# Euroopan unionin L 332/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.332.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta16. joulukuuta 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.332.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 332

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta16. joulukuuta 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1185/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1186/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 17 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1187/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 31 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1188/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 33 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1189/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 35 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/776/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, päätöksen 2004/211/EY muuttamisesta Brasiliaa, Kuwaitia ja Syyriaa koskevien kohtien osalta niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden luettelossa, joista elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti Euroopan unioniin on sallittua
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston direktiivin 2008/90/EY muuttamisesta tuontiedellytyksiä koskevan poikkeuksen soveltamisen jatkamiseksi kolmansista maista tuotavien hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston päätöksen 2002/358/EY nojalla yhteisölle ja sen jäsenvaltioille Kioton pöytäkirjan mukaisesti sallittujen päästötasojen määrittämisestä tehdyn komission päätöksen 2006/944/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 9009) | 41 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1185/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1186/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

17

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1187/2010, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

31

Komission asetus (EU) N:o 1188/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

33

Komission asetus (EU) N:o 1189/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

35

PÄÄTÖKSET

2010/776/EU

*

Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, päätöksen 2004/211/EY muuttamisesta Brasiliaa, Kuwaitia ja Syyriaa koskevien kohtien osalta niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden luettelossa, joista elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti Euroopan unioniin on sallittua
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8950)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8950)

1

38

2010/777/EU

*

Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston direktiivin 2008/90/EY muuttamisesta tuontiedellytyksiä koskevan poikkeuksen soveltamisen jatkamiseksi kolmansista maista tuotavien hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8992)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8992)

40

2010/778/EU

*

Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston päätöksen 2002/358/EY nojalla yhteisölle ja sen jäsenvaltioille Kioton pöytäkirjan mukaisesti sallittujen päästötasojen määrittämisestä tehdyn komission päätöksen 2006/944/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 9009)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 9009)

41

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 159/10/KOL, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevista lisätakeista Norjalle | 43 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 160/10/KOL, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista Norjalle | 45 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 97/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta | 47 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 98/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta | 48 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 99/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta | 49 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 100/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 50 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 101/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 51 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 102/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta | 52 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 103/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 53 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 104/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 54 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 105/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 55 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 106/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 56 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 107/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 57 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 108/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 58 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 109/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XVIII (Työterveys ja -turvallisuus, työoikeus sekä miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu) muuttamisesta | 59 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 110/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 60 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 111/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 61 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 112/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 62 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 113/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta | 63 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 159/10/KOL, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevista lisätakeista Norjalle

43

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 160/10/KOL, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista Norjalle

45

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 97/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

47

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 98/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

48

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 99/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

49

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 100/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

50

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 101/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

51

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 102/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta

52

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 103/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

53

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 104/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

54

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 105/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

55

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 106/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

56

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 107/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

57

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 108/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

58

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 109/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XVIII (Työterveys ja -turvallisuus, työoikeus sekä miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu) muuttamisesta

59

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 110/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

60

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 111/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

61

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 112/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

62

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 113/2010, annettu 1 päivänä lokakuuta 2010, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1185/2010,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan, 18 artiklan sekä 22 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia.

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa.

| (3) | Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 18 artiklan mukainen näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme samankaltaisen tuotteen unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 18 artiklan mukainen näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme samankaltaisen tuotteen unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (6) | Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 16 päivänä syyskuuta 2009. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Intian viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 16 päivänä syyskuuta 2009. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Intian viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon.

3.   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (7) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). |
| --- | --- |

(7)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6).

4.   Rinnakkaiset tutkimukset

| (8) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8) 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8) 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

5.   Tutkimus

5.1   Tutkimusajanjakso

| (9) | Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(9)

Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

5.2   Tutkimuksen osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (11) | Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(11)

Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (12) | Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(12)

Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.

| (13) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä sekä Intian viranomaisilta. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä sekä Intian viranomaisilta. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.

| (14) | Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa. |
| --- | --- |

(14)

Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa.

| (15) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuetun tuonnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:






  a) | unionin tuottajat






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuetun tuonnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:

a)

unionin tuottajat

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa;

| b) | vientiä harjoittava tuottaja Intiassa






  — | HEG Limited, Bhopal; |
| --- | --- | --- |

b)

vientiä harjoittava tuottaja Intiassa

—

HEG Limited, Bhopal;

| c) | Intian viranomaiset |
| --- | --- |

c)

Intian viranomaiset

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (16) | Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(16)

Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (17) | Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.

