване на търговска дейност, се извършва дерогация от референтната система. Трябва да бъде подчертано, че дерогацията не се дължи на продължителността на периода, през който финансовата репутация се амортизира, в сравнение с периода, през който се амортизира традиционната репутация (70), а на различното третиране, което се прилага по отношение на вътрешните и трансграничните транзакции. Сама по себе си въпросната мярка не може да бъде считана за ново правило за общо счетоводство, тъй като амортизацията на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на вътрешни дялови участия не се разрешава. Предвид всички изложени по-горе съображения Комисията достига до заключението, че е налице дерогация на въпросната мярка от референтната система. Както ще бъде посочено в съображения 128—138, Комисията счита, че нито испанските органи, нито тридесетте заинтересовани страни са изложили достатъчно убедителни доводи, чрез които да променят това заключение. |
| --- | --- |

(100)

При все това съгласно въпросната мярка не е необходимо нито придобиването на контрол, нито обединяването на двете търговски дейности. Само придобиването на минимум 5 % дялово участие в чуждестранно дружество е достатъчно. Следователно, когато се позволява финансовата репутация, представляваща репутация, която би била осчетоводена, ако дружествата са се обединили, да възникне самостоятелно, дори без да е налице обединяване на търговска дейност, се извършва дерогация от референтната система. Трябва да бъде подчертано, че дерогацията не се дължи на продължителността на периода, през който финансовата репутация се амортизира, в сравнение с периода, през който се амортизира традиционната репутация (70), а на различното третиране, което се прилага по отношение на вътрешните и трансграничните транзакции. Сама по себе си въпросната мярка не може да бъде считана за ново правило за общо счетоводство, тъй като амортизацията на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на вътрешни дялови участия не се разрешава. Предвид всички изложени по-горе съображения Комисията достига до заключението, че е налице дерогация на въпросната мярка от референтната система. Както ще бъде посочено в съображения 128—138, Комисията счита, че нито испанските органи, нито тридесетте заинтересовани страни са изложили достатъчно убедителни доводи, чрез които да променят това заключение.

A.1.3   Наличие на предимство

| (101) | Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, част от финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в чуждестранни дружества, може да бъде приспадната от данъчната основа чрез дерогация от референтната система. Следователно с член 12, параграф 5 от TRLIS се предоставя икономическо предимство чрез намаляване на данъчната тежест на бенефициера. Това предимство се изразява в намаляване на данъка, който в противен случай съответните дружества биха били длъжни да платят. Намаляването е пропорционално на разликата между цената на придобиване и пазарната стойност на съответните осчетоводени активи, представляващи закупените дялови участия. |
| --- | --- |

(101)

Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, част от финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в чуждестранни дружества, може да бъде приспадната от данъчната основа чрез дерогация от референтната система. Следователно с член 12, параграф 5 от TRLIS се предоставя икономическо предимство чрез намаляване на данъчната тежест на бенефициера. Това предимство се изразява в намаляване на данъка, който в противен случай съответните дружества биха били длъжни да платят. Намаляването е пропорционално на разликата между цената на придобиване и пазарната стойност на съответните осчетоводени активи, представляващи закупените дялови участия.

| (102) | Точният размер на предимството по отношение на платената цена на придобиване съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията, която подлежи на приспадане през целия амортизационен период след придобиването. По тази причина този размер зависи от ставката на корпоративния данък през съответните години и от приложимия сконтов процент. |
| --- | --- |

(102)

Точният размер на предимството по отношение на платената цена на придобиване съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията, която подлежи на приспадане през целия амортизационен период след придобиването. По тази причина този размер зависи от ставката на корпоративния данък през съответните години и от приложимия сконтов процент.

| (103) | Ако придобитите дялови участия бъдат препродадени, част от това предимство ще бъде компенсирано чрез облагане с данък върху дохода. В действителност, ако въпросното чуждестранно дялово участие бъде препродадено, разрешаването на амортизация на финансова репутация ще доведе до увеличаване на данъка върху дохода, начисляван към датата на продажбата. При все това при наличието на тези несигурни обстоятелства, предимството няма да се бъде изгубено напълно, тъй като при данъчно облагане на по-късен етап няма да бъдат отчетени разходите, свързани с ликвидността. Както правилно посочват двете страни, от икономическа гледна точка размерът на предимството е поне сходен с размера на линия за безлихвен кредит, даваща възможност за теглене в продължение на двадесет години на 1/20 от цената на нематериалните активи за периода, в рамките на който дяловите участия се отразяват в счетоводните книги на данъкоплатеца. |
| --- | --- |

(103)

Ако придобитите дялови участия бъдат препродадени, част от това предимство ще бъде компенсирано чрез облагане с данък върху дохода. В действителност, ако въпросното чуждестранно дялово участие бъде препродадено, разрешаването на амортизация на финансова репутация ще доведе до увеличаване на данъка върху дохода, начисляван към датата на продажбата. При все това при наличието на тези несигурни обстоятелства, предимството няма да се бъде изгубено напълно, тъй като при данъчно облагане на по-късен етап няма да бъдат отчетени разходите, свързани с ликвидността. Както правилно посочват двете страни, от икономическа гледна точка размерът на предимството е поне сходен с размера на линия за безлихвен кредит, даваща възможност за теглене в продължение на двадесет години на 1/20 от цената на нематериалните активи за периода, в рамките на който дяловите участия се отразяват в счетоводните книги на данъкоплатеца.

| (104) | Ако вземем един хипотетичен пример, който вече е посочен от Комисията в решението за откриване, дялово участие, придобито през 2002 г. би предоставило предимство, съответстващо на 20,6 % от размера на финансовата репутация при приемане на сконтов процент в размер на 5 % (71) и при отчитане на съществуващата структура на ставките на корпоративния данък до 2022 г., понастоящем определени по силата на Закон No 35/2006. (72) Третите страни не са оспорили тези данни. Ако придобитите дялови участия бяха препродадени, предимството щеше да съответства на лихвата, която щеше да бъде начислена на данъкоплатеца при откриване на кредитна линия с характеристиките, описани в предходното съображение. |
| --- | --- |

(104)

Ако вземем един хипотетичен пример, който вече е посочен от Комисията в решението за откриване, дялово участие, придобито през 2002 г. би предоставило предимство, съответстващо на 20,6 % от размера на финансовата репутация при приемане на сконтов процент в размер на 5 % (71) и при отчитане на съществуващата структура на ставките на корпоративния данък до 2022 г., понастоящем определени по силата на Закон No 35/2006. (72) Третите страни не са оспорили тези данни. Ако придобитите дялови участия бяха препродадени, предимството щеше да съответства на лихвата, която щеше да бъде начислена на данъкоплатеца при откриване на кредитна линия с характеристиките, описани в предходното съображение.

| (105) | Накрая, Комисията не може да приеме становищата на испанските органи и тридесетте заинтересовани страни, че крайният бенефициер на въпросната мярка ще бъде продавачът на чуждестранното дялово участие, тъй като той ще получи по-висока цена. На първо място, не е наличен какъвто и да било механизъм, гарантиращ, че предимството се предоставя на продавача в пълен размер. На второ място, цената на придобиване е резултат от редица различни елементи, а не само от въпросната мярка. На трето място, в хипотетична ситуация, в който икономическото предимство е било прехвърлено на продавача, в резултат от въпросната мярка придобиващият е щял да увеличи своята цена на придобиване, което е от първостепенно значение в случай на транзакция за конкурентно придобиване. |
| --- | --- |

(105)

Накрая, Комисията не може да приеме становищата на испанските органи и тридесетте заинтересовани страни, че крайният бенефициер на въпросната мярка ще бъде продавачът на чуждестранното дялово участие, тъй като той ще получи по-висока цена. На първо място, не е наличен какъвто и да било механизъм, гарантиращ, че предимството се предоставя на продавача в пълен размер. На второ място, цената на придобиване е резултат от редица различни елементи, а не само от въпросната мярка. На трето място, в хипотетична ситуация, в който икономическото предимство е било прехвърлено на продавача, в резултат от въпросната мярка придобиващият е щял да увеличи своята цена на придобиване, което е от първостепенно значение в случай на транзакция за конкурентно придобиване.

| (106) | Следователно Комисията трябва да заключи, че във всеки случай въпросната мярка предоставя предимство в момента на придобиване на чуждестранни участия. |
| --- | --- |

(106)

Следователно Комисията трябва да заключи, че във всеки случай въпросната мярка предоставя предимство в момента на придобиване на чуждестранни участия.

A.1.4   Обосноваване на мярката чрез логиката на испанската данъчна система

| (107) | Комисията счита, че съгласно установената съдебна практика на Съда (73) мерките, с които се въвежда разграничение между предприятия, не представляват държавна помощ, когато това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата от задължения, част от която са тези мерки. Това обосноваване, базирано на характера или цялостната структура на данъчната система, отразява съгласуваността на конкретна данъчна мярка с вътрешната логика на данъчната система като цяло. |
| --- | --- |

(107)

Комисията счита, че съгласно установената съдебна практика на Съда (73) мерките, с които се въвежда разграничение между предприятия, не представляват държавна помощ, когато това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата от задължения, част от която са тези мерки. Това обосноваване, базирано на характера или цялостната структура на данъчната система, отразява съгласуваността на конкретна данъчна мярка с вътрешната логика на данъчната система като цяло.

| (108) | В тази връзка на първо място Комисията счита, че испанските органи не са доказали, че въпросната мярка ще има за последица премахване на двойното данъчно облагане. Действително схемата не установява каквито и да било условия за доказване, че продавачът действително е бил обложен с данък върху печалбата, произтичаща от прехвърлянето на дяловото участие, въпреки че такова условие е наложено във връзка с амортизацията на репутация, произтичаща от обединяване на търговска дейност. (74) Следва да бъде подчертано, че независимо от твърдението на испанските органи, че не са компетентни да упражняват контрол върху чуждестранен продавач, осъществяващ операции в чужбина, Комисията отбелязва, че това условие е необходимо да бъде спазено във връзка с прилагането на други испански данъчни разпоредби (75), но не и във връзка с въпросната мярка. |
| --- | --- |

(108)

В тази връзка на първо място Комисията счита, че испанските органи не са доказали, че въпросната мярка ще има за последица премахване на двойното данъчно облагане. Действително схемата не установява каквито и да било условия за доказване, че продавачът действително е бил обложен с данък върху печалбата, произтичаща от прехвърлянето на дяловото участие, въпреки че такова условие е наложено във връзка с амортизацията на репутация, произтичаща от обединяване на търговска дейност. (74) Следва да бъде подчертано, че независимо от твърдението на испанските органи, че не са компетентни да упражняват контрол върху чуждестранен продавач, осъществяващ операции в чужбина, Комисията отбелязва, че това условие е необходимо да бъде спазено във връзка с прилагането на други испански данъчни разпоредби (75), но не и във връзка с въпросната мярка.

| (109) | На второ място, обжалваната мярка не представлява механизъм за избягване на двойното данъчно облагане на бъдещи дивиденти, които ще бъдат обложени с данък при реализиране на бъдещи печалби и не следва да бъдат облагани с данък повторно, когато се разпределят в дружеството, притежаващо значително д ялово участие, за придобиването на което се плаща финансова репутация. В действителност обжалваната мярка не създава каквато и да било връзка между получените дивиденти и приспадането, представляващо предимство, което произтича от мярката. За разлика от това дивидентите, получени от значително дялово участие, вече се възползват както от освобождаването, предвидено в член 21 от TRLIS, така и от пряката данъчна неутралност, предвидена в член 32 от TRLIS с цел избягване на международното двойно данъчно облагане. В тази връзка от амортизацията на финансова репутация произтича допълнително предимство по отношение придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества. |
| --- | --- |

(109)

На второ място, обжалваната мярка не представлява механизъм за избягване на двойното данъчно облагане на бъдещи дивиденти, които ще бъдат обложени с данък при реализиране на бъдещи печалби и не следва да бъдат облагани с данък повторно, когато се разпределят в дружеството, притежаващо значително д ялово участие, за придобиването на което се плаща финансова репутация. В действителност обжалваната мярка не създава каквато и да било връзка между получените дивиденти и приспадането, представляващо предимство, което произтича от мярката. За разлика от това дивидентите, получени от значително дялово участие, вече се възползват както от освобождаването, предвидено в член 21 от TRLIS, така и от пряката данъчна неутралност, предвидена в член 32 от TRLIS с цел избягване на международното двойно данъчно облагане. В тази връзка от амортизацията на финансова репутация произтича допълнително предимство по отношение придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества.

| (110) | На трето място, испанските органи не са доказали, че въпросната мярка ще бъде продължение на правилата за обезценка, предполагащи наличието на обективни обстоятелства за загуби, базирани на подробно и обективно изчисляване, което не се изисква от въпросната мярка. За разлика от това с член 12, параграф 3 от TRLIS се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на дялови участия в собствения капитал на местни и чуждестранни субекти, които не се търгуват на вторичен пазар за обезценени активи, извършвани в периода от началото до края на данъчната година. Във въпросната мярка, която според бенефициерите е в съответствие с член 12, параграф 3 от TRLIS, (76) се предвиждат допълнителни приспадания над размера на намалението на теоретичната счетоводна стойност, свързана с обезценката. |
| --- | --- |

(110)

На трето място, испанските органи не са доказали, че въпросната мярка ще бъде продължение на правилата за обезценка, предполагащи наличието на обективни обстоятелства за загуби, базирани на подробно и обективно изчисляване, което не се изисква от въпросната мярка. За разлика от това с член 12, параграф 3 от TRLIS се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на дялови участия в собствения капитал на местни и чуждестранни субекти, които не се търгуват на вторичен пазар за обезценени активи, извършвани в периода от началото до края на данъчната година. Във въпросната мярка, която според бенефициерите е в съответствие с член 12, параграф 3 от TRLIS, (76) се предвиждат допълнителни приспадания над размера на намалението на теоретичната счетоводна стойност, свързана с обезценката.

| (111) | На четвърто място, Комисията отбелязва, че финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в Испания не може да бъде амортизирана, докато финансовата репутация на чуждестранни дружества може да бъде амортизирана при определени условия. Различното данъчно третиране, което се прилага спрямо финансовата репутация на чуждестранните и местните дружества представлява разграничение, въведено от въпросната мярка, което не е нито необходимо, нито пропорционално от гледна точка на логиката на данъчната система. В действителност Комисията счита, че е непропорционално чрез разглежданата схема да се налага значително по-различно номинално и ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина. |
| --- | --- |

(111)

На четвърто място, Комисията отбелязва, че финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в Испания не може да бъде амортизирана, докато финансовата репутация на чуждестранни дружества може да бъде амортизирана при определени условия. Различното данъчно третиране, което се прилага спрямо финансовата репутация на чуждестранните и местните дружества представлява разграничение, въведено от въпросната мярка, което не е нито необходимо, нито пропорционално от гледна точка на логиката на данъчната система. В действителност Комисията счита, че е непропорционално чрез разглежданата схема да се налага значително по-различно номинално и ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина.

| (112) | Накрая, испанските органи също така твърдят, че въпросната мярка е обоснована от принципа на неутралност, който трябва да се приложи в контекста на корпоративното данъчно облагане. (77) В действителност в обяснителния меморандум към Закона за корпоративното данъчно облагане (78), който е бил в сила към момента на въвеждане на въпросната мярка, се прави ясно позоваване на този принцип. В тази връзка Комисията отбелязва, че „принципът на конкурентоспособност“ (79) изтъкнат от испанските органи, които изрично насочват вниманието към „нарастване на износа“ също води до тази реформа. В тази връзка следва да бъде припомнено, че според предходни решения на Комисията (80) е непропорционално да се предоставя различно ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина. В допълнение Комисията припомня, че както е посочено от Съда (81)„... макар и несъмнено принципите на еднакво данъчно третиране и еднаква данъчна тежест да представляват част от основата на испанската данъчна система, съгласно тях не се изисква спрямо данъкоплатците в различни положения да бъде прилагано еднакво третиране ...“ |
| --- | --- |

(112)

Накрая, испанските органи също така твърдят, че въпросната мярка е обоснована от принципа на неутралност, който трябва да се приложи в контекста на корпоративното данъчно облагане. (77) В действителност в обяснителния меморандум към Закона за корпоративното данъчно облагане (78), който е бил в сила към момента на въвеждане на въпросната мярка, се прави ясно позоваване на този принцип. В тази връзка Комисията отбелязва, че „принципът на конкурентоспособност“ (79) изтъкнат от испанските органи, които изрично насочват вниманието към „нарастване на износа“ също води до тази реформа. В тази връзка следва да бъде припомнено, че според предходни решения на Комисията (80) е непропорционално да се предоставя различно ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина. В допълнение Комисията припомня, че както е посочено от Съда (81)„... макар и несъмнено принципите на еднакво данъчно третиране и еднаква данъчна тежест да представляват част от основата на испанската данъчна система, съгласно тях не се изисква спрямо данъкоплатците в различни положения да бъде прилагано еднакво третиране ...“

| (113) | С оглед на горепосоченото Комисията счита, че принципът на неутралност не може да обоснове въпросната мярка. В действителност, както е подчертано от двете страни, фактът, че при придобиването на миноритарно участие в размер на 5 % се използва въпросната мярка, показва, че мярката ще включва в обхвата си определени ситуации, между които няма никакво реално сходство. Следователно съгласно референтната система може да се твърди, че ситуациите, които са различни както във фактическо, така и в правно отношение, се третират по еднакъв начин. По тази причина Комисията счита, че принципът на неутралност не може да бъде изтъкван като обосновка на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(113)

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че принципът на неутралност не може да обоснове въпросната мярка. В действителност, както е подчертано от двете страни, фактът, че при придобиването на миноритарно участие в размер на 5 % се използва въпросната мярка, показва, че мярката ще включва в обхвата си определени ситуации, между които няма никакво реално сходство. Следователно съгласно референтната система може да се твърди, че ситуациите, които са различни както във фактическо, така и в правно отношение, се третират по еднакъв начин. По тази причина Комисията счита, че принципът на неутралност не може да бъде изтъкван като обосновка на въпросната мярка.

| (114) | С оглед на съображения 107—113 Комисията достига до заключението, че характерът на предимство, който въпросната данъчна схема има, не се обосновава от естеството на данъчната система. По тази причина трябва да бъде считано, че оспорваната мярка включва дискриминационен елемент под формата на ограничение относно държавата, в която се осъществява транзакцията, при която се използва данъчното предимство (82), като тази дискриминация не се обосновава чрез логиката на испанската данъчна система. |
| --- | --- |

(114)

С оглед на съображения 107—113 Комисията достига до заключението, че характерът на предимство, който въпросната данъчна схема има, не се обосновава от естеството на данъчната система. По тази причина трябва да бъде считано, че оспорваната мярка включва дискриминационен елемент под формата на ограничение относно държавата, в която се осъществява транзакцията, при която се използва данъчното предимство (82), като тази дискриминация не се обосновава чрез логиката на испанската данъчна система.

A.2   Допълнителни аргументи: анализ на въпросната мярка съгласно референтна система, включваща третирането на репутация, произтичаща от транзакции с трети държави

| (115) | Испанските органи са разяснили, че целта на въпросната мярка е избягване на различното третиране, което се прилага от една страна спрямо придобиване, непосредственото след което се извършва обединяване на търговска дейност, и от друга страна, спрямо дялово участие без обединяване на търговска дейност. Въз основа на това обхватът на оспорваната схема ще се ограничава до придобиването на значителни дялови участия в дружество, чието седалище не е в Испания, поради факта, че някои пречки биха могли да направят извършването на трансгранично обединяване на търговска дейност по-трудно от обединяването на местно равнище. (83) В резултат на тези пречки испанските данъкоплатци, които инвестират в чужбина, ще бъдат поставени правно и фактически в различно положение спрямо положението на данъкоплатците, които инвестират в Испания. В действителност испанските органи посочват, че: (84)„Накратко, самото разграничително естество на някои данъчни мерки не представлява непременно предпоставка за наличие на държавна помощ, тъй като също така е необходимо тези мерки да бъдат разгледани, за да бъде преценено дали те са необходими или функционални по отношение на ефикасността на данъчната система, както е посочено в известието на Комисията. Поради това испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми за обективно различни ситуации, какъвто е случаят с придобиванията на дялови участия в чуждестранни дружества за разлика придобиванията в испански дружества (не е възможно осъществяването на операции по сливане, управление на риска и пр.) с оглед постигане на данъчна неутралност, наложена от испанското национално законодателство и от самото право на Общността и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефикасна.“ |
| --- | --- |

(115)

Испанските органи са разяснили, че целта на въпросната мярка е избягване на различното третиране, което се прилага от една страна спрямо придобиване, непосредственото след което се извършва обединяване на търговска дейност, и от друга страна, спрямо дялово участие без обединяване на търговска дейност. Въз основа на това обхватът на оспорваната схема ще се ограничава до придобиването на значителни дялови участия в дружество, чието седалище не е в Испания, поради факта, че някои пречки биха могли да направят извършването на трансгранично обединяване на търговска дейност по-трудно от обединяването на местно равнище. (83) В резултат на тези пречки испанските данъкоплатци, които инвестират в чужбина, ще бъдат поставени правно и фактически в различно положение спрямо положението на данъкоплатците, които инвестират в Испания. В действителност испанските органи посочват, че: (84)„Накратко, самото разграничително естество на някои данъчни мерки не представлява непременно предпоставка за наличие на държавна помощ, тъй като също така е необходимо тези мерки да бъдат разгледани, за да бъде преценено дали те са необходими или функционални по отношение на ефикасността на данъчната система, както е посочено в известието на Комисията. Поради това испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми за обективно различни ситуации, какъвто е случаят с придобиванията на дялови участия в чуждестранни дружества за разлика придобиванията в испански дружества (не е възможно осъществяването на операции по сливане, управление на риска и пр.) с оглед постигане на данъчна неутралност, наложена от испанското национално законодателство и от самото право на Общността и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефикасна.“

| (116) | Според испанските органи предоставянето на специфично фискално третиране по отношение на трансгранични придобивания на дялови участия би било необходимо с цел да се осигури неутралността на испанската данъчна система и да се избегне третирането по по-благоприятен начин на придобиванията на дялови участия в Испания. По тази причина испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че правилната референтна рамка за оценка на въпросната мярка би било данъчното третиране на репутацията при придобиванията в чуждестранни дружества. |
| --- | --- |

(116)

Според испанските органи предоставянето на специфично фискално третиране по отношение на трансгранични придобивания на дялови участия би било необходимо с цел да се осигури неутралността на испанската данъчна система и да се избегне третирането по по-благоприятен начин на придобиванията на дялови участия в Испания. По тази причина испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че правилната референтна рамка за оценка на въпросната мярка би било данъчното третиране на репутацията при придобиванията в чуждестранни дружества.

| (117) | Въпреки че Комисията счита, че в рамките на настоящата процедура испанските органи и тридесетте заинтересовани страни са предоставили недостатъчно доказателства за обосноваване на различното данъчно третиране, прилагано спрямо транзакциите по придобиване на дялови участия в Испания и спрямо транзакциите между дружества, установени в Общността (съгласно описаното в съображения 92—96), Комисията не може a priori да изключи изцяло това разграничение, свързано с транзакции, в които участват трети държави. В действителност извън рамките на Общността могат да продължат да съществуват правни пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност, които биха поставили трансграничните транзакции в различно правно и фактическо положение спрямо транзакциите в рамките на Общността. В резултат на това придобивания извън рамките на Общността, които биха могли да доведат до амортизация на репутацията, както е в случая на мажоритарно дялово участие, могат да бъдат изключени от това данъчно предимство, тъй като извършването на обединения на търговска дейност е невъзможно. Амортизацията на финансова репутация по отношение на тези транзакции, които попадат извън фактическата и правна рамка на Общността, може да бъде необходима с цел осигуряване на данъчна неутралност. |
| --- | --- |

(117)

Въпреки че Комисията счита, че в рамките на настоящата процедура испанските органи и тридесетте заинтересовани страни са предоставили недостатъчно доказателства за обосноваване на различното данъчно третиране, прилагано спрямо транзакциите по придобиване на дялови участия в Испания и спрямо транзакциите между дружества, установени в Общността (съгласно описаното в съображения 92—96), Комисията не може a priori да изключи изцяло това разграничение, свързано с транзакции, в които участват трети държави. В действителност извън рамките на Общността могат да продължат да съществуват правни пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност, които биха поставили трансграничните транзакции в различно правно и фактическо положение спрямо транзакциите в рамките на Общността. В резултат на това придобивания извън рамките на Общността, които биха могли да доведат до амортизация на репутацията, както е в случая на мажоритарно дялово участие, могат да бъдат изключени от това данъчно предимство, тъй като извършването на обединения на търговска дейност е невъзможно. Амортизацията на финансова репутация по отношение на тези транзакции, които попадат извън фактическата и правна рамка на Общността, може да бъде необходима с цел осигуряване на данъчна неутралност.

| (118) | Състоянието, в което въпросната мярка се намира понастоящем, позволява данъчната амортизация на финансовата репутация да възниква самостоятелно, включително в случаи, в които бенефициерът придобива дялово участие в размер на 5 %, и следователно въпросната мярка би могла да представлява дерогация от референтната система, дори ако това беше определено, както е посочено в съображение 117. |
| --- | --- |

(118)

Състоянието, в което въпросната мярка се намира понастоящем, позволява данъчната амортизация на финансовата репутация да възниква самостоятелно, включително в случаи, в които бенефициерът придобива дялово участие в размер на 5 %, и следователно въпросната мярка би могла да представлява дерогация от референтната система, дори ако това беше определено, както е посочено в съображение 117.

| (119) | В тази връзка Комисията поддържа процедурата, открита с решение за откриване от 10 октомври 2007 г., която е отворена към придобивания извън рамките на Общността с оглед на новите елементи, които испанските органи са се ангажирали да предоставят по отношение на пречките пред извън рамките на Общността трансгранични сливания. По тази причина процедурата, започната на 10 октомври 2007 г., все още продължава по отношение на придобивания извън рамките на Общността. |
| --- | --- |

(119)

В тази връзка Комисията поддържа процедурата, открита с решение за откриване от 10 октомври 2007 г., която е отворена към придобивания извън рамките на Общността с оглед на новите елементи, които испанските органи са се ангажирали да предоставят по отношение на пречките пред извън рамките на Общността трансгранични сливания. По тази причина процедурата, започната на 10 октомври 2007 г., все още продължава по отношение на придобивания извън рамките на Общността.

Б.   Наличие на държавни ресурси

| (120) | Мярката включва използване на държавни ресурси, тъй като тя предполага отказване от данъчни приходи, съответстващи на намаленото данъчно задължение на дружествата, които подлежат на данъчно облагане в Испания и придобиват дялово участие в чуждестранни дружества за срок от минимум 20 години след придобиването. |
| --- | --- |

(120)

Мярката включва използване на държавни ресурси, тъй като тя предполага отказване от данъчни приходи, съответстващи на намаленото данъчно задължение на дружествата, които подлежат на данъчно облагане в Испания и придобиват дялово участие в чуждестранни дружества за срок от минимум 20 години след придобиването.

| (121) | С отказването от данъчните приходи се облекчават задълженията, тежащи върху бюджета на дадено предприятие, и следователно които, без да представляват субсидии в тесния смисъл на думата, имат подобен характер и последиците от тях са еднакви. По подобен начин мярка, чрез която на определени предприятия се позволява да се възползват от намаляване на данъците или да отложат плащането на данък, който обикновено се дължи, представлява държавна помощ. От бюджетна гледна точка и в съответствие със съдебната практика на Съда (85) и известието на Комисията (86) въпросната мярка води до загуба на данъчни приходи за държавата, произтичаща от намаляването на данъчната основа, което е равностойно на използването на държавни ресурси. |
| --- | --- |

(121)

С отказването от данъчните приходи се облекчават задълженията, тежащи върху бюджета на дадено предприятие, и следователно които, без да представляват субсидии в тесния смисъл на думата, имат подобен характер и последиците от тях са еднакви. По подобен начин мярка, чрез която на определени предприятия се позволява да се възползват от намаляване на данъците или да отложат плащането на данък, който обикновено се дължи, представлява държавна помощ. От бюджетна гледна точка и в съответствие със съдебната практика на Съда (85) и известието на Комисията (86) въпросната мярка води до загуба на данъчни приходи за държавата, произтичаща от намаляването на данъчната основа, което е равностойно на използването на държавни ресурси.

| (122) | Поради тези причини Комисията счита, че въпросната мярка включва държавните ресурси, които се използват. |
| --- | --- |

(122)

Поради тези причини Комисията счита, че въпросната мярка включва държавните ресурси, които се използват.