C.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Johdanto

| (18) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea: | Kansalliset järjestelmät







  a) | Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:

Kansalliset järjestelmät

a)

Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| b) | Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) |
| --- | --- |

b)

Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| c) | Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| | Alueellinen järjestelmä







  d) | Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) |
| --- | --- | --- |

Alueellinen järjestelmä

d)

Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)

| (19) | Edellä a–c alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa koskevaa asiakirjaa, FT-policy 04-09 ja FT-policy 09-14. Jälkimmäinen tuli voimaan huhtikuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 04-09- and FT-policy 09-14 -asiakirjaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04-09’ ja ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(19)

Edellä a–c alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa koskevaa asiakirjaa, FT-policy 04-09 ja FT-policy 09-14. Jälkimmäinen tuli voimaan huhtikuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 04-09- and FT-policy 09-14 -asiakirjaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04-09’ ja ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (20) | Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset hallinnoivat edellä d alakohdassa mainittua järjestelmää. |
| --- | --- |

(20)

Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset hallinnoivat edellä d alakohdassa mainittua järjestelmää.

2.   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| (21) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja ei saanut etuuksia AAS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja ei saanut etuuksia AAS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (22) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 4. |
| --- | --- |

(22)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 4.

b)   Tukikelpoisuus

| (23) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(23)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus

| (24) | Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input / Output Norms, SION) perusteella; kyseessä on normi, jossa otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. |
| --- | --- |

(24)

Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input / Output Norms, SION) perusteella; kyseessä on normi, jossa otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

| (25) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti. |
| --- | --- |

(25)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.

| (26) | Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(26)

Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (27) | DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei todellisuudessa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS:in hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä). |
| --- | --- |

(27)

DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei todellisuudessa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS:in hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä).

| (28) | Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(28)

Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (29) | DEPBS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (30) | Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

| (31) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, kuten yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia. |
| --- | --- |

(31)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, kuten yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (32) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(32)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea.

| (33) | Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana. |
| --- | --- |

(33)

Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.

| (34) | Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa kaikki saadut DEPBS-hyvitykset oli käytetty sellaisten materiaalien tuontiin, joita käytetään yksinomaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, siitä huolimatta, että periaatteessa niitä saa myydä tai käyttää muiden materiaalien tuontiin. Yritys väitti, että tästä syystä DEPBS on normaali tullinpalautusjärjestelmä ja vain liiallisen palautuksen olisi oltava tasoitustoimenpiteiden alaista. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska kuten edellä olevassa johdanto-osan 31 kappaleessa selitettiin, DEPBS-järjestelmää ei pidetä sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, minkä myös Intian viranomaiset ovat myöntäneet. Sen vuoksi ei ole relevanttia, mitä viejä tosiasiallisesti tekee järjestelmästä saaduilla lisensseillä. Viejä saa peruuttamatonta etua sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän nojalla eikä silloin, kun lisenssiä käytetään myöhemmin. |
| --- | --- |

(34)

Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa kaikki saadut DEPBS-hyvitykset oli käytetty sellaisten materiaalien tuontiin, joita käytetään yksinomaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, siitä huolimatta, että periaatteessa niitä saa myydä tai käyttää muiden materiaalien tuontiin. Yritys väitti, että tästä syystä DEPBS on normaali tullinpalautusjärjestelmä ja vain liiallisen palautuksen olisi oltava tasoitustoimenpiteiden alaista. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska kuten edellä olevassa johdanto-osan 31 kappaleessa selitettiin, DEPBS-järjestelmää ei pidetä sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, minkä myös Intian viranomaiset ovat myöntäneet. Sen vuoksi ei ole relevanttia, mitä viejä tosiasiallisesti tekee järjestelmästä saaduilla lisensseillä. Viejä saa peruuttamatonta etua sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän nojalla eikä silloin, kun lisenssiä käytetään myöhemmin.

| (35) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). |
| --- | --- |

(35)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).

| (36) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(36)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (37) | Edellä esitetyn perusteella yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tämän järjestelmän mukaista tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 5,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(37)

Edellä esitetyn perusteella yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tämän järjestelmän mukaista tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 5,7 prosenttia.

4.   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (38) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 5 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(38)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 5 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (39) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ’sidoksissa’ valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(39)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ’sidoksissa’ valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (40) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 lähtien järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 5 prosentin tuontitullia. 31 päivään maaliskuuta 2000 asti sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. Uuden FT-policy 09-14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi. |
| --- | --- |

(40)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 lähtien järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 5 prosentin tuontitullia. 31 päivään maaliskuuta 2000 asti sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. Uuden FT-policy 09-14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.

| (41) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(41)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

| (42) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(42)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (43) | EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(43)

EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (44) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Sen vuoksi sitä ei myöskään olisi enää pidettävä erityistukena eikä tasoitustoimenpiteiden alaisena tukena. Tämä väite on kuitenkin hylättävä. On korostettava, että tuki itsessään on vientituloksesta riippuvainen eli sitä ei olisi myönnetty, ellei yritys olisi hyväksynyt tiettyä vientivelvoitetta. |
| --- | --- |

(44)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Sen vuoksi sitä ei myöskään olisi enää pidettävä erityistukena eikä tasoitustoimenpiteiden alaisena tukena. Tämä väite on kuitenkin hylättävä. On korostettava, että tuki itsessään on vientituloksesta riippuvainen eli sitä ei olisi myönnetty, ellei yritys olisi hyväksynyt tiettyä vientivelvoitetta.

| (45) | EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(45)

EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (46) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(46)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (47) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(47)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta.

| (48) | Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(48)

Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,9 prosenttia.

5.   Sähköverosta vapauttaminen (EDES-järjestelmä) – Madhya Pradeshin osavaltion alueellinen järjestelmä

| (49) | Vuoden 2004 teollisuuden edistämispolitiikan mukaisesti Madhya Pradeshin osavaltio tarjoaa sähköverovapautusta teollisuuslaitoksille, jotka investoivat kytkösmarkkinoita palvelevaan sähköntuotantoon. |
| --- | --- |

(49)

Vuoden 2004 teollisuuden edistämispolitiikan mukaisesti Madhya Pradeshin osavaltio tarjoaa sähköverovapautusta teollisuuslaitoksille, jotka investoivat kytkösmarkkinoita palvelevaan sähköntuotantoon.

a)   Oikeusperusta

| (50) | EDES-järjestelmän tarkka kuvaus sisältyy Madhya Pradeshin viranomaisten 21 päivänä heinäkuuta 2006 antamaan ilmoitukseen nro 29 ja 12 päivänä heinäkuuta 2006 annetun määräyksen nro 4238-XIII-2006 liitteeseen C. |
| --- | --- |

(50)

EDES-järjestelmän tarkka kuvaus sisältyy Madhya Pradeshin viranomaisten 21 päivänä heinäkuuta 2006 antamaan ilmoitukseen nro 29 ja 12 päivänä heinäkuuta 2006 annetun määräyksen nro 4238-XIII-2006 liitteeseen C.

b)   Tukikelpoisuus

| (51) | Kaikki valmistajat, jotka investoivat tietyn pääomasumman voimalaitoksen perustamiseen Madhya Pradeshin osavaltiossa, voivat saada tukea järjestelmästä. |
| --- | --- |

(51)

Kaikki valmistajat, jotka investoivat tietyn pääomasumman voimalaitoksen perustamiseen Madhya Pradeshin osavaltiossa, voivat saada tukea järjestelmästä.

c)   Käytännön toteutus

| (52) | EDES-järjestelmässä voidaan vapauttaa sähköveron – Madhya Pradeshissa normaalisti maksettava paikallinen myyntivero – maksamisesta yritykset, jotka ovat investoineet tietyn pääomasumman voimalaitoksen rakentamiseen. Vapautus myönnetään tietyksi ajanjaksoksi investoinnin arvosta riippuen. Järjestelmän tavoitteena on kehittää infrastruktuuria, koska osavaltion omistamat voimalaitokset eivät voi tarjota alueella toimiville yrityksille riittävästi sähköä. Verovapautus myönnetään vain energian kytköskäyttöön. |
| --- | --- |

(52)

EDES-järjestelmässä voidaan vapauttaa sähköveron – Madhya Pradeshissa normaalisti maksettava paikallinen myyntivero – maksamisesta yritykset, jotka ovat investoineet tietyn pääomasumman voimalaitoksen rakentamiseen. Vapautus myönnetään tietyksi ajanjaksoksi investoinnin arvosta riippuen. Järjestelmän tavoitteena on kehittää infrastruktuuria, koska osavaltion omistamat voimalaitokset eivät voi tarjota alueella toimiville yrityksille riittävästi sähköä. Verovapautus myönnetään vain energian kytköskäyttöön.

| (53) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   EDES-järjestelmää koskevat päätelmät

| (54) | EDES-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Verovapautus on Madhya Pradeshin osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää osavaltion tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi veronalennuksesta koituu etua viejälle, koska veron kantamatta jättäminen sähkönoston yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(54)

EDES-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Verovapautus on Madhya Pradeshin osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää osavaltion tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi veronalennuksesta koituu etua viejälle, koska veron kantamatta jättäminen sähkönoston yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

| (55) | EDES-järjestelmä ei ole oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen. Sitä ei ole myöskään lainsäädännössä rajoitettu tietyille maantieteellisille alueille Madhya Pradeshin osavaltiossa tai vain joillekin yrityksille tai tuotannonaloille. Sen vuoksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että järjestelmää ei pitäisi pitää erityisenä eikä näin ollen tasoitustoimenpiteiden alaisena, koska tukikelpoisuus perustuu objektiivisiin ja puolueettomiin taloudellisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

(55)

EDES-järjestelmä ei ole oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen. Sitä ei ole myöskään lainsäädännössä rajoitettu tietyille maantieteellisille alueille Madhya Pradeshin osavaltiossa tai vain joillekin yrityksille tai tuotannonaloille. Sen vuoksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että järjestelmää ei pitäisi pitää erityisenä eikä näin ollen tasoitustoimenpiteiden alaisena, koska tukikelpoisuus perustuu objektiivisiin ja puolueettomiin taloudellisiin kriteereihin.