В.   Нарушаване на конкуренцията и търговията между Държавите-Членки

| (123) | Съгласно съдебната практика на Съда (87), „... за целите на квалифицирането на една национална мярка като забранена държавна помощ следва да се установи не реално въздействие на помощта върху търговията между държавите членки и действително нарушаване на конкуренцията, а само да се разгледа дали помощта би могла да засегне тази търговия и да наруши конкуренцията. По-специално, когато предоставена от държава-членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Общността, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. В допълнение, не е необходимо самото предприятие бенефициер да участва в търговия в рамките на Общността. Помощ, предоставена от държава-членка на предприятие, може да помогне за поддържане или развиване на дейността на предприятието на вътрешния пазар, в резултат на което предприятия, установени в други държави-членки, ще имат по-малко възможности да навлязат на пазара на съответната държава-членка.“ Освен това съгласно установената съдебна практика на Съда, (88) за да бъде счетено, че една държавна мярка нарушава конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазар, открит за конкуренция. Комисията счита, че условията, посочени в съдебната практика, са изпълнени по следните причини: |
| --- | --- |

(123)

Съгласно съдебната практика на Съда (87), „... за целите на квалифицирането на една национална мярка като забранена държавна помощ следва да се установи не реално въздействие на помощта върху търговията между държавите членки и действително нарушаване на конкуренцията, а само да се разгледа дали помощта би могла да засегне тази търговия и да наруши конкуренцията. По-специално, когато предоставена от държава-членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Общността, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. В допълнение, не е необходимо самото предприятие бенефициер да участва в търговия в рамките на Общността. Помощ, предоставена от държава-членка на предприятие, може да помогне за поддържане или развиване на дейността на предприятието на вътрешния пазар, в резултат на което предприятия, установени в други държави-членки, ще имат по-малко възможности да навлязат на пазара на съответната държава-членка.“ Освен това съгласно установената съдебна практика на Съда, (88) за да бъде счетено, че една държавна мярка нарушава конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазар, открит за конкуренция. Комисията счита, че условията, посочени в съдебната практика, са изпълнени по следните причини:

| (124) | На първо място, чрез въпросната мярка се предоставя предимство в областта на финансирането и следователно се укрепва положението на икономическата единица, която може да бъде образувана между бенефициера и целевото дружество. В тази връзка и в съответствие със съдебната практиката на Съда (89) самото притежаване на контролни дялови участия в целево дружество и упражняването на такъв контрол чрез пряко или непряко участие в неговото управление трябва да бъде считано за участие в икономическата дейност, извършвана от контролираното предприятие. |
| --- | --- |

(124)

На първо място, чрез въпросната мярка се предоставя предимство в областта на финансирането и следователно се укрепва положението на икономическата единица, която може да бъде образувана между бенефициера и целевото дружество. В тази връзка и в съответствие със съдебната практиката на Съда (89) самото притежаване на контролни дялови участия в целево дружество и упражняването на такъв контрол чрез пряко или непряко участие в неговото управление трябва да бъде считано за участие в икономическата дейност, извършвана от контролираното предприятие.

| (125) | На второ място, мярката може да наруши конкуренцията, най-ясно между европейските конкуренти, като предостави намаляване на данъците на испанските дружества, придобиващи значителни дялови участия в целеви дружества. Този анализ се потвърждава от факта, че след решението за откриване няколко предприятия са подали жалби или са се намесили, за да посочат, че въпросната мярка предоставя значително предимство, подхранващо апетита за сливане, който испанските дружества имат, по-специално в контекста на участието в търгове. Тези намеси потвърждават като минимум мненията на редица неиспански дружества, които считат, че тяхното положение на пазара е засегнато от въпросната мярка, независимо от верността на представените от тях подробни становища във връзка с наличието на помощ. |
| --- | --- |

(125)

На второ място, мярката може да наруши конкуренцията, най-ясно между европейските конкуренти, като предостави намаляване на данъците на испанските дружества, придобиващи значителни дялови участия в целеви дружества. Този анализ се потвърждава от факта, че след решението за откриване няколко предприятия са подали жалби или са се намесили, за да посочат, че въпросната мярка предоставя значително предимство, подхранващо апетита за сливане, който испанските дружества имат, по-специално в контекста на участието в търгове. Тези намеси потвърждават като минимум мненията на редица неиспански дружества, които считат, че тяхното положение на пазара е засегнато от въпросната мярка, независимо от верността на представените от тях подробни становища във връзка с наличието на помощ.

| (126) | По тази причина Комисията стига до заключението, че въпросната мярка е в състояние да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, предимно във вътрешния пазар чрез потенциално подобряване на условията за функциониране на бенефициерите, които пряко участват в икономически дейности, подлежащи на данъчно облагане в Испания. |
| --- | --- |

(126)

По тази причина Комисията стига до заключението, че въпросната мярка е в състояние да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, предимно във вътрешния пазар чрез потенциално подобряване на условията за функциониране на бенефициерите, които пряко участват в икономически дейности, подлежащи на данъчно облагане в Испания.

Г.   Реакция от страна на комисията на получените мнения

| (127) | Преди да направи заключение относно квалифицирането на мярката, Комисията счита, че е целесъобразно да анализира по-подробно конкретни доводи, представени от испанските органи и от трети страни, които все още не са разгледани изрично или косвено в разделите относно оценката на схемата (съображение 83 и следващите) |
| --- | --- |

(127)

Преди да направи заключение относно квалифицирането на мярката, Комисията счита, че е целесъобразно да анализира по-подробно конкретни доводи, представени от испанските органи и от трети страни, които все още не са разгледани изрично или косвено в разделите относно оценката на схемата (съображение 83 и следващите)

Г.1.   Реакция на данните, получени от данъчните декларации за 2006 г. и на мненията относно решение на Съда на Европейските общности по дело C-501/00

| (128) | По отношение на данните, които испанските органи извличат от данъчните декларации за 2006 г., за да докажат, че въпросната мярка не е избирателна, (90) Комисията подчертава общата неточност на предоставената информация. На първо място, данните представят разпределение на бенефициерите по категории (дейност, оборот), но не посочват дали съответните бенефициери представят малка или голяма част от всяка от въпросните категории. На второ място, макар че статистическите данни, основани на размера на оборота на бенефициера, биха могли да бъдат интересен показател за това, че въпросната мярка се прилага по отношение на всички дружества в Испания, трябва да се подчертае, че въпросната мярка е свързана с придобиването на дялови участия. Този вид инвестиции не генерират непременно значителен оборот, което означава например, че във въпросните данни холдинговите дружества могат да бъдат представени като малки и средни предприятия (МСП). Следователно, за да бъдат счетени данните за приложими, е необходимо да бъдат взети предвид допълнителни показатели, каквито са общите балансови суми, както и дали бенефициерите могат да консолидират своята данъчна основа с други испански данъкоплатци. На трето място, също така изглежда, че данните са непредставителни, тъй като те не съдържат какъвто и да било показател за равнището на придобитите дялови участия (мажоритарни или само миноритарни дялови участия) от бенефициерите. На последно място, получените данни не представят никакъв показател, чрез който да може да се определи дали са изпълнение условията на Препоръката на Комисията от 2003 г. относно МСП. (91) По тази причина Комисията счита, че нейното заключение, че обжалваната мярка за помощ е избирателна поради самите характеристики на въпросното законодателство, не е било оборено посредством непълните и непредставителни данни, предоставени от испанските органи. |
| --- | --- |

(128)

По отношение на данните, които испанските органи извличат от данъчните декларации за 2006 г., за да докажат, че въпросната мярка не е избирателна, (90) Комисията подчертава общата неточност на предоставената информация. На първо място, данните представят разпределение на бенефициерите по категории (дейност, оборот), но не посочват дали съответните бенефициери представят малка или голяма част от всяка от въпросните категории. На второ място, макар че статистическите данни, основани на размера на оборота на бенефициера, биха могли да бъдат интересен показател за това, че въпросната мярка се прилага по отношение на всички дружества в Испания, трябва да се подчертае, че въпросната мярка е свързана с придобиването на дялови участия. Този вид инвестиции не генерират непременно значителен оборот, което означава например, че във въпросните данни холдинговите дружества могат да бъдат представени като малки и средни предприятия (МСП). Следователно, за да бъдат счетени данните за приложими, е необходимо да бъдат взети предвид допълнителни показатели, каквито са общите балансови суми, както и дали бенефициерите могат да консолидират своята данъчна основа с други испански данъкоплатци. На трето място, също така изглежда, че данните са непредставителни, тъй като те не съдържат какъвто и да било показател за равнището на придобитите дялови участия (мажоритарни или само миноритарни дялови участия) от бенефициерите. На последно място, получените данни не представят никакъв показател, чрез който да може да се определи дали са изпълнение условията на Препоръката на Комисията от 2003 г. относно МСП. (91) По тази причина Комисията счита, че нейното заключение, че обжалваната мярка за помощ е избирателна поради самите характеристики на въпросното законодателство, не е било оборено посредством непълните и непредставителни данни, предоставени от испанските органи.

| (129) | Въпреки това дори и доводите, представени от испанските органи, да са били допълнени от допълнителни доказателства, това не би премахнало избирателния характер на въпросната мярка, тъй като само определени предприятия се възползват от въпросната също така в съответствие с решение на Съда на Европейските общности по дело C-501/00 Испания срещу Комисия. (92) В действителност, що се отнася до квалифицирането на мярката като обща мярка от страна на испанските органи, (93) поради това, че тя е отворена към всяко едно предприятие, чието седалище е в Испания, следва да се припомни това решение на Съда. Това дело също се отнася до освобождаване от корпоративното данъчно облагане в Испания или по-конкретно до мярка, озаглавена „приспадане за дейности по износ“. Испанските органи поддържат пред Съда, че схемата е отворена към всяко едно предприятие, което има регистрация за данъчни цели в Испания. При все това Съдът счете, че от данъчното приспадане може да се „възползва само една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват дейности по износ и правят определени инвестиции, попадащи в обхвата на въпросната мярка“. (94) По отношение на разглеждания случай Комисията счита също така и че обжалваната мярка има за цел да постави в по-благоприятно положение износа на капитал извън територията на Испания, за да укрепи положението на испанските дружества в чужбина, като по този начин подобри конкурентоспособността на бенефициерите на схемата. |
| --- | --- |

(129)

Въпреки това дори и доводите, представени от испанските органи, да са били допълнени от допълнителни доказателства, това не би премахнало избирателния характер на въпросната мярка, тъй като само определени предприятия се възползват от въпросната също така в съответствие с решение на Съда на Европейските общности по дело C-501/00 Испания срещу Комисия. (92) В действителност, що се отнася до квалифицирането на мярката като обща мярка от страна на испанските органи, (93) поради това, че тя е отворена към всяко едно предприятие, чието седалище е в Испания, следва да се припомни това решение на Съда. Това дело също се отнася до освобождаване от корпоративното данъчно облагане в Испания или по-конкретно до мярка, озаглавена „приспадане за дейности по износ“. Испанските органи поддържат пред Съда, че схемата е отворена към всяко едно предприятие, което има регистрация за данъчни цели в Испания. При все това Съдът счете, че от данъчното приспадане може да се „възползва само една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват дейности по износ и правят определени инвестиции, попадащи в обхвата на въпросната мярка“. (94) По отношение на разглеждания случай Комисията счита също така и че обжалваната мярка има за цел да постави в по-благоприятно положение износа на капитал извън територията на Испания, за да укрепи положението на испанските дружества в чужбина, като по този начин подобри конкурентоспособността на бенефициерите на схемата.

| (130) | В тази връзка е важно да се отбележи, че според Съда на Европейските общности „за да се обосноват обжалваните мерки по отношение на естеството или структурата на данъчната система, съставлявана от тези мерки, не е достатъчно да се посочва, че те са предназначени за насърчаване на международната търговия. Вярно е, че тази цел представлява икономическа цел, но не е било установено, че тя съответства на общата логика на данъчната система. Фактът, че обжалваните мерки преследват цел на търговска или промишлена политика, каквато е насърчаването на международната търговия чрез подкрепа на чуждестранните инвестиции не е достатъчно основание за това те да не бъдат квалифицирани като „помощ“ по смисъла на член 4, буква в) ВС.“ (95) В настоящия случай испанските органи просто са обявили, че въпросната мярка има за цел насърчаването на международната търговия и консолидирането на дружества, без да са доказали, че тази мярка е обоснована чрез логиката на системата. С оглед на горепосоченото Комисията потвърждава своя анализ, съгласно който въпросната мярка е избирателна. |
| --- | --- |

(130)

В тази връзка е важно да се отбележи, че според Съда на Европейските общности „за да се обосноват обжалваните мерки по отношение на естеството или структурата на данъчната система, съставлявана от тези мерки, не е достатъчно да се посочва, че те са предназначени за насърчаване на международната търговия. Вярно е, че тази цел представлява икономическа цел, но не е било установено, че тя съответства на общата логика на данъчната система. Фактът, че обжалваните мерки преследват цел на търговска или промишлена политика, каквато е насърчаването на международната търговия чрез подкрепа на чуждестранните инвестиции не е достатъчно основание за това те да не бъдат квалифицирани като „помощ“ по смисъла на член 4, буква в) ВС.“ (95) В настоящия случай испанските органи просто са обявили, че въпросната мярка има за цел насърчаването на международната търговия и консолидирането на дружества, без да са доказали, че тази мярка е обоснована чрез логиката на системата. С оглед на горепосоченото Комисията потвърждава своя анализ, съгласно който въпросната мярка е избирателна.

Г.2.   Реакция на мненията относно практиката на Комисията

| (131) | По отношение на позоваването на отстояваното съвременно тълкуване на понятието за избирателност в настоящия случай, на първо място следва да се подчертае, че този подход съответства напълно на практиката на Комисията за взимане на решения и на съдебната практика на съдилищата съгласно описаното в съображение 92. Освен това подходът в този конкретен случай не се отклонява и от разпоредбите на Решение No 480/2007 (96) на Комисията, на което се позовават испанските органи. В действителност в това решение е взет предвид специфичния характер на преследваната цел чрез позоваване (97) на Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет — „Към по-ефективно използване на данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност“. (98) В разглеждания случай с обжалваната мярка не се преследва подобна цел. Освен това, за разлика от настоящия случай, в оценяваната испанска мярка, посочена в решението, споменато по-горе, не се прави каквото и да било разграничение между национални и международни транзакции. |
| --- | --- |

(131)

По отношение на позоваването на отстояваното съвременно тълкуване на понятието за избирателност в настоящия случай, на първо място следва да се подчертае, че този подход съответства напълно на практиката на Комисията за взимане на решения и на съдебната практика на съдилищата съгласно описаното в съображение 92. Освен това подходът в този конкретен случай не се отклонява и от разпоредбите на Решение No 480/2007 (96) на Комисията, на което се позовават испанските органи. В действителност в това решение е взет предвид специфичния характер на преследваната цел чрез позоваване (97) на Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет — „Към по-ефективно използване на данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност“. (98) В разглеждания случай с обжалваната мярка не се преследва подобна цел. Освен това, за разлика от настоящия случай, в оценяваната испанска мярка, посочена в решението, споменато по-горе, не се прави каквото и да било разграничение между национални и международни транзакции.

| (132) | На последно място, по отношение на дерогацията от системата за корпоративно данъчно облагане, произтичаща от прилагането на директивите (99) като директивата „дружества майки — дъщерни дружества“ или директивата за трансграничните плащания на лихви и възнаграждение, Комисията счита, че ситуацията, произтичаща от прилагането на тези директиви, съответства изцяло на обосновката, развита в настоящото решение. След хармонизирането в рамките на Общността следва да бъде считано, че трансграничните операции в рамките на Общността и във всяка една държава-членка се намират в сходно правно и фактическо положение. В допълнение Комисията би искала да подчертае, че Първоинстанционният съд е посочил следното: (100)„при настоящото състояние на общностното право, прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, въпреки, че съгласно установената съдебна практика те трябва да упражняват тази компетентност при спазване на общностното право (вж. по-специално дело C-391/97 Gschwind [1999 г.], ECR I-5451, параграф 20) и по тази причина, в този контекст, се избягва предприемането на каквито и да било мерки, които могат да представляват държавна-помощ несъвместима с общия пазар.“ |
| --- | --- |

(132)