| (56) | Koska Madhya Pradeshin osavaltio ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio ei kuitenkaan pystynyt tekemään selkeitä päätelmiä järjestelmän erityisyydestä, lain käytännön soveltamisesta eikä harkintavallasta, jota myöntävät viranomaiset käyttävät tehdessään päätöksiä hakemuksista. Ei siis voida varmuudella sanoa, täyttyvätkö 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset, koska ei voitu vahvistaa, soveltavatko Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset puolueettomia kriteereitä tai edellytyksiä tukea myöntäessään. Näin ollen vaikka osoitettiin, että järjestelmä ei ole erityinen oikeudellisesti, ei ole selvää, etteikö se olisi tosiasiallisesti erityinen. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. |
| --- | --- |

(56)

Koska Madhya Pradeshin osavaltio ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio ei kuitenkaan pystynyt tekemään selkeitä päätelmiä järjestelmän erityisyydestä, lain käytännön soveltamisesta eikä harkintavallasta, jota myöntävät viranomaiset käyttävät tehdessään päätöksiä hakemuksista. Ei siis voida varmuudella sanoa, täyttyvätkö 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset, koska ei voitu vahvistaa, soveltavatko Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset puolueettomia kriteereitä tai edellytyksiä tukea myöntäessään. Näin ollen vaikka osoitettiin, että järjestelmä ei ole erityinen oikeudellisesti, ei ole selvää, etteikö se olisi tosiasiallisesti erityinen. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (57) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ostetusta sähköstä maksamattomien myyntiverojen (osoittaja) ja yrityksen myynnin kokonaisliikevaihdon (nimittäjä) perusteella, koska EDES-järjestelmä ei ole vientituloksesta riippuvainen eikä sähkön käyttöä rajoitettu ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon. |
| --- | --- |

(57)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ostetusta sähköstä maksamattomien myyntiverojen (osoittaja) ja yrityksen myynnin kokonaisliikevaihdon (nimittäjä) perusteella, koska EDES-järjestelmä ei ole vientituloksesta riippuvainen eikä sähkön käyttöä rajoitettu ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon.

| (58) | Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(58)

Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,5 prosenttia.

6.   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (59) | Perusasetuksen säännösten mukaisten, tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on 7,1 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason. |
| --- | --- |

(59)

Perusasetuksen säännösten mukaisten, tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on 7,1 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason.

| (60) | Tässä menettelyssä vahvistettu tuen taso vastaa 7,2 prosentin tuen tasoa, joka todettiin samalle vientiä harjoittavalle tuottajalle tuoreimmassa välivaiheen tarkastelussa. |
| --- | --- |

(60)

Tässä menettelyssä vahvistettu tuen taso vastaa 7,2 prosentin tuen tasoa, joka todettiin samalle vientiä harjoittavalle tuottajalle tuoreimmassa välivaiheen tarkastelussa.

| (61) | Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.










  Järjestelmä | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | Ei ole | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

Järjestelmä

AAS

DEPBS

EPCGS

EDES

Yhteensä

HEG Ltd.

Ei ole

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Päätelmät tuen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

| (62) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(62)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (63) | On muistettava, että tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain toinen kahdesta tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta. Kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Edellä analysoiduista tukijärjestelmistä annettiin toistuvia etuuksia, eikä ole viitteitä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä vaiheittain tai että niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa taikka että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei enää saisi etuuksia näistä järjestelmistä. Kyseiset järjestelmät ovat edelleen FT-policy 09-14 -asiakirjassa. |
| --- | --- |

(63)

On muistettava, että tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain toinen kahdesta tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta. Kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Edellä analysoiduista tukijärjestelmistä annettiin toistuvia etuuksia, eikä ole viitteitä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä vaiheittain tai että niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa taikka että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei enää saisi etuuksia näistä järjestelmistä. Kyseiset järjestelmät ovat edelleen FT-policy 09-14 -asiakirjassa.

| (64) | Tarkastelupyynnön mukaan toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava intialainen tuottaja sai edelleen etua edellä mainituista tukijärjestelmistä. Saatavilla ei ole tietoa, joka osoittaisi, että näin ei ole. Sen vuoksi päätellään, että tuki jatkui maanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(64)

Tarkastelupyynnön mukaan toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava intialainen tuottaja sai edelleen etua edellä mainituista tukijärjestelmistä. Saatavilla ei ole tietoa, joka osoittaisi, että näin ei ole. Sen vuoksi päätellään, että tuki jatkui maanlaajuisesti.

| (65) | Edellä kuvattujen havaintojen perusteella päätellään, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jatkuu todennäköisesti tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

(65)

Edellä kuvattujen havaintojen perusteella päätellään, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jatkuu todennäköisesti tulevaisuudessakin.

| (66) | Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(66)

Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

1.   Unionin tuotanto

| (67) | Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon. |
| --- | --- |

(67)

Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon.

2.   Unionin tuotannonala

| (68) | Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia (ks. johdanto-osan 4 kappale). Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(69)

Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia (ks. johdanto-osan 4 kappale). Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Alustavat huomautukset

| (70) | Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti.

| (71) | Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet. |
| --- | --- |

(71)

Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet.

| (72) | Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6–12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive. |
| --- | --- |

(72)

Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6–12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive.

2.   Kulutus unionin markkinoilla

| (73) | Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(73)

Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote.

| (74) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.

  Taulukko 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tonnia) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.

Taulukko 1

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeksi (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

| (75) | Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000–7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.

  Taulukko 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 2 000–3 000 | 3 000–4 000 | 7 000–9 000 | 5 000–7 000 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus | noin 1,5 % | noin 2 % | noin 5 % | noin 5 % |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni) | noin 2 000 | noin 2 600 | noin 3 000 | noin 3 200 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000–7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.

Taulukko 2

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

2 000–3 000

3 000–4 000

7 000–9 000

5 000–7 000

Indeksi (2006 = 100)

100

123

318

243

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus

noin 1,5 %

noin 2 %

noin 5 %

noin 5 %

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)

noin 2 000

noin 2 600

noin 3 000

noin 3 200

Indeksi (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (76) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(76)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   Tuotanto

| (77) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 3

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeksi (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (78) | Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

  Taulukko 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 4

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeksi (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapasiteetin käyttöaste

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeksi (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Varastot

| (79) | Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman, mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.

  Taulukko 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman, mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.

Taulukko 5

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeksi (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Myyntimäärä

| (80) | Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008, mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 prosenttia yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).

  Taulukko 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008, mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 prosenttia yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).

Taulukko 6

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeksi (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Markkinaosuus

| (81) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 prosentista 68,7 prosenttiin).

  Taulukko 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 prosentista 68,7 prosenttiin).

Taulukko 7

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeksi (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Kasvu

| (82) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(82)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä.

4.7   Työllisyys

| (83) | Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 8

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeksi (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Tuottavuus

| (84) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

  Taulukko 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 9

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

140

151

146

107

Indeksi (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät

| (85) | Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan. |
| --- | --- |

(85)

Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan.

| (86) | Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen asti, kuten johdanto-osan 71 kappaleessa on kuvattu. |
| --- | --- |

(86)

Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen asti, kuten johdanto-osan 71 kappaleessa on kuvattu.

| (87) | Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006–2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+33 %). |
| --- | --- |

(87)

Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006–2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+33 %).

| (88) | Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 72 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6–12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle. |
| --- | --- |

(88)

Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 72 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6–12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle.

| (89) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta, mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa selitettiin.

  Taulukko 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta, mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa selitettiin.

Taulukko 10

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeksi (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Palkat

| (90) | Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.

  Taulukko 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.

Taulukko 11

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)

52

56

61

60

Indeksi (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Investoinnit

| (91) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.

  Taulukko 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.

Taulukko 12

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeksi (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (92) | Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006–2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla. |
| --- | --- |

(92)

Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006–2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla.

| (93) | Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 13

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Kassavirta ja pääoman saanti

| (94) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. |
| --- | --- |

(94)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa.

| (95) | Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

  Taulukko 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

Taulukko 14

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeksi (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Tuen merkittävyys

| (96) | Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(96)

Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.

4.15   Aiemman tuetun tuonnin ja polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (97) | Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten johdanto-osan 81 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella toimenpiteistä huolimatta Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi. |
| --- | --- |

(97)

Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten johdanto-osan 81 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella toimenpiteistä huolimatta Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi.

5.   Tuetun tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutus

5.1   Tuetun tuonnin vaikutus

| (98) | Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 75 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosentilla. |
| --- | --- |

(98)

Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 75 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosentilla.

5.2   Talouskriisin vaikutus

| (99) | Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6–12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007–2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta. |
| --- | --- |

(99)

Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6–12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007–2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta.

5.3   Tuonti muista maista

| (100) | Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(100)

Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote.

| (101) | Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin. |
| --- | --- |

(101)

Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin.

| (102) | Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 prosentista 2,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen. |
| --- | --- |

(102)

Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 prosentista 2,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen.

| (103) | Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 prosentista 6,1 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(103)

Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 prosentista 6,1 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (104) | Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 prosentista 1,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(104)

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 prosentista 1,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (105) | Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 prosentista 1,9 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(105)

Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 prosentista 1,9 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (106) | Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida varmasti vahvistaa.

  Taulukko 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida varmasti vahvistaa.

Taulukko 15

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeksi (2006 = 100)

100

100

170

163

Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeksi (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

421

659

2 828

3 380

Indeksi (2006 = 100)

100

157

672

804

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeksi (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeksi (2006 = 100)

100

90

264

245

Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeksi (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeksi (2006 = 100)

100

66

110

62

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeksi (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeksi (2006 = 100)

100

148

143

167

Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeksi (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Päätelmät

| (107) | Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla, mutta yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(107)

Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla, mutta yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat.

| (108) | Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus laskivat. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu. |
| --- | --- |

(108)

Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus laskivat. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu.

| (109) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta johdanto-osan 88 kappaleessa selvitetyistä syistä. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuetun tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni. |
| --- | --- |

(109)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta johdanto-osan 88 kappaleessa selvitetyistä syistä. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuetun tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni.