На последно място, по отношение на дерогацията от системата за корпоративно данъчно облагане, произтичаща от прилагането на директивите (99) като директивата „дружества майки — дъщерни дружества“ или директивата за трансграничните плащания на лихви и възнаграждение, Комисията счита, че ситуацията, произтичаща от прилагането на тези директиви, съответства изцяло на обосновката, развита в настоящото решение. След хармонизирането в рамките на Общността следва да бъде считано, че трансграничните операции в рамките на Общността и във всяка една държава-членка се намират в сходно правно и фактическо положение. В допълнение Комисията би искала да подчертае, че Първоинстанционният съд е посочил следното: (100)„при настоящото състояние на общностното право, прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, въпреки, че съгласно установената съдебна практика те трябва да упражняват тази компетентност при спазване на общностното право (вж. по-специално дело C-391/97 Gschwind [1999 г.], ECR I-5451, параграф 20) и по тази причина, в този контекст, се избягва предприемането на каквито и да било мерки, които могат да представляват държавна-помощ несъвместима с общия пазар.“

Г.3.   Реакция на мненията относно член 58, параграф 1, буква а) от Договора за ЕО

| (133) | На първо място, както вече беше посочено по-горе, трябва да се припомни, че въпреки че прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, те във всички случаи трябва да го упражняват, като спазват общностното право, (101) включително и разпоредбите на Договора по отношение на държавните помощи. С други думи, член 58, параграф 1, буква а) от Договора следва да се тълкува по начин, който е съвместим с правилата на Договора за ЕО относно държавните помощи, включително правилата, по силата на които на Комисията се предоставят правомощия за контрол в тази област. |
| --- | --- |

(133)

На първо място, както вече беше посочено по-горе, трябва да се припомни, че въпреки че прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, те във всички случаи трябва да го упражняват, като спазват общностното право, (101) включително и разпоредбите на Договора по отношение на държавните помощи. С други думи, член 58, параграф 1, буква а) от Договора следва да се тълкува по начин, който е съвместим с правилата на Договора за ЕО относно държавните помощи, включително правилата, по силата на които на Комисията се предоставят правомощия за контрол в тази област.

| (134) | Освен това член 58 от Договора, на който испанските органи се позовават, трябва да бъде разглеждан във връзка с член 56 от Договора за ЕО, който забранява ограниченията върху движението на капитал между държавите-членки. В действителност член 58, параграф 1 от Договора предвижда, че „разпоредбите на член 56 не накърняват правото на държавите-членки: а) да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, които провеждат разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала“. |
| --- | --- |

(134)

Освен това член 58 от Договора, на който испанските органи се позовават, трябва да бъде разглеждан във връзка с член 56 от Договора за ЕО, който забранява ограниченията върху движението на капитал между държавите-членки. В действителност член 58, параграф 1 от Договора предвижда, че „разпоредбите на член 56 не накърняват правото на държавите-членки: а) да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, които провеждат разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала“.

| (135) | Възможността, предоставена на държавите-членки по силата на член 58, параграф 1, буква а) от Договора, да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, в които се прави разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала, вече е била одобрена от съда. От съдебната практика произтича, че преди влизането в сила на член 58, параграф 1, буква а) от Договора националните данъчни разпоредби, които установяват определени разграничения, основани по-специално на мястото на пребиваване на данъкоплатците, са могли бъдат съвместими с общностното право, при условие че те се отнасяли до положения, които не са били обективно сходни, (102) или са могли бъдат обосновани с императивни съображения от обществен интерес, по-специално във връзка със съгласуваността на данъчната система. (103) Във всеки случай целите от изцяло икономически характер не могат да представляват императивно съображение от обществен интерес, което обосновава ограничение на основната свобода, гарантирано от Договора. (104) |
| --- | --- |

(135)

Възможността, предоставена на държавите-членки по силата на член 58, параграф 1, буква а) от Договора, да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, в които се прави разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала, вече е била одобрена от съда. От съдебната практика произтича, че преди влизането в сила на член 58, параграф 1, буква а) от Договора националните данъчни разпоредби, които установяват определени разграничения, основани по-специално на мястото на пребиваване на данъкоплатците, са могли бъдат съвместими с общностното право, при условие че те се отнасяли до положения, които не са били обективно сходни, (102) или са могли бъдат обосновани с императивни съображения от обществен интерес, по-специално във връзка със съгласуваността на данъчната система. (103) Във всеки случай целите от изцяло икономически характер не могат да представляват императивно съображение от обществен интерес, което обосновава ограничение на основната свобода, гарантирано от Договора. (104)

| (136) | Освен това по отношение на периода след влизането в сила на член 58, параграф 1, буква а) от Договора Съдът е разгледал дали са налице обективно сходни положения, които могат да обосноват законодателство, ограничаващо свободното движение на капитал. Във връзка с конкретни данъчни законодателства, които имат за последица възпрепятстване на данъкоплатците, живеещи в държава-членка, да инвестират своя капитал в дружества, установени в друга държава-членка, и които освен това пораждат ограничително действие по отношение на дружества, установени в други държави-членки, поради това, че представляват пречка пред привличането на капитал от тях в съответната държава-членка, Съдът многократно е приемал, че тези законодателства не могат да бъдат обосновани от обективна разлика в положение от вид, който обосновава различно данъчно третиране в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Договора. (105) |
| --- | --- |

(136)

Освен това по отношение на периода след влизането в сила на член 58, параграф 1, буква а) от Договора Съдът е разгледал дали са налице обективно сходни положения, които могат да обосноват законодателство, ограничаващо свободното движение на капитал. Във връзка с конкретни данъчни законодателства, които имат за последица възпрепятстване на данъкоплатците, живеещи в държава-членка, да инвестират своя капитал в дружества, установени в друга държава-членка, и които освен това пораждат ограничително действие по отношение на дружества, установени в други държави-членки, поради това, че представляват пречка пред привличането на капитал от тях в съответната държава-членка, Съдът многократно е приемал, че тези законодателства не могат да бъдат обосновани от обективна разлика в положение от вид, който обосновава различно данъчно третиране в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Договора. (105)

| (137) | Във всеки случай трябва да се припомни, че член 58, параграф 3 от Договора изрично гласи, че националните разпоредби, посочени в член 58, параграф 1, буква а) не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на свободното движение на капитали и плащания. (106) |
| --- | --- |

(137)

Във всеки случай трябва да се припомни, че член 58, параграф 3 от Договора изрично гласи, че националните разпоредби, посочени в член 58, параграф 1, буква а) не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на свободното движение на капитали и плащания. (106)

| (138) | С оглед на горепосоченото, поради изложените по-горе причини Комисията счита, че в настоящия случай придобиванията на дялове в местни дружества и придобиванията на дялове в дружества, установени в друга държава-членка, са обективно сходни и че не са налице никакви императивни съображения от обществен интерес, които могат да обосноват различно третиране на данъкоплатците що се отнася до мястото на инвестиране на техния капитал. |
| --- | --- |

(138)

С оглед на горепосоченото, поради изложените по-горе причини Комисията счита, че в настоящия случай придобиванията на дялове в местни дружества и придобиванията на дялове в дружества, установени в друга държава-членка, са обективно сходни и че не са налице никакви императивни съображения от обществен интерес, които могат да обосноват различно третиране на данъкоплатците що се отнася до мястото на инвестиране на техния капитал.

Д.   Заключение относно квалифицирането на обжалваната мярка

| (139) | С оглед на горепосочените съображение, Комисията счита, че въпросната мярка, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността, отговаря на условията, предвидени в член 87, параграф 1 от Договора и по тази причина тя следва да бъде считана за държавна помощ. |
| --- | --- |

(139)

С оглед на горепосочените съображение, Комисията счита, че въпросната мярка, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността, отговаря на условията, предвидени в член 87, параграф 1 от Договора и по тази причина тя следва да бъде считана за държавна помощ.

Е.   Съвместимост

| (140) | Съгласно посоченото в решението за откриване Комисията счита, че въпросната схема за помощ не отговаря на нито едно от освобождаванията, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 от Договора. |
| --- | --- |

(140)

Съгласно посоченото в решението за откриване Комисията счита, че въпросната схема за помощ не отговаря на нито едно от освобождаванията, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 от Договора.

| (141) | В хода на процедурата испанските органи и тридесетте заинтересовани страни представиха своите доводи, за да докажат, че освобождаванията, предвидени в член 87, параграф 3, буква в) от Договора, ще бъдат приложени във въпросния случай. (107) Двете страни счетоха, че никоя от разпоредбите на член 87, параграф 2 или член 87, параграф 3 не са били приложени в разглеждания случай. |
| --- | --- |

(141)

В хода на процедурата испанските органи и тридесетте заинтересовани страни представиха своите доводи, за да докажат, че освобождаванията, предвидени в член 87, параграф 3, буква в) от Договора, ще бъдат приложени във въпросния случай. (107) Двете страни счетоха, че никоя от разпоредбите на член 87, параграф 2 или член 87, параграф 3 не са били приложени в разглеждания случай.

| (142) | Освобождаванията, предвидени в член 87, параграф 2 от Договора, свързани с помощи със социален характер, предоставени на отделни потребители, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и помощи, предоставени на отделни региони на Федерална република Германия, не се прилагат в този случай. |
| --- | --- |

(142)

Освобождаванията, предвидени в член 87, параграф 2 от Договора, свързани с помощи със социален характер, предоставени на отделни потребители, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и помощи, предоставени на отделни региони на Федерална република Германия, не се прилагат в този случай.

| (143) | Същото важи и за освобождаването, предвидено в член 87, параграф 3, буква а), по силата на което се разрешават помощи за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, тъй като мярката не зависи от осъществяването на какъвто и да било вид дейност в конкретни региони. (108) |
| --- | --- |

(143)

Същото важи и за освобождаването, предвидено в член 87, параграф 3, буква а), по силата на което се разрешават помощи за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, тъй като мярката не зависи от осъществяването на какъвто и да било вид дейност в конкретни региони. (108)

| (144) | По същия начин, обжалваната мярка, одобрена през 2001 г., не може да бъде счетена за мярка за насърчаване изпълнението на проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на Испания, съгласно предвиденото в член 87, параграф 3, буква б). Освен това нейната цел не е и насърчаване на културата и опазване на наследството, съгласно предвиденото в член 87, параграф 3, буква г). |
| --- | --- |

(144)

По същия начин, обжалваната мярка, одобрена през 2001 г., не може да бъде счетена за мярка за насърчаване изпълнението на проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на Испания, съгласно предвиденото в член 87, параграф 3, буква б). Освен това нейната цел не е и насърчаване на културата и опазване на наследството, съгласно предвиденото в член 87, параграф 3, буква г).

| (145) | Накрая, въпросната мярка трябва да бъде разгледана с оглед на член 87, параграф 3, буква в), предвиждащ разрешаването на помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. В това отношение първо трябва да се отбележи, че въпросната помощ не попада в обхвата на никоя от рамките или насоките, които постановяват условията за определяне на някои видове помощ като съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(145)

Накрая, въпросната мярка трябва да бъде разгледана с оглед на член 87, параграф 3, буква в), предвиждащ разрешаването на помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. В това отношение първо трябва да се отбележи, че въпросната помощ не попада в обхвата на никоя от рамките или насоките, които постановяват условията за определяне на някои видове помощ като съвместими с общия пазар.

| (146) | По отношение на доводите, представени от испанските органи и от тридесетте заинтересовани страни въз основа на плана за действие за държавните помощи от 2005 г., (109) във връзка с изразеното от тях мнение, че определени мерки могат да бъдат съвместими, ако по същество те са предприети по повод пазарна слабост, Комисията отбелязва, че общите затруднения, за които се твърди при извършването на трансгранични сливания не могат да бъдат считани за пазарни слабости. |
| --- | --- |

(146)

По отношение на доводите, представени от испанските органи и от тридесетте заинтересовани страни въз основа на плана за действие за държавните помощи от 2005 г., (109) във връзка с изразеното от тях мнение, че определени мерки могат да бъдат съвместими, ако по същество те са предприети по повод пазарна слабост, Комисията отбелязва, че общите затруднения, за които се твърди при извършването на трансгранични сливания не могат да бъдат считани за пазарни слабости.

| (147) | Фактът, че конкретно дружество може да не е в състояние да се ангажира с изпълнението на даден проект или транзакция, без да му бъде предоставена помощ за това, не означава непременно, че е налице пазарна слабост. Може да се счита, че е налице пазарна слабост единствено когато пазарните сили не могат да осигурят сами по себе си постигането на ефективен резултат — т.е. когато от транзакцията не се реализират всички потенциални доходи. |
| --- | --- |

(147)

Фактът, че конкретно дружество може да не е в състояние да се ангажира с изпълнението на даден проект или транзакция, без да му бъде предоставена помощ за това, не означава непременно, че е налице пазарна слабост. Може да се счита, че е налице пазарна слабост единствено когато пазарните сили не могат да осигурят сами по себе си постигането на ефективен резултат — т.е. когато от транзакцията не се реализират всички потенциални доходи.

| (148) | Комисията не оспорва факта, че разходите, свързани с някои транзакции, основателно могат да бъдат по-високи от разходите, свързани с други транзакции. При все това, тъй като тези разходи са действителни разходи, които отразяват точно естеството на разглежданите проекти — т.е. разходите, свързани с тяхното различно географско местоположение или различна правна среда, в която те ще бъдат осъществявани — за дружествата е ефективно да отчет в пълна степен тези разходи при взимане на своите решения. В противен случай, ако тези действителни разходи бъдат пренебрегнати или дори компенсирани от държавна помощ, ще се получи неефективен резултат. Същите разлики в действителните разходи възникват и при сравнение на различните транзакции в рамките на една и съща държава, както и при сравнение на трансграничните транзакции, но наличието на тези разлики не означава, че в резултат от това ще се получат неефективни пазарни резултати. |
| --- | --- |

(148)

Комисията не оспорва факта, че разходите, свързани с някои транзакции, основателно могат да бъдат по-високи от разходите, свързани с други транзакции. При все това, тъй като тези разходи са действителни разходи, които отразяват точно естеството на разглежданите проекти — т.е. разходите, свързани с тяхното различно географско местоположение или различна правна среда, в която те ще бъдат осъществявани — за дружествата е ефективно да отчет в пълна степен тези разходи при взимане на своите решения. В противен случай, ако тези действителни разходи бъдат пренебрегнати или дори компенсирани от държавна помощ, ще се получи неефективен резултат. Същите разлики в действителните разходи възникват и при сравнение на различните транзакции в рамките на една и съща държава, както и при сравнение на трансграничните транзакции, но наличието на тези разлики не означава, че в резултат от това ще се получат неефективни пазарни резултати.

| (149) | Всички примери, предоставени от испанските органи за увеличаването на разходите, за което се твърди, при осъществяване на международни транзакции в сравнение с разходите по осъществяването на национални транзакции, са свързани с действителните разходи по осъществяване на транзакциите, което следва да бъде взето под внимание в пълна степен от участниците на пазара с цел постигането на ефективни резултати. |
| --- | --- |

(149)

Всички примери, предоставени от испанските органи за увеличаването на разходите, за което се твърди, при осъществяване на международни транзакции в сравнение с разходите по осъществяването на национални транзакции, са свързани с действителните разходи по осъществяване на транзакциите, което следва да бъде взето под внимание в пълна степен от участниците на пазара с цел постигането на ефективни резултати.

| (150) | За да е налице пазарна слабост, по същество е необходимо да има външни ефекти (положителни ефекти), получени от транзакции или съществена непълна или асиметрична информация, водещи до неосъществяването на транзакции, които в противен случай биха били ефективни. Макар и на теория да е възможно наличието на тези ефекти при определени транзакции, както международни, така и национални (например в контекста на съвместни програми в областта на научноизследователската и развойна дейност), наличието им не може да бъде считано за присъщо на всички международни транзакции, с изключение на транзакциите от въпросния вид. В това отношение Комисията счита, че твърдението, свързано с пазарните слабости, не може да бъде прието. |
| --- | --- |

(150)

За да е налице пазарна слабост, по същество е необходимо да има външни ефекти (положителни ефекти), получени от транзакции или съществена непълна или асиметрична информация, водещи до неосъществяването на транзакции, които в противен случай биха били ефективни. Макар и на теория да е възможно наличието на тези ефекти при определени транзакции, както международни, така и национални (например в контекста на съвместни програми в областта на научноизследователската и развойна дейност), наличието им не може да бъде считано за присъщо на всички международни транзакции, с изключение на транзакциите от въпросния вид. В това отношение Комисията счита, че твърдението, свързано с пазарните слабости, не може да бъде прието.

| (151) | Освен това следва да бъде припомнено, че за да оцени дали дадена мярка за подпомагане може да се счита за съвместима с общия пазар, Комисията измерва баланса между положителното въздействие на мярката за постигане на цел от общ интерес и нейните потенциални негативни странични ефекти, като нарушаване на търговията и конкуренцията. В плана за действие за държавните помощи, който се гради върху съществуващата практика, е предвиден „балансиращ тест“, който се осъществява на три фази. Първите две фази се отнасят до положителните резултати от държавните помощи, а третата — до отрицателните въздействия и до производния баланс на положителните и отрицателните въздействия. Балансиращият тест е структуриран както следва:






  а) | оценка за това дали помощта е насочена към точно определена цел от общ интерес (например икономически растеж, работна заетост, сближаване, околна среда или енергийна сигурност); |
| --- | --- | --- |

(151)

Освен това следва да бъде припомнено, че за да оцени дали дадена мярка за подпомагане може да се счита за съвместима с общия пазар, Комисията измерва баланса между положителното въздействие на мярката за постигане на цел от общ интерес и нейните потенциални негативни странични ефекти, като нарушаване на търговията и конкуренцията. В плана за действие за държавните помощи, който се гради върху съществуващата практика, е предвиден „балансиращ тест“, който се осъществява на три фази. Първите две фази се отнасят до положителните резултати от държавните помощи, а третата — до отрицателните въздействия и до производния баланс на положителните и отрицателните въздействия. Балансиращият тест е структуриран както следва:

а)

оценка за това дали помощта е насочена към точно определена цел от общ интерес (например икономически растеж, работна заетост, сближаване, околна среда или енергийна сигурност);

| б) | оценка за това дали помощта е добре проектирана за постигане на цел от общ интерес, т.е. дали предложената помощ е насочени към пазарна слабост или към друга цел. За да се извърши тази оценка трябва да бъде проверено дали:






  i) | държавната помощ е подходящ политически инструмент; |
| --- | --- | --- |

б)

оценка за това дали помощта е добре проектирана за постигане на цел от общ интерес, т.е. дали предложената помощ е насочени към пазарна слабост или към друга цел. За да се извърши тази оценка трябва да бъде проверено дали:

i)

държавната помощ е подходящ политически инструмент;

| ii) | съществува стимулиращ ефект, т.е. дали помощта води до промяна в поведението на предприятията; |
| --- | --- |

ii)

съществува стимулиращ ефект, т.е. дали помощта води до промяна в поведението на предприятията;

| iii) | мярката е пропорционална, т.е. възможно ли е същата промяна в поведението да се постигне с по-малко подпомагане. |
| --- | --- |

iii)

мярката е пропорционална, т.е. възможно ли е същата промяна в поведението да се постигне с по-малко подпомагане.

| в) | оценка за това дали нарушаването на конкуренцията и ефектът върху търговията са ограничени, така че цялостният баланс да е положителен. |
| --- | --- |

в)

оценка за това дали нарушаването на конкуренцията и ефектът върху търговията са ограничени, така че цялостният баланс да е положителен.

| (152) | Първо е необходимо да се оцени дали преследваната от помощта цел действително може да бъде счетена за цел от общ интерес. Въпреки представената цел за насърчаване на интеграцията в рамките на единния пазар в настоящия случай целта, преследвана от помощта, не е ясно определена, тъй като тя надхвърля интеграцията на пазара, по-специално чрез насърчаване на разрастването на испанските дружества на европейския пазар. |
| --- | --- |

(152)

Първо е необходимо да се оцени дали преследваната от помощта цел действително може да бъде счетена за цел от общ интерес. Въпреки представената цел за насърчаване на интеграцията в рамките на единния пазар в настоящия случай целта, преследвана от помощта, не е ясно определена, тъй като тя надхвърля интеграцията на пазара, по-специално чрез насърчаване на разрастването на испанските дружества на европейския пазар.

| (153) | Във втората фаза се изисква да се направи оценка за това дали помощта е правилно проектирана за постигане на конкретната цел от общ интерес. По-точно държавната помощ трябва да промени поведението на предприятие бенефициер по такъв начин, че то да започне да осъществява дейности, които допринасят за постигане на целта от общ интерес, която то не би осъществило без помощта, или би осъществило при наличието на ограничения или по различен начин. Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни не представиха каквито и да било конкретни доводи, доказващи вероятността от създаване на този стимулиращ ефект. |
| --- | --- |

(153)

Във втората фаза се изисква да се направи оценка за това дали помощта е правилно проектирана за постигане на конкретната цел от общ интерес. По-точно държавната помощ трябва да промени поведението на предприятие бенефициер по такъв начин, че то да започне да осъществява дейности, които допринасят за постигане на целта от общ интерес, която то не би осъществило без помощта, или би осъществило при наличието на ограничения или по различен начин. Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни не представиха каквито и да било конкретни доводи, доказващи вероятността от създаване на този стимулиращ ефект.

| (154) | Третият въпрос се отнася до отрицателните последици от държавната помощ. Дори да е добре проектирана, за да постигне цел от общ интерес, помощта, предоставена на определено предприятие или икономически сектор, може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията и търговията между държавите-членки. В това отношение тридесетте заинтересовани страни считат, че схемата за помощ не оказва въздействие върху конкуренцията на дружествата, подлежащи на корпоративно облагане в Испания, тъй като финансовият ефект от член 12, параграф 5 би бил незначителен. Все пак, както беше посочено по-горе в съображение 101 и следващите, съществуват сериозни показатели, че ефектът от член 12, параграф 5 съвсем не е незначителен. Също така, тъй като схемата за помощ е приложима само по отношение на транзакции в чужбина, ясно е, че тя има за последица съсредоточаване на нарушенията на конкуренцията върху чуждите пазари. |
| --- | --- |

(154)

Третият въпрос се отнася до отрицателните последици от държавната помощ. Дори да е добре проектирана, за да постигне цел от общ интерес, помощта, предоставена на определено предприятие или икономически сектор, може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията и търговията между държавите-членки. В това отношение тридесетте заинтересовани страни считат, че схемата за помощ не оказва въздействие върху конкуренцията на дружествата, подлежащи на корпоративно облагане в Испания, тъй като финансовият ефект от член 12, параграф 5 би бил незначителен. Все пак, както беше посочено по-горе в съображение 101 и следващите, съществуват сериозни показатели, че ефектът от член 12, параграф 5 съвсем не е незначителен. Също така, тъй като схемата за помощ е приложима само по отношение на транзакции в чужбина, ясно е, че тя има за последица съсредоточаване на нарушенията на конкуренцията върху чуждите пазари.

| (155) | Последната стъпка в анализа на съвместимостта е да се оцени дали положителните последици от помощта, ако има такива, надделяват над отрицателните последици от нея. Както е посочено по-горе, в този случай испанските органи и тридесетте заинтеесовани страни не доказаха съществуването на конкретна цел, водеща до ясни положителни последици. Те считат най-общо, че член 12, параграф 5 от TRLIS изпълнява целта на Общността за насърчаване на трансграничните транзакции, без да се предприема изготвянето на оценка за евентуалните и действителните отрицателни последици от въпросната мярка. Във всеки случай, дори ако се предположи, че положителната последица от мярката е да насърчи трансграничните транзакции, като премахне пречките при такива транзакции, Комисията счита, че положителните последици от мярката не надделяват над отрицателните последици от нея, по-специално обхватът на мярката е неточен и безразборен. |
| --- | --- |

(155)

Последната стъпка в анализа на съвместимостта е да се оцени дали положителните последици от помощта, ако има такива, надделяват над отрицателните последици от нея. Както е посочено по-горе, в този случай испанските органи и тридесетте заинтеесовани страни не доказаха съществуването на конкретна цел, водеща до ясни положителни последици. Те считат най-общо, че член 12, параграф 5 от TRLIS изпълнява целта на Общността за насърчаване на трансграничните транзакции, без да се предприема изготвянето на оценка за евентуалните и действителните отрицателни последици от въпросната мярка. Във всеки случай, дори ако се предположи, че положителната последица от мярката е да насърчи трансграничните транзакции, като премахне пречките при такива транзакции, Комисията счита, че положителните последици от мярката не надделяват над отрицателните последици от нея, по-специално обхватът на мярката е неточен и безразборен.

| (156) | В заключение, Комисията счита, че по отношение на анализа по-специално съгласно член 87, параграф 3, буква в) данъчните предимства, предоставени съгласно въпросната мярка, не са свързани с инвестиции, създаването на работни места или конкретни проекти. Те просто облекчават съответните предприятия от разходи, които обикновено се заплащт от тях и следователн трябва да бъдат разглеждани като оперативна помощ. Като общо правило, оперативната помощ не попада в обхвата на член 87, параграф 3, буква в), тъй като тя нарушава конкуренцията в секторите, в която се предоставя, като същевременно не може, поради естеството си, да постигне никоя от целите, предвидени в тази разпоредба. (110) В съответствие със стандартната практика на Комисията такава помощ не може да бъде счетена за съвместима с общия пазар, тъй като тя нито улеснява развитието на каквито и да било дейности или икономически области, нито е ограничена във времето, постепенно намаляваща или пропорционална на това, което е необходимо, за да се отстрани конкретен икономически недостатък на въпросните области. Резултатът от „балансиращия тест“ потвърждава анализа. |
| --- | --- |

(156)

В заключение, Комисията счита, че по отношение на анализа по-специално съгласно член 87, параграф 3, буква в) данъчните предимства, предоставени съгласно въпросната мярка, не са свързани с инвестиции, създаването на работни места или конкретни проекти. Те просто облекчават съответните предприятия от разходи, които обикновено се заплащт от тях и следователн трябва да бъдат разглеждани като оперативна помощ. Като общо правило, оперативната помощ не попада в обхвата на член 87, параграф 3, буква в), тъй като тя нарушава конкуренцията в секторите, в която се предоставя, като същевременно не може, поради естеството си, да постигне никоя от целите, предвидени в тази разпоредба. (110) В съответствие със стандартната практика на Комисията такава помощ не може да бъде счетена за съвместима с общия пазар, тъй като тя нито улеснява развитието на каквито и да било дейности или икономически области, нито е ограничена във времето, постепенно намаляваща или пропорционална на това, което е необходимо, за да се отстрани конкретен икономически недостатък на въпросните области. Резултатът от „балансиращия тест“ потвърждава анализа.

| (157) | С оглед на горепосоченото трябва да се направи изводът, че въпросната схема за помощ, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността, е несъвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(157)

С оглед на горепосоченото трябва да се направи изводът, че въпросната схема за помощ, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността, е несъвместима с общия пазар.

Ж.   Възстановяване на помощта

| (158) | Въпросната мярка е приведена в действие, без Комисията да бъде предварително уведомена съгласно член 88, параграф 3 от Договора. Ето защо мярката, доколкото тя се прилага по отношение на придобивя в рамките на Общността, представлява неправомерна помощ. |
| --- | --- |

(158)

Въпросната мярка е приведена в действие, без Комисията да бъде предварително уведомена съгласно член 88, параграф 3 от Договора. Ето защо мярката, доколкото тя се прилага по отношение на придобивя в рамките на Общността, представлява неправомерна помощ.

| (159) | В случай че бъде установено, че предоставянето на неправомерна държавна помощ е несъвместимо с общия пазар, последствието от такъв извод е, че помощта следва да бъде възстановена от получателите съгласно член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО. (111) Посредством възстановяването на помощта се възстановява в максимална възможна степен конкуренцията, съществувала преди предоставянето ѝ. Доводите, представени от испанските органи или от тридесетте заинтересовани страни, не обосноваха общо отклонение от този основен принцип. |
| --- | --- |

(159)

В случай че бъде установено, че предоставянето на неправомерна държавна помощ е несъвместимо с общия пазар, последствието от такъв извод е, че помощта следва да бъде възстановена от получателите съгласно член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО. (111) Посредством възстановяването на помощта се възстановява в максимална възможна степен конкуренцията, съществувала преди предоставянето ѝ. Доводите, представени от испанските органи или от тридесетте заинтересовани страни, не обосноваха общо отклонение от този основен принцип.

| (160) | Въпреки това член 14, параграф 1 от Регламент (ЕO) No 659/1999 предвижда, че „Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. Практиката на Съда на Европейските общности и на Комисията е установила, че разпореждане за възстановяване на помощ нарушава общ принцип на правото на Общността, според който в резултат на действията на Комисията бенефициерът на мярката е имал обосновани очаквания, че помощта е била предоставена съгласно правото на Общноста. (112) |
| --- | --- |

(160)

Въпреки това член 14, параграф 1 от Регламент (ЕO) No 659/1999 предвижда, че „Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. Практиката на Съда на Европейските общности и на Комисията е установила, че разпореждане за възстановяване на помощ нарушава общ принцип на правото на Общността, според който в резултат на действията на Комисията бенефициерът на мярката е имал обосновани очаквания, че помощта е била предоставена съгласно правото на Общноста. (112)

| (161) | В своето решение по дело Форум 187
   (113) Съдът посочва, че „правото на позоваване на принципа на защита на оправданите правни очаквания се предоставя на всяко лице в положение, при което орган на Общността е породил у него основателни надежди. Освен това никой не може да се позовава на нарушение на този принцип при липса на конкретни уверения, предоставени му от администрацията. По сходен начин, ако предпазливият и съобразителен икономически оператор е в състояние да предвиди приемането на общностна мярка от естество да засегне неговите интереси, той не може да се позовава на този принцип, когато тази мярка бъде приета“. |
| --- | --- |

(161)

В своето решение по дело Форум 187
   (113) Съдът посочва, че „правото на позоваване на принципа на защита на оправданите правни очаквания се предоставя на всяко лице в положение, при което орган на Общността е породил у него основателни надежди. Освен това никой не може да се позовава на нарушение на този принцип при липса на конкретни уверения, предоставени му от администрацията. По сходен начин, ако предпазливият и съобразителен икономически оператор е в състояние да предвиди приемането на общностна мярка от естество да засегне неговите интереси, той не може да се позовава на този принцип, когато тази мярка бъде приета“.