F.   VAHINGON JATKUMISEN JA TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomiot

| (110) | Kuten edellä todettiin, tasoitustoimenpiteet korjasivat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta tulevan tuetun tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. |
| --- | --- |

(110)

Kuten edellä todettiin, tasoitustoimenpiteet korjasivat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta tulevan tuetun tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa.

2.   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin määrien ja hintojen suhde

| (111) | Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin – edelleen todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin – edelleen todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.

3.   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot Intian markkinoilla

| (112) | Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010–2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa. |
| --- | --- |

(112)

Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010–2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa.

| (113) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi on huomattava, että yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. On myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia ja joka on niinikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä. |
| --- | --- |

(113)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi on huomattava, että yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. On myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia ja joka on niinikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä.

4.   Päätelmät

| (114) | Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä – kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille – olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(114)

Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä – kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille – olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (115) | Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(115)

Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

G.   UNIONIN ETU

1.   Johdanto

| (116) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(116)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

| (117) | On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tasoitustoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan lisäksi arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(117)

On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tasoitustoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan lisäksi arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.

| (118) | Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen tuettu tuonti todennäköisesti jatkuu tai toistuu. |
| --- | --- |

(118)

Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen tuettu tuonti todennäköisesti jatkuu tai toistuu.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (119) | Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun tasoitustoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun tasoitustoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi.

3.   Tuojien/käyttäjien etu

| (120) | Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(120)

Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (121) | Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi kaikonneet EU:n markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 81 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni. |
| --- | --- |

(121)

Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi kaikonneet EU:n markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 81 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni.

| (122) | Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että tasoitustoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin. |
| --- | --- |

(122)

Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että tasoitustoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin.

4.   Päätelmät

| (123) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden soveltamista.

H.   TASOITUSTOIMENPITEET

| (124) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(124)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua.

| (125) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja. |
| --- | --- |

(125)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja.

| (126) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä tasoitustulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(126)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä tasoitustulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.

| (127) | Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle, |
| --- | --- |

(127)

Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 (Taric-koodi 8545110010) kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 (Taric-koodi 8545909010) kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa unioniin riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat tullit ovat seuraavat:

| Yritys | Lopullinen tulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Kaikki muut yritykset | 7,2 | A999 |

Yritys

Lopullinen tulli

(%)

Taric-lisäkoodi

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Kaikki muut yritykset

7,2

A999

3.   Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUVL L 295, 18.9.2004, s. 4.

2

(3)  EUVL L 295, 18.9.2004, s. 10.

3

(4)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  EUVL C 34, 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  EUVL C 224, 17.9.2009, s. 24.

6

(7)  EUVL C 224, 17.9.2009, s. 20.

7

(8)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  Ks. väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa 19 päivänä toukokuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1008/2004 johdanto-osan 132 kappale (EUVL L 183, 20.5.2004, s. 35).

9

(10)  Ks. komission asetuksen (EY) N:o 1008/2004 (EUVL L 183, 20.5.2004, s. 35) johdanto-osan 150 kappale ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1628/2004 (EUVL L 295, 18.9.2004, s. 4) johdanto-osan 30 kappale.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/17

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1186/2010,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa.

| (2) | Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia.

| (3) | Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6).

4.   Rinnakkaiset tutkimukset

| (7) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (8) 18 artiklan mukaisen tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (8) 18 artiklan mukaisen tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

5.   Tutkimus

5.1   Tutkimusajanjakso

| (8) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

5.2   Tutkimuksen osapuolet

| (9) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (10) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (11) | Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, oliko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(11)

Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, oliko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.

| (12) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.

| (13) | Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa. |
| --- | --- |

(13)

Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa.

| (14) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa.

| b) | Vientiä harjoittava tuottaja Intiassa







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittava tuottaja Intiassa

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (15) | Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(15)

Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (16) | Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (17) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(17)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

1.   Yleistä

| (18) | Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä. Toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(18)

Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä. Toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (19) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin määrän ja Intiasta unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärän vertailu osoitti, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti kattoi suurimman osan Intiasta unioniin tulleesta koko tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan näin ollen pitää korkeana. |
| --- | --- |

(19)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin määrän ja Intiasta unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärän vertailu osoitti, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti kattoi suurimman osan Intiasta unioniin tulleesta koko tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan näin ollen pitää korkeana.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2.1   Normaaliarvo

| (20) | Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoillaan edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin. |
| --- | --- |

(20)

Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoillaan edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.

| (21) | Komissio yksilöi tämän jälkeen yrityksen kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Grafiittielektrodien tuotelajien määrittämisessä otettiin huomioon seuraavat tekijät: i) myytiinkö niitä yhdessä jatkonippeleiden kanssa, ii) niiden läpimitta ja iii) niiden pituus. |
| --- | --- |

(21)

Komissio yksilöi tämän jälkeen yrityksen kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Grafiittielektrodien tuotelajien määrittämisessä otettiin huomioon seuraavat tekijät: i) myytiinkö niitä yhdessä jatkonippeleiden kanssa, ii) niiden läpimitta ja iii) niiden pituus.