| (162) | Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни най-общо се позовават на съществуването на оправдани правни очаквания първо въз основа на определени отговори на Комисията на писмени парламентарни въпроси и второ — на представеното сходство на схемата за помощ с по-ранни мерки, които са определени като съвместими от Комисията. Трето, испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че принципът на защита на оправданите правни очаквания предполага, че Комисията ни може да поиска възстановяване нито на вече реализираните приспадания, нито на всички нереализирани приспадания до периода от двадесет години, установен от TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Испанските органи и тридесетте заинтересовани страни най-общо се позовават на съществуването на оправдани правни очаквания първо въз основа на определени отговори на Комисията на писмени парламентарни въпроси и второ — на представеното сходство на схемата за помощ с по-ранни мерки, които са определени като съвместими от Комисията. Трето, испанските органи и тридесетте заинтересовани страни считат, че принципът на защита на оправданите правни очаквания предполага, че Комисията ни може да поиска възстановяване нито на вече реализираните приспадания, нито на всички нереализирани приспадания до периода от двадесет години, установен от TRLIS.

| (163) | По отношение на представеното сходство на схемата за помощ с други мерки, за които е счетено, че не представляват държавна помощ, Комисията счита, че схемата за помощ се различава по същество от мерките, за които Комисията е направила оценка в своето решение от 1984 г., свързано с белгийски координационни центрове. (114) Въпросната мярка има различен обхват, тъй като тя не засяга дейности в рамките на групата, какъвто е случая при белгийските координационни центрове. Също така въпросната мярка има различна структура, която я прави избирателна, най-вече защото тя се прилага само по отношение на транзакции, свързани с чужди държави. |
| --- | --- |

(163)

По отношение на представеното сходство на схемата за помощ с други мерки, за които е счетено, че не представляват държавна помощ, Комисията счита, че схемата за помощ се различава по същество от мерките, за които Комисията е направила оценка в своето решение от 1984 г., свързано с белгийски координационни центрове. (114) Въпросната мярка има различен обхват, тъй като тя не засяга дейности в рамките на групата, какъвто е случая при белгийските координационни центрове. Също така въпросната мярка има различна структура, която я прави избирателна, най-вече защото тя се прилага само по отношение на транзакции, свързани с чужди държави.

| (164) | По отношение на въздействието от декларациите на Комисията относно оправданите правни очаквания на бенефициерите Комисията счита, че следва да бъде направено разграничение между два периода: a) периодът, започващ от влизането в сила на мярката на 1 януари 2002 г. до датата на публикуване на решението за откриване в Официален вестник на 21 декември 2007 г.; и б) периодът след публикуването на решението за откриване в Официалния вестник. |
| --- | --- |

(164)

По отношение на въздействието от декларациите на Комисията относно оправданите правни очаквания на бенефициерите Комисията счита, че следва да бъде направено разграничение между два периода: a) периодът, започващ от влизането в сила на мярката на 1 януари 2002 г. до датата на публикуване на решението за откриване в Официален вестник на 21 декември 2007 г.; и б) периодът след публикуването на решението за откриване в Официалния вестник.

| (165) | Във връзка с първия период Комисията признава своите отговори на парламентарните въпроси, отправени от г-н Erik Mejier и г-жа Sharon Bowles, свързани с евентуалното естество на държавна помощ на въпросната мярка. По-конкретно в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Erik Meijer, на 19 януари 2006 г. член на Комисията е отговорил от името на Комисията, както следва: „Комисията не може да потвърди дали най-добрите предложения на испански дружества се дължат на испанско данъчно законодателство, което дава възможност на предприятията да отписват репутация по-бързо, отколкото такива предприятия от Франция или Италия. Комисията може обаче да потвърди, че такива национални законодателства не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ, тъй като те по-скоро представляват общи правила за амортизационни отчисления, приложими към всички предприятия в Испания“. (115) На 17 февруари 2006 г. в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Sharon Bowles, член на Комисията е отговорил следното от името на Комисията: „Според информацията, която тя притежава в момента, според Комисията все пак изглежда, че испанските (данъчни) правила, свързани с отписването на „репутация“ са приложими към всички предприятия в Испания независимо от техния размер, сектори, правен статут или дали са частна или публична собственост, тъй като представляват общи правила за амортизационни отчисления. Следователно изглежда, че те не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ“. (116) |
| --- | --- |

(165)

Във връзка с първия период Комисията признава своите отговори на парламентарните въпроси, отправени от г-н Erik Mejier и г-жа Sharon Bowles, свързани с евентуалното естество на държавна помощ на въпросната мярка. По-конкретно в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Erik Meijer, на 19 януари 2006 г. член на Комисията е отговорил от името на Комисията, както следва: „Комисията не може да потвърди дали най-добрите предложения на испански дружества се дължат на испанско данъчно законодателство, което дава възможност на предприятията да отписват репутация по-бързо, отколкото такива предприятия от Франция или Италия. Комисията може обаче да потвърди, че такива национални законодателства не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ, тъй като те по-скоро представляват общи правила за амортизационни отчисления, приложими към всички предприятия в Испания“. (115) На 17 февруари 2006 г. в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Sharon Bowles, член на Комисията е отговорил следното от името на Комисията: „Според информацията, която тя притежава в момента, според Комисията все пак изглежда, че испанските (данъчни) правила, свързани с отписването на „репутация“ са приложими към всички предприятия в Испания независимо от техния размер, сектори, правен статут или дали са частна или публична собственост, тъй като представляват общи правила за амортизационни отчисления. Следователно изглежда, че те не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ“. (116)

| (166) | С тези изявления до Парламента Комисията представи конкретни, безусловни и последователни уверения, които по същество казват, че бенефициерите на въпросната мярка са имали основателни надежди, че схемата за амортизация на репутацията е била правомерна в смисъл, че тя не попада в обхвата на правилата за държавна помощ (117) и следователно, че никакви ползи, произтичащи от нея, не биха могли да бъдат обект на последващи процедури за възстановяване на помощта. Макар тези декларации да не представляват официално решение на Комисията, което да постановява, че схемата за амортизация не е представлявала държавна помощ, последиците от тях са равностойни на това от гледна точка на създаването на оправдано правно очакване, по-специално с оглед на факта, че в този случай са били следвани приложимите процедури, които гарантират спазването на принципа на колегиалност. Тъй като понятието за държавна помощ е обективно (118) и Комисията няма правомощия да прави лична преценка по отношение на тълкуването му — за разлика от случаите, когато се прави оценка на съвместимостта — всяко точно и безусловно изявление от името на Комисията, чиито смисъл е, че национална мярка не трябва да се счита за държавна помощ, естествено ще бъде разбирано в смисъл, че мярката е била „непомощна“ от самото начало (т.е. преди въпросното изявление). Всяко предприятие, което преди не е било сигурно дали в бъдеще ще бъде длъжно съгласно правилата за държавна помощ да възстанови паричното изражение на предимствата, които е получило съгласно схемата за амортизация на репутацията, произтичащи от транзакции, направени преди изявленията на Комисията, впоследствие би могло да достигне до заключението, че такава несигурност е била необоснована, тъй като не може да се очаква, че ще положи по-голямо старание от Комисията в това отношение. При тези конкретни обстоятелства и като се има предвид, че общностното право не изисква да бъде доказана причинна връзка между гаранциите, дадени от общностна институция и поведението на граждани или предприятия, за които се отнасят тези гаранции, (119) всеки грижлив предприемач може с основание да очаква впоследствие Комисията да не налага връщането на държавна помощ (120) по отношение на мерките, които преди това самата тя е определила в изявление до друга общностна институция, като не представляващи държава помощ, независимо кога е извършена транзакцията, която се е възползвала от мярката за помощ. |
| --- | --- |

(166)

С тези изявления до Парламента Комисията представи конкретни, безусловни и последователни уверения, които по същество казват, че бенефициерите на въпросната мярка са имали основателни надежди, че схемата за амортизация на репутацията е била правомерна в смисъл, че тя не попада в обхвата на правилата за държавна помощ (117) и следователно, че никакви ползи, произтичащи от нея, не биха могли да бъдат обект на последващи процедури за възстановяване на помощта. Макар тези декларации да не представляват официално решение на Комисията, което да постановява, че схемата за амортизация не е представлявала държавна помощ, последиците от тях са равностойни на това от гледна точка на създаването на оправдано правно очакване, по-специално с оглед на факта, че в този случай са били следвани приложимите процедури, които гарантират спазването на принципа на колегиалност. Тъй като понятието за държавна помощ е обективно (118) и Комисията няма правомощия да прави лична преценка по отношение на тълкуването му — за разлика от случаите, когато се прави оценка на съвместимостта — всяко точно и безусловно изявление от името на Комисията, чиито смисъл е, че национална мярка не трябва да се счита за държавна помощ, естествено ще бъде разбирано в смисъл, че мярката е била „непомощна“ от самото начало (т.е. преди въпросното изявление). Всяко предприятие, което преди не е било сигурно дали в бъдеще ще бъде длъжно съгласно правилата за държавна помощ да възстанови паричното изражение на предимствата, които е получило съгласно схемата за амортизация на репутацията, произтичащи от транзакции, направени преди изявленията на Комисията, впоследствие би могло да достигне до заключението, че такава несигурност е била необоснована, тъй като не може да се очаква, че ще положи по-голямо старание от Комисията в това отношение. При тези конкретни обстоятелства и като се има предвид, че общностното право не изисква да бъде доказана причинна връзка между гаранциите, дадени от общностна институция и поведението на граждани или предприятия, за които се отнасят тези гаранции, (119) всеки грижлив предприемач може с основание да очаква впоследствие Комисията да не налага връщането на държавна помощ (120) по отношение на мерките, които преди това самата тя е определила в изявление до друга общностна институция, като не представляващи държава помощ, независимо кога е извършена транзакцията, която се е възползвала от мярката за помощ.

| (167) | Съответно Комисията дстига до заключението, че бенефициерите на обжалваната мярка са имали оправдано правно очакване, че помощта няма да бъде възстановявана и следователно не се изисква възстановяване на фискалната помощ, предоставена на тези бенефициери в контекста на всички дялови участия, притежавани от испанско придобиващо дружество, пряко или непряко в чуждестранно дружество преди датата на публикуването (121) в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на процедура по разследване съгласно член 88, параграф 2 от Договора, които биха се възползвали от въпросната мярка. В действителност към датата на откриването на официалното разследване и в съответствие със своята практика (122) Комисията счита, че всеки грижлив икономически оператор би следвало да има предвид съмненията, изразени от нея по отношение на съвместимостта на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(167)

Съответно Комисията дстига до заключението, че бенефициерите на обжалваната мярка са имали оправдано правно очакване, че помощта няма да бъде възстановявана и следователно не се изисква възстановяване на фискалната помощ, предоставена на тези бенефициери в контекста на всички дялови участия, притежавани от испанско придобиващо дружество, пряко или непряко в чуждестранно дружество преди датата на публикуването (121) в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на процедура по разследване съгласно член 88, параграф 2 от Договора, които биха се възползвали от въпросната мярка. В действителност към датата на откриването на официалното разследване и в съответствие със своята практика (122) Комисията счита, че всеки грижлив икономически оператор би следвало да има предвид съмненията, изразени от нея по отношение на съвместимостта на въпросната мярка.

| (168) | Комисията също така счита, че тези бенефициери следва да продължат да се възползват от предимствата на въпросната мярка до края на амортизационния период, установен от мярката. Комисията признава, че са били планирани дейности и са направени инвестиции при обосновано и оправдано правно очакване за известна степен на последователност на икономическите условия, включително и на въпросната мярка. Следователно в съответствие с предишната практика на Съда на Европейските общности и практиката на Комисията, (123) при отсъствието на по-важен обществен интерес, (124) Комисията счита, че на бенефициерите следва да бъде разрешено да продължат да се възползват от въпросната мярка през целия амортизационен период, предвиден в член 12, параграф 5 от TRLIS. |
| --- | --- |

(168)

Комисията също така счита, че тези бенефициери следва да продължат да се възползват от предимствата на въпросната мярка до края на амортизационния период, установен от мярката. Комисията признава, че са били планирани дейности и са направени инвестиции при обосновано и оправдано правно очакване за известна степен на последователност на икономическите условия, включително и на въпросната мярка. Следователно в съответствие с предишната практика на Съда на Европейските общности и практиката на Комисията, (123) при отсъствието на по-важен обществен интерес, (124) Комисията счита, че на бенефициерите следва да бъде разрешено да продължат да се възползват от въпросната мярка през целия амортизационен период, предвиден в член 12, параграф 5 от TRLIS.

| (169) | Също така Комисията счита, че следва да бъде предвиден разумен преходен период за дружества, които вече са придобили в дългосрочен план права в чуждестранни дружества и които не са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към датата на публикуване на решението за откриване. Ето защо Комисията счита, че дружествата, които изпълняват всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS (вж. съображение 21) към 21 декември 2007 г., отделно от условието, че трябва да са притежавали дяловите си участия за непрекъснат период от най-малко една година, следва също да се възползват от оправдани правни очаквания, ако те са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към 21 декември 2008 г. |
| --- | --- |

(169)

Също така Комисията счита, че следва да бъде предвиден разумен преходен период за дружества, които вече са придобили в дългосрочен план права в чуждестранни дружества и които не са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към датата на публикуване на решението за откриване. Ето защо Комисията счита, че дружествата, които изпълняват всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS (вж. съображение 21) към 21 декември 2007 г., отделно от условието, че трябва да са притежавали дяловите си участия за непрекъснат период от най-малко една година, следва също да се възползват от оправдани правни очаквания, ако те са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към 21 декември 2008 г.

| (170) | От друга страна в случаите, когато испанско придобиващо дружество не е притежавало тези права пряко или непряко само след 21 декември 2007 г., всяка несъвместима помощ ще бъде възстановена от този бенефициер, освен ако, първо, преди 21 декември 2007 г. не е било поето неотменимо задължение от испанско придобиващо дружество да притежава тези права; второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г. На практика след публикуването на решението за откриване в Официален вестник не могат да се приведат доводи, че добросъвестен икономически оператор не би могъл да предвиди приемането на общностната мярка, която би могла да засегне неговите интереси, както настоящото решение. С оглед на горепосоченото Комисията достига до заключението, че възстановяването следва да се извърши по отношение на всички случаи, които не са включени в съображения 167 и 169 от настоящото решение. Комисията също така счита, че въпросната мярка не представлява държавна помощ, ако към момента, в който бенефициерите са се възползвали от нейните предимства, са били изпълнени всички условия, предвидени в законодателството, прието съгласно член 2 от Регламент (ЕО) No 994/98 и приложимо към момента, в който е било използвано данъчното приспадане. |
| --- | --- |

(170)

От друга страна в случаите, когато испанско придобиващо дружество не е притежавало тези права пряко или непряко само след 21 декември 2007 г., всяка несъвместима помощ ще бъде възстановена от този бенефициер, освен ако, първо, преди 21 декември 2007 г. не е било поето неотменимо задължение от испанско придобиващо дружество да притежава тези права; второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г. На практика след публикуването на решението за откриване в Официален вестник не могат да се приведат доводи, че добросъвестен икономически оператор не би могъл да предвиди приемането на общностната мярка, която би могла да засегне неговите интереси, както настоящото решение. С оглед на горепосоченото Комисията достига до заключението, че възстановяването следва да се извърши по отношение на всички случаи, които не са включени в съображения 167 и 169 от настоящото решение. Комисията също така счита, че въпросната мярка не представлява държавна помощ, ако към момента, в който бенефициерите са се възползвали от нейните предимства, са били изпълнени всички условия, предвидени в законодателството, прието съгласно член 2 от Регламент (ЕО) No 994/98 и приложимо към момента, в който е било използвано данъчното приспадане.

| (171) | С оглед на горепосочените съображения в дадена година, за даден бенефициер, точният размер на помощта съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Ето защо тя зависи от ставката на корпоративния данък през въпросните години и от приложимия сконтов процент. |
| --- | --- |

(171)

С оглед на горепосочените съображения в дадена година, за даден бенефициер, точният размер на помощта съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Ето защо тя зависи от ставката на корпоративния данък през въпросните години и от приложимия сконтов процент.

| (172) | За дадена година и за даден бенефициер номиналната стойност на помощта съответства на намаляването на данъците, предоставено чрез прилагането на член 12, параграф 5 от TRLIS за права в чуждестранни дружества, които не отговарят на условията, посочени в съображения 167 и 169. |
| --- | --- |

(172)

За дадена година и за даден бенефициер номиналната стойност на помощта съответства на намаляването на данъците, предоставено чрез прилагането на член 12, параграф 5 от TRLIS за права в чуждестранни дружества, които не отговарят на условията, посочени в съображения 167 и 169.

| (173) | Дисконтираната стойност се изчислява, като се прилага лихвеният процент към номиналната стойност съгласно глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004, изменен с Регламент (ЕО) No 271/2008. |
| --- | --- |

(173)

Дисконтираната стойност се изчислява, като се прилага лихвеният процент към номиналната стойност съгласно глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004, изменен с Регламент (ЕО) No 271/2008.

| (174) | Когато се изчислява данъчната тежест на бенефициерите при липсата на неправомерна мярка за помощ, испанските органи трябва да се основават на транзакциите, които са извършени в периода преди публикуването на решението за откриване в Официален вестник, както е посочено по-горе. Не е възможно да се твърди, че ако тези незаконни предимства не съществуваха, бенефициерите биха структурирали различно своите транзакции, за да намалят данъчната си тежест. Както е ясно посочено от Съда на Европейските общности в решението Unicredito, (125) тези хипотетични съображения не могат да бъдат взети под внимание за целите на изчисляване на помощ. |
| --- | --- |

(174)

Когато се изчислява данъчната тежест на бенефициерите при липсата на неправомерна мярка за помощ, испанските органи трябва да се основават на транзакциите, които са извършени в периода преди публикуването на решението за откриване в Официален вестник, както е посочено по-горе. Не е възможно да се твърди, че ако тези незаконни предимства не съществуваха, бенефициерите биха структурирали различно своите транзакции, за да намалят данъчната си тежест. Както е ясно посочено от Съда на Европейските общности в решението Unicredito, (125) тези хипотетични съображения не могат да бъдат взети под внимание за целите на изчисляване на помощ.

VII.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (175) | Комисията счита, че с оглед на горепосочената съдебна практика и спецификата на случая, член 12, параграф 5 от TRLIS представлява схема за държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, доколкото той се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността. Освен това Комисията констатира, че въпросната мярка, приложена в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора, представлява неправомерна схема за помощ, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността. При все това, като се има предвид наличието на правни очаквания до датата на публикуване на решението за откриване, Комисията по изключение отменя възстановяването на паричното изражение на каквито и да било данъчни привилегии, произтичащи от прилагането на схемата за помощ относно помощ, свързана с дялови участия, притежавани пряко или непряко от испанско придобиващо дружество в чуждестранно дружество преди датата на публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 88, параграф 2, освен когато, първо, преди 21 декември 2007 г. не е било поето неотменимо задължение от испанско придобиващо дружество да притежава тези права; второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г. |
| --- | --- |

(175)

Комисията счита, че с оглед на горепосочената съдебна практика и спецификата на случая, член 12, параграф 5 от TRLIS представлява схема за държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, доколкото той се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността. Освен това Комисията констатира, че въпросната мярка, приложена в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора, представлява неправомерна схема за помощ, доколкото тя се прилага по отношение на придобивания в рамките на Общността. При все това, като се има предвид наличието на правни очаквания до датата на публикуване на решението за откриване, Комисията по изключение отменя възстановяването на паричното изражение на каквито и да било данъчни привилегии, произтичащи от прилагането на схемата за помощ относно помощ, свързана с дялови участия, притежавани пряко или непряко от испанско придобиващо дружество в чуждестранно дружество преди датата на публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 88, параграф 2, освен когато, първо, преди 21 декември 2007 г. не е било поето неотменимо задължение от испанско придобиващо дружество да притежава тези права; второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г.

| (176) | Комисията поддържа процедурата, открита с решение за откриване от 10 октомври 2007 г., която е отворена по отношение на придобивания извън рамките на Общността с оглед на новите елементи, които испанските органи са се ангажирали да предоставят, |
| --- | --- |

(176)

Комисията поддържа процедурата, открита с решение за откриване от 10 октомври 2007 г., която е отворена по отношение на придобивания извън рамките на Общността с оглед на новите елементи, които испанските органи са се ангажирали да предоставят,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   Схемата за помощ, приложена от Испания съгласно член 12, параграф 5 от Кралски законодателен указ No 4/2004 от 5 март 2004 г. за консолидиране на измененията, направени към испанския закон за корпоративното данъчно облагане, изпълнена неправомерно от Кралство Испания в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора, е несъвместима с общия пазар по отношение на помощта, предоставена на бенефициера във връзка с придобивания в рамките на Общността.

2.   Въпреки това намаляването на данъците, от което бенефициерите са се възползвали по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с придобиванията в рамките на Общността, свързани с правата, притежавани пряко или непряко в чуждестранни дружества, които отговарят на съответните условия съгласно схемата за помощ към 21 декември 2007 г., отделно от условието, че трябва да са притежавали дяловите си участия за непрекъснат период от най-малко една година, може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ.

3.   Намаляването на данъците, от което бенефициерите се възползват по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с в придобиванията в рамките на Общността, свързани с неотменимо задължение за притежаване на тези права, поето преди 21 декември 2007 г., когато договорът съдържа отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и когато за решението и операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г., може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ по отношение на частта от правата, която се притежава към датата на премахване на отлагателното условие.

Член 2

Намаляването на данъците, предоставено съгласно схемата, посочена в член 1, не представлява държавна помощ, ако към момента на предоставянето е отговаряло на условията, предвидени в законодателството, прието съгласно член 2 от Регламент (ЕО) No 994/98, което е било приложимо към момента на предоставяне на помощта.

Член 3

Намаляването на данъците, предоставяно съгласно схемата, посочена в член 1, което към момента на предоставянето е отговаряло на условията, предвидени в законодателството, прието съгласно член 1 от Регламент (ЕО) No 994/98 или съгласно всяка друга схема за помощ, която е в сила към съответния момент, е съвместимо с общия пазар до максималния интензитет на помощта, приложим за такъв вид помощ.

Член 4

1.   Испания пристъпва към възстановяване на несъвместимата помощ, съответстваща на намаляването на данъците, предоставено съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, от получателите, чиито права в чуждестранни дружества, придобити в контекста на придобиванията в рамките на Общността, не отговарят на условията, описани в член 1, параграф 2.

2.   Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на бенефициера, до датата на действителното им възстановяване.

3.   Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004, изменен с Регламент (ЕО) No 271/2008.

4.   Испания анулира всички останали намалявания на данъци, предвидени съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, считано от датата на приемане на настоящото решение, с изключение на намаленията, свързани с права в чуждестранни дружества, които отговарят на условията, описани в член 1, параграф 2.

Член 5

1.   Възстановяването на помощта, която е предоставена по схемата, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.

2.   Испания гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.

Член 6

1.   В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Испания предоставя на Комисията следната информация:

| а) | списъкът на бенефициерите, които са получили помощ съгласно схемата, посочена в член 1, и общият размер на помощта, получена от всеки от тях съгласно схемата; |
| --- | --- |

а)

списъкът на бенефициерите, които са получили помощ съгласно схемата, посочена в член 1, и общият размер на помощта, получена от всеки от тях съгласно схемата;

| б) | общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от всеки от бенефициерите; |
| --- | --- |

б)

общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от всеки от бенефициерите;

| в) | подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение; |
| --- | --- |

в)

подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;

| г) | документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта. |
| --- | --- |

г)

документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.

2.   Испания информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Испания предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Испания предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от бенефициерите.

Член 7

Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.

Съставено в Брюксел на 28 октомври 2009 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 311, 21.12.2007 г., стр. 21.

1

(2)  Публикуван в Държавен вестник на Испания от 11.3.2004 г.

2

Държавен вестник

(3)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

3

(4)  Вж.: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  Вж. бележка под линия 1.

5

(6)  Закон No 4/2008 от 23 декември 2008 г., с който се въвеждат измененията на няколко разпоредби от данъчното законодателство.

6

(7)  Вж. членове 46 и 39 от Търговския закон от 1885 г.

7

(8)  Резултат от изпълнението на Закон No 16/2007 от 4 юли 2007 г. относно реформата и адаптирането на дружественото право в областта на счетоводството за международното му хармонизиране в съответствие със законодателството на Европейския съюз.

8

(9)  Вж. член 21, параграф 1, буква а) от TRLIS.

9

(10)  Вж. член 21, параграф 1, буква б) от TRLIS.

10

(11)  Вж. член 21, параграф 1, буква в), алинея 1 от TRLIS.

11

(12)  Вж. член 21, параграф 1, буква в), алинея 2 от TRLIS.

12

(13)  Съгласно действащото законодателство тази разпоредба е номерирана като член 12, параграф 6 от TRLIS.

13

(14)  Както е изрично посочено във втория параграф на член 12, параграф 5: „Приспадането на тази разлика е съвместимо, когато е уместно, с разпоредбите, посочени в параграф 3 на този член.“

14

(15)  Вж. съдебното решение на Съда на Европейските общности по съединени дела 6/69 и 11/69 Комисията срещу Франция [1969 г.], ECR 523. Вж. също така точка 18 от Известие на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3).

15

Комисията срещу Франция

(16)  Вж. съображение 7.

16

(17)  Вж. съображение 8.

17

(18)  Испанските органи се позовават на член 194 от Кралски указ 1564/1989 от 22.12.1989 г.

18

(19)  Испанските органи се позовават на Решение No 3, BOICAC, 27.11.1996 г. на ICAC (Институт по счетоводство и одит).

19

(20)  Вж. Решение No 354/04 на Комисията от 22 септември 2004 г., Ирландия, Company Holding Regime (ОВ C 131, 28.5.2005 г., стр. 10).

20

(21)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

21

(22)  Вж. съображение 12.

22

(23)  Вж. решение на Първоинстанционния съд по дело T-233/04 Нидерландия срещу Комисията [2008 г.] ECR, II-591.

23

Нидерландия срещу Комисията

(24)  Вж. Решение No 480/07 на Комисията от 14 февруари 2008 г., Намаление на прихода от определени нематериални активи (ОВ C 80, 1.4.2008 г., стр. 1).

24

(25)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH и Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke [2001 г.], ECR, I-8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH и Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  ОВ L 157, 26.6.2003 г., стр. 49.

26

(27)  ОВ L 7, 13.1.2004 г., стр. 41.

27

(28)  Съгласно член 89, параграф 3 от TRLIS.

28

(29)  Вж. писмо от испанските органи от 5 декември 2007 г. до Комисията, стр. 35, както е посочено в съображение 7.

29

(30)  ОВ L 225, 20.8.1990 г., стр. 1.

30

(31)  ОВ L 310, 25.11.2005 г., стр. 1.

31

(32)  Мненията на испанските органи бяха получени на 5 декември 2007 г., докато държавите-членки трябваше да приложат Директива 2005/56/ЕО до 15 декември 2007 г.

32

(33)  Вж. съображенията от Регламент (ЕО) No 1435/2003 на Съвета от 22 юли 2003 г. относно устава на Европейското кооперативно дружество (SCE) (ОВ L 207, 18.8.2003 г., стр. 1) и становището на Икономическия и социален комитет от 28 април 2004 г., COM(2003) 703 окончателен — 2003/2077(COD).

33

(34)  Както е посочено на страница 8 от писмо на испанските органи от 30 юни 2008 г. — вж. съображение 9 по-горе.

34

(35)  Предвид оценката на Комисията относно изпълнението на Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (ОВ L 142, 30.4.2004 г., стр. 12).

35

(36)  Вж. решения на Комисията от 10 юни 2005 г., Cesky Telecom; от 10 януари 2005 г., O2; от 23 май 2006 г., Quebec, GIC, BAA; от 15 септември 2004 г., Abbey National; и от 26 март 2007 г., ScottishPower, които могат да бъдат намерени на http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

2

(37)  План за действие относно държавните помощи — по-малко и по-добре насочени държавни помощи: пътна карта за реформа на държавните помощи 2005—2009 г., COM(2005) 107 окончателен (ОВ L 1, 4.1.2003 г., стр. 1).

37

(38)  Решение на Първоинстанционния съд по дело T-348/03 Koninklijke Friesland Foods срещу Комисия [2007 г.], ECR, II-101.

38

Koninklijke Friesland Foods срещу Комисия

(39)  Писмени въпроси E-4431/05 и E-4772/05.

39

(40)  Например Решение на Комисията от 30 юли 2004 г. по дело No 354/2004, Ирландия, Company Holding Regime (ОВ C 131, 28.5.2005 г., стр. 11) и Решение на Комисията от 13 юли 2006 г. по дело C4/2007 (ex N 465/2006), схема за помощ „Groepsrentebox“ (ОВ C 66, 22.3.2007 г., стр. 30).

40

(41)  Вж. Решение 2001/168/ЕОВС на Комисията от 31 октомври 2000 г. относно испанските закони за корпоративния данък (ОВ L 60, 1.3.2001 г., стр. 57).

41

(42)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C 501/00 Испания срещу Комисията [2004 г.] ECR, I-6717.

42

Испания срещу Комисията

(43)  Вж. раздел II, параграф 1, буква б), подточка ee) от Доклада на Комисията за прилагането на правилата за държавна помощ към мерки, свързани с пряко данъчно облагане на предприятия, който може да бъде намерен на http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf

43

(44)  Вж. Решение 82/364/ЕИО на Комисията от 17 май 1982 г. относно субсидирането на лихвените проценти за кредити за износ от Франция към Гърция след приемането на тази страна в Европейската икономическа общност (ОВ L 159, 10.6.1982 г., стр. 44), по-специалано част IV, която се отнася за дела 6/69 и 11/69 Комисията срещу Франция.

44

Комисията срещу Франция

(45)  Вж. Решение No 3 на ICAC (Институт по счетоводство и одит) от ноември 1996 г., BOICAC 27.

45

(46)  Вж. бележка под линия 42.

46

(47)  Вж. бележка под линия 21.