| (22) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että määritettäessä samanlaisia tai toisiinsa verrattavissa olevia grafiittielektrodijärjestelmiä huomioon olisi otettava myös se, että grafiittielektrodijärjestelmiä tuotetaan erilaatuisesta koksista (joka on perusraaka-aine). Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että yritys käytti tuotantoprosessissa kahta erilaatuista koksia: tuotua huippulaatuista neulakoksia sekä Intian markkinoilta hankittua tavallista koksia. Lisäksi vahvistettiin, että käytetyn koksin laji määrittää tuotantokustannukset ja lopputuotteen hinnan. |
| --- | --- |

(22)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että määritettäessä samanlaisia tai toisiinsa verrattavissa olevia grafiittielektrodijärjestelmiä huomioon olisi otettava myös se, että grafiittielektrodijärjestelmiä tuotetaan erilaatuisesta koksista (joka on perusraaka-aine). Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että yritys käytti tuotantoprosessissa kahta erilaatuista koksia: tuotua huippulaatuista neulakoksia sekä Intian markkinoilta hankittua tavallista koksia. Lisäksi vahvistettiin, että käytetyn koksin laji määrittää tuotantokustannukset ja lopputuotteen hinnan.

| (23) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio jakoi tämän vuoksi kummankin tuotelajin alhaisen ja korkean laatuluokan tuotteisiin polkumyyntilaskelmia varten. |
| --- | --- |

(23)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio jakoi tämän vuoksi kummankin tuotelajin alhaisen ja korkean laatuluokan tuotteisiin polkumyyntilaskelmia varten.

| (24) | Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (25) | Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(25)

Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.

| (26) | Niille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(26)

Niille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.

2.2   Vientihinta

| (27) | Koska yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Koska yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

2.3   Vertailu

| (28) | Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot pyynnön esittäjän maksamissa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoituskuluissa, pankkimaksuissa ja polkumyyntitulleissa, kun se oli aiheellista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(28)

Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot pyynnön esittäjän maksamissa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoituskuluissa, pankkimaksuissa ja polkumyyntitulleissa, kun se oli aiheellista ja perusteltua.

| (29) | Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa viennin jälkeinen tuontitullien hyvitysjärjestelmä, jäljempänä ’DEPBS’, on todellisuudessa tullinpalautusjärjestelmä, koska DEPBS-lisenssejä käytetään vain grafiittielektrodijärjestelmien tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden tuontitullien maksamiseen. Sen vuoksi raaka-aineista maksettujen tuontitullien kustannukset palautetaan, kun tuote viedään maasta, mistä on tuloksena alhaisempi vientihinta. Tämän vuoksi yritys väitti, että kotimarkkinahintoja olisi oikaistava, koska tuontitullin palautus ei vaikuta niihin. Tutkimus osoitti, että väitteensä vastaisesti yritys käyttää tullittomasti tuotuja raaka-aineita sekä vientimarkkinoille että kotimarkkinoille tarkoitettujen grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksessa. Sen vuoksi DEPBS-järjestelmällä ei ole vaikutusta kotimarkkinoilla myytyjen ja vietyjen tuotteiden hintaeroon, eikä oikaisua voida myöntää. |
| --- | --- |

(29)

Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa viennin jälkeinen tuontitullien hyvitysjärjestelmä, jäljempänä ’DEPBS’, on todellisuudessa tullinpalautusjärjestelmä, koska DEPBS-lisenssejä käytetään vain grafiittielektrodijärjestelmien tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden tuontitullien maksamiseen. Sen vuoksi raaka-aineista maksettujen tuontitullien kustannukset palautetaan, kun tuote viedään maasta, mistä on tuloksena alhaisempi vientihinta. Tämän vuoksi yritys väitti, että kotimarkkinahintoja olisi oikaistava, koska tuontitullin palautus ei vaikuta niihin. Tutkimus osoitti, että väitteensä vastaisesti yritys käyttää tullittomasti tuotuja raaka-aineita sekä vientimarkkinoille että kotimarkkinoille tarkoitettujen grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksessa. Sen vuoksi DEPBS-järjestelmällä ei ole vaikutusta kotimarkkinoilla myytyjen ja vietyjen tuotteiden hintaeroon, eikä oikaisua voida myöntää.

2.4   Polkumyyntimarginaali

| (30) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Edellä mainitun menetelmän mukaisesti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu polkumyyntimarginaali on 11–12 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Edellä mainitun menetelmän mukaisesti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu polkumyyntimarginaali on 11–12 prosenttia.

| (31) | Niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista, ilmoittamisen, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’, jälkeen tekemissään huomautuksissa kyseinen yritys väitti, että polkumyyntimarginaalin laskutapa poikkesi alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä menetelmästä, koska marginaali laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljän perusteella, kun alkuperäisessä tutkimuksessa otettiin huomioon kaikki tutkimusajanjakson 12 kuukautta. Yritys väitti siksi, että käytetty laskutapa lisäsi polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(31)

Niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista, ilmoittamisen, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’, jälkeen tekemissään huomautuksissa kyseinen yritys väitti, että polkumyyntimarginaalin laskutapa poikkesi alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä menetelmästä, koska marginaali laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljän perusteella, kun alkuperäisessä tutkimuksessa otettiin huomioon kaikki tutkimusajanjakson 12 kuukautta. Yritys väitti siksi, että käytetty laskutapa lisäsi polkumyyntimarginaalia.

| (32) | On muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa on määritettävä, jatkuuko polkumyynti tai onko sen toistuminen todennäköistä, komission polkumyyntilaskelma perustuu yleisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljään. Paikalla tehdyssä tarkastuksessa varmistettiin, että nämä neljä kuukautta olivat edustavia koko 12 kuukauden jakson osalta. Tämä tehtiin vertaamalla näiden neljän kuukauden kustannuksia ja hintoja jäljelle jääneiden kahdeksan kuukauden tietoihin. Lisäksi valitut neljä kuukautta olivat kunkin vuosineljänneksen viimeiset kuukaudet, ja näin ollen ne jakautuivat tasaisesti 12 kuukauden jaksolla. Komissio ei siksi katso, että käytetty menetelmä muuttaa lopullisia päätelmiä polkumyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai että se lisää polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(32)

On muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa on määritettävä, jatkuuko polkumyynti tai onko sen toistuminen todennäköistä, komission polkumyyntilaskelma perustuu yleisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljään. Paikalla tehdyssä tarkastuksessa varmistettiin, että nämä neljä kuukautta olivat edustavia koko 12 kuukauden jakson osalta. Tämä tehtiin vertaamalla näiden neljän kuukauden kustannuksia ja hintoja jäljelle jääneiden kahdeksan kuukauden tietoihin. Lisäksi valitut neljä kuukautta olivat kunkin vuosineljänneksen viimeiset kuukaudet, ja näin ollen ne jakautuivat tasaisesti 12 kuukauden jaksolla. Komissio ei siksi katso, että käytetty menetelmä muuttaa lopullisia päätelmiä polkumyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai että se lisää polkumyyntimarginaalia.

| (33) | Koska toinen tiedossa ollut intialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, sille ei voitu laskea polkumyyntimarginaalia. Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan tämän yrityksen vienti unioniin tapahtui kuitenkin myös polkumyyntihinnoin. Koska suurin osa Intiasta peräisin olevasta viennistä liittyy yhteistyössä toimineeseen intialaiseen tuottajaan, jonka havaittiin harjoittavan polkumyyntiä, ja Intiasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta Eurostatin mukaan on alempi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen keskimääräinen vientihinta, voidaan vahvistaa, että polkumyyntiä esiintyy koko maan laajuisesti. |
| --- | --- |

(33)

Koska toinen tiedossa ollut intialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, sille ei voitu laskea polkumyyntimarginaalia. Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan tämän yrityksen vienti unioniin tapahtui kuitenkin myös polkumyyntihinnoin. Koska suurin osa Intiasta peräisin olevasta viennistä liittyy yhteistyössä toimineeseen intialaiseen tuottajaan, jonka havaittiin harjoittavan polkumyyntiä, ja Intiasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta Eurostatin mukaan on alempi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen keskimääräinen vientihinta, voidaan vahvistaa, että polkumyyntiä esiintyy koko maan laajuisesti.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (34) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevat päätelmät perustuvat ainoalta yhteistyössä toimineelta yritykseltä saatuihin tietoihin samoin kuin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tosiasioihin eli Eurostatin tietoihin ja tarkastelua koskevassa pyynnössä esitettyihin tietoihin. |
| --- | --- |

(34)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevat päätelmät perustuvat ainoalta yhteistyössä toimineelta yritykseltä saatuihin tietoihin samoin kuin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tosiasioihin eli Eurostatin tietoihin ja tarkastelua koskevassa pyynnössä esitettyihin tietoihin.

| (35) | Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: vientiä harjoittavien intialaisten tuottajien käytettävissä oleva kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus intialaisten tuottajien kannalta ja vientihinnat kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(35)

Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: vientiä harjoittavien intialaisten tuottajien käytettävissä oleva kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus intialaisten tuottajien kannalta ja vientihinnat kolmansiin maihin.

3.1   Viejien käytettävissä oleva kapasiteetti

| (36) | Tutkimuksen mukaan yhteistyössä toimineella intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on käytettävissä olevaa kapasiteettia. Lisäksi yritys on julkisesti todennut, että se aikoo kasvattaa nykyistä kapasiteettiaan. On myös huomattava, että yritys on suuntautunut vientitoimintaan ja suurin osa sen liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuli vientimyynnistä ja että unioni on edelleen merkittävä vientikohde voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(36)

Tutkimuksen mukaan yhteistyössä toimineella intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on käytettävissä olevaa kapasiteettia. Lisäksi yritys on julkisesti todennut, että se aikoo kasvattaa nykyistä kapasiteettiaan. On myös huomattava, että yritys