47

(48)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-143/99 Adria-Wien, вж. бележка под линия 25, параграф 41; решение на Съда на Европейските общности по дело C-308/01 GIL Insurance [2004 г.], ECR, I-4777, параграф 68; решение на Съда на Европейските общности по дело C-172/03 Heiser [2005 г.], ECR, I-1627, параграф 40 и решение на Съда на Европейските общности по дело C-88/03 Португалия срещу Комисия [2006 г.], ECR, I-7115, параграф 54.

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Португалия срещу Комисия

(49)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C-88/03 Португалия срещу Комисията [2006 г.], ECR, I-7115, параграф 54.

49

Португалия срещу Комисията

(50)  Вж. например решение на Съда на Европейските общности по дело C-56/93 Белгия срещу Комисията [1996 г.], ECR, I-723, параграф 79; решение на Съда на Европейските общности по дело C-241/94 Франция срещу Комисията [1996 г.], ECR, I-4551, параграф 20; решение на Съда на Европейските общности по дело C-75/97 Белгия срещу Комисията [1999 г.], ECR, I-3671, параграф 25 и решение на Съда на Европейските общности по дело C-409/00 Испания срещу Комисията [2003 г.], ECR, I-10901, параграф 46.

50

Белгия срещу Комисията

Франция срещу Комисията

Белгия срещу Комисията

Испания срещу Комисията

(51)  Вж. например решение на Съда на Европейските общности по дело C-66/02 Италия срещу Комисията [2005 г.], ECR, I-10901, параграф 101. Вж. също така Решение на Комисията от 8 юли 2009 г. относно схемата за помощ „groepsrentebox “(C 4/07 - ex N 465/06), което все още не е публикувано в Официален вестник, по-специално съображение 75 и следващите.

51

Италия срещу Комисията

(52)  Вж. бележка под линия 21.

52

(53)  Вж. бележка под линия 52, решение относно схемата за помощ „groepsrentebox“, по-специално съображение 83 и следващите.

53

(54)  Вж., inter alia, решение на Първоинстанционния съд по дело T-308/00 Salzgitter срещу Комисията [2004 г.], ECR, II-1933, параграф 82.

54

inter alia

Salzgitter срещу Комисията

(55)  Вж. документ SEC(2007) 268 от 21.2.2007 г.

55

(56)  ОВ L 294, 10.11.2001 г., стр. 22, директива, която е влязла в сила на 10 ноември 2001 г.

56

(57)  ОВ L 294, 10.11.2001 г., стр. 1, регламент, който е влязъл в сила на 8 октомври 2004 г.

57

(58)  15 декември 2007 г. съгласно член 19 от директивата в областта на дружественото право.

58

(59)  Може да бъде намерен на http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html

59

(60)  Неприлагане на директивата за трансграничните сливания, права на миноритарни акционери, права на кредитори, трудово право, национална търговска марка, местни партньори, регулаторна система, икономическо взаимодествие, политически, стратегически и търговски съображения.

60

(61)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C-411/03 SEVIC Systems, ECR, I-10805, параграфи 23-31.

61

SEVIC Systems

(62)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C-411/03 SEVIC Systems, цитирано по-горе параграф 23.

62

SEVIC Systems

(63)  Решение на Първоинстанционния съд по дело T-184/97 BP Chemicals Ltd срещу Комисия, ECR, II-3145, параграф 55; вж. също така решение на Съда на Европейските общности по дела C-134/91 и C-135/91 Kerafina, параграф 20 и решение на Съда на Европейските общности по дело C-225/91 Matra SA срещу Комисия, параграф 41.

63

BP Chemicals Ltd срещу Комисия

Kerafina

Matra SA срещу Комисия

(64)  Съгласно член 42 от Търговския кодекс от 1885 г.

64

(65)  Вж. член 42, параграф 1 от Търговския кодекс от 1885 г.

65

(66)  Дружества, които са емитирали ценни книжа, допуснати до търгуване на регулиран пазар в която и да е държава-членка по смисъла на член 1, параграф 13 от Директива 93/22/ЕИО на Съвета, съгласно член 4 от директивата.

66

(67)  Член 194 от Кралски указ 1564/1989 от 22 декември 1989 г. за одобрение на преразгледания Закон за публичните дружества с ограничена отговорност.

67

(68)  ОВ L 243, 11.9.2002 г., стр. 1.

68

(69)  Съгласно член 89, параграф 3 от TRLIS.

69

(70)  Съгласно член 11, параграф 4 от TRLIS.

70

(71)  В съответствие с TRLIS, изменен със Закон 35/2006, ставката на корпоративния данък, използвана за изчислението, беше 35 % от 2002 до 2006 г., 32,5 % през 2007 г. и 30 % след това.

71

(72)  Осма допълнителна разпоредба, Закон 35/2006 от 28 ноември относно данъка върху доходите на физическите лица и частично изменение на законите за корпоративното данъчно облагане, за данъка върху доходите за чуждестранни лица и за данъка върху нетната стойност на имуществото на физическите лица, Официален държавен вестник No 285, 29.11.2006 г.

72

Официален държавен вестник

(73)  Вж. дело C-88/03 Португалия срещу Комисията, параграф 81, цитирано в бележка под линия 49; вж. решение на Първоинстанционния съд по дело T-227/01 Territorio foral de Álava и други, все още непубликувано, параграф 179 и решение на Първоинстанционния съд по дело T-230/01 Territorio foral de Álava и други, все още непубликувано, параграф 190.

73

Португалия срещу Комисията

Territorio foral de Álava и други

Territorio foral de Álava и други

(74)  Вж. член 89, параграф 3, буква а), алинея 1 от TRLIS.

74

(75)  Вж. членове 89, 21 и 22 от TRLIS.

75

(76)  Както е посочено изрично в член 12, параграф 5, втора алинея от него: „приспадането на тази разлика (т.е. член 12, параграф 5 от TRLIS) ще бъде съвместимо, когато е уместно, със загубите от обезценка, посочени в параграф 3 от този член.“

76

(77)  Вж. по-специално съображение 48.

77

(78)  Закон за корпоративното данъчно облагане 43/1995, който беше отменен с Кралски законодателен указ 4/2004.

78

(79)  Определен от испанските органи в обяснителния меморандум към Закон 43/1995 като „Принципът на конкурентоспособност изисква системата за корпоративни данъчно облагане да подкрепя и съответства на мерките на икономическата политика с цел повишаване на конкурентоспособността ..., и освен това той изисква стимулите да направят стопанските дейности международни в по-голяма степен и във връзка с това, с цел спазване на този принцип се създават условия за нарастване на износа.“

79

(80)  Вж., inter alia, Решение на Комисията от 22 март 2006 г. относно преките данъчни стимули в полза на инвестиции, свързани с износа, ОВ C 302, 14.12.07 г., стр. 3, съображение 51.

80

inter alia

(81)  Вж. параграф 127 от решението, посочено в бележка под линия 42.

81

(82)  Вж. Решение на Комисията от 8 юли 2009 г. по дело C-2/2007, схема за помощ „Groepsrentebox“, все още непубликувано в Официален вестник, по-специално съображение 107.

82

(83)  Вж. електронно писмо от 16 юни 2009 г. от испанските органи, цитирано в съображение 13.

83

(84)  Вж. по-специално страница 6 от писмо на испанските органи от 22 април 2009 г. (A-9531), цитирано в съображение 9.

84

(85)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze и други [2006 г.], ECR, I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze и други

(86)  Вж. бележка под линия 21. По-специално точки 9 и 10 от известието на Комисията.

86

(87)  Вж. бележка под линия 42, параграфи 139—143.

87

(88)  Решение на Първоинстанционния съд по дело T-214/95 Vlaams Gewest срещу Комиситая [1998 г.], ECR, II-717.

88

Vlaams Gewest срещу Комиситая

(89)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-222/04, вече цитирано в бележка под линия 85.

89

(90)  Вж. съображение 12.

90

(91)  ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36.

91

(92)  Вж. бележка под линия 42.

92

(93)  Вж. по-специално съображения 31 и 44.

93

(94)  Вж. по-специално параграф 120 от решението.

94

(95)  Вж. бележка под линия 42, параграф 124.

95

(96)  Вж. бележка под линия 24 и съображение 44.

96

(97)  Вж. Решение на Комисията от 14 февруари 2008 г., дело No 480/07, вече цитирано в бележка под линия 24.

97

(98)  SEC(2006)1515, COM/2006/0728 окончателен, раздел 1.2.

98

(99)  Вж. съображение 47.

99

(100)  Вж. параграф 123 от решение на Съда на Европейските общности по дело C-501/00, цитирано в бележка под линия 42.

100

(101)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-80/94 Wielockx [1995 г.], ECR, I-2493, параграф 16; решение на Съда на Европейските общности по дело C-264/96 ICI срещу Colmer (HMIT) [1998 г.], ECR, I-4695, параграф 19 и решение на Съда на Европейските общности по дело C-311/97 Royal Bank of Scotland [1999 г.], ECR, I-2651, параграф 19.

101

Wielockx

ICI срещу Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Вж. по-специално решение на Съда на Европейските общности по дело C-279/93 Schumacker [1995 г.], ECR, I-225.

102

Schumacker

(103)  Вж. решенията на на Съда на Европейските общности по дело C-204/90 Bachmann срещу Belgian State [1992 г.],ECR, I-249 и дело C-300/90 Комисията срещу Белгия [1992 г.], ECR, I-305.

103

Bachmann срещу Belgian State

Комисията срещу Белгия

(104)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-120/95 Decker срещу Caisse de Maladie des Employés Privés [1998 г.], ECR, I-1831, параграф 39; решение на Съда на Европейските общности по дело C-158/96 Kohll срещу Union des Caisses de Maladie [1998 г.], ECR, I-1931, параграф 41 и решение на Съда на Европейските общности по дело C-35/98 Verkooijen, което вече е цитирано; параграф 48.

104

Decker срещу Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll срещу Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-315/02 Lenz [2004 г.], ECR, I-7063; решение на Съда на Европейските общности по дело C-319/02 Manninen [2004 г.], ECR, I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-35/98 Verkooijen, вече цитирано, параграф 44.

106

Verkooijen

(107)  Вж. съображение 56 и следващите.

107

и следващите

(108)  Вж. другите примери за предишна практика на Комисията, каквито са Решение 2004/76/ЕО от 13 май 2003 г. относно схема за държавна помощ, приведена в действие от Франция в полза на централните управления и логистичните центрове, ОВ L 23, 28.1.2004 г. стр. 1, съображение 73; вж. също така за подобни аргументи, Решение 2003/515/ЕО на Комисията от 17 февруари 2003 г., относно схема за помощи, приведена в действие от Нидерландия за международни дейности за финансиране, ОВ L 180, 18.7.2003 г., стр. 52, съображение 105; Решение 2004/77/ЕО на Комисията от 24 юни 2003 г. относно схема за помощ, приведена в действие от Белгия под формата на привилегирован данъчен режим „ruling“, приложим по отношение на външнотърговските корпорации на САЩ, ОВ L 23, 28.1.2004 г., стр. 14, съображение 70.

108

(109)  Вж. бележка под линия 37.

109

(110)  Вж. решението на първоинстанционния съд по дело T-211/05 Италия срещу Комисията, все още не е докладвано, параграф 173; вж. също решение на Първоинстанционния съд по дело T-459/93 Siemens срещу Комисията [1995 г.] ECR, II-1675, параграф 48.

110

Италия срещу Комисията

Siemens срещу Комисията

(111)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

111

(112)  Вж. решенията, посочени в бележка под линия 108.

112

(113)  Решение на Съда на Европейските общности по дела C-182/03 и C-217/03 Форум 187 ASBL [2006 г.] ECR, I-5479, параграф 147; вж. решение на Съда на Европейските общности по дело C-506/03 Германия срещу Комисията, все още не е докладвано, параграф 58; и решение на Съда на Европейските общности по дело C-265/85 Van den Bergh en Jurgens BV срещу Комисията [1987 г.] ECR, 1155, параграф 44.

113

Форум 187 ASBL

Германия срещу Комисията

Van den Bergh en Jurgens BV срещу Комисията

(114)  Решение на Комисията SG(84) D/6421 от 16 май 1984 г.

114

(115)  Писмен въпрос E-4431/05.

115

(116)  Писмен въпрос E-4772/05.

116

(117)  Относно принципа на защита на оправданите правни очаквания вж. решение на Съда на Европейските общности по дело Van den Bergh en Jurgens BV срещу Комисия, вече цитирано, параграф 44; решение на Съда на Европейските общности по съединени дела C-182/03 и C-217/03 Форум 187 ASBL срещу Комисията [2006 г.] ECR I-5479, параграф 147; и решение на Първоинстанционния съд по дело T-290/97 Mehibas Dordtselaan срещу Комисията [2000 г.] ECR II-15, параграф 59.

117

Van den Bergh en Jurgens BV срещу Комисия

Форум 187 ASBL срещу Комисията

Mehibas Dordtselaan срещу Комисията

(118)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C-487/06 P British Aggregates срещу Комисията, параграфи 111-114 и 185 и 186; решение на Първоинстанционния съд по дело T-98/00 Linde срещу Комисията, параграф 33.

118

British Aggregates срещу Комисията

Linde срещу Комисията

(119)  Т.е.не е необходимо да се докаже, че физическото лице или предприятие, упражняващо дейности, които при други обстоятелства не би упражнило, позовавайки се на въпросната гаранция.

119

(120)  Вж. по аналогия решение на Комисията от 17 февруари 2003 г. относно белгийските координационни центрове (2003/757/ЕО) и решение на Комисията от 20 декември 2006 г., GIE Fiscaux (C46/2004).

120

(121)  Вж. бележка под линия 1.

121

(122)  Вж., inter alia, Решение 2007/375/ЕО на Комисията от 7 февруари 2007 г. за освобождаване от акциз на минералните масла, използвани като гориво за производството на двуалуминиев триокис в района на Гардан, в района на Шанън и в Сардиния, прилагано от Франция, Ирландия и Италия (ОВ L 147, 8.6.2007 г., стр. 29) и решението на Комисията от 24 юни 2003 г. относно схемата за помощ, прилаган от Белгия, вече цитирана, съображение 79.

122

inter alia

(123)  Вж. Решение 2003/755/ЕО на Комисията от 17 февруари 2003 г. относно схемата за помощ, приведена в действие от Белгия в полза на изградените в Белгия координационни центрове (ОВ L 282, 30.10.2003 г., стр. 25), и решение на Съда на Европейските общности по съединени дела C-182/03 и C-217/03 Форум 187 ASBL, параграфи 162 и 163.

123

Форум 187 ASBL

(124)  Вж. решението по делото Форум 187, вече цитирано, параграф 149; вж. също решение на Съда на Европейските общности по дело 74/74 CNTA срещу Комсията [1975 г.] ECR 533, параграф 44.

124

Форум 187

CNTA срещу Комсията

(125)  Решение на Съда на Европейските общности по дело C-148/04 Unicredito Italiano Spa срещу Agenzia delle Entrate [ECR] 2005 г., стр. I-11137, параграфи 117—119.

125

Unicredito Italiano Spa срещу Agenzia delle Entrate

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Списък на заинтересованите страни, които са представили мнения относно решението за откриване и не са поискали да останат анонимни

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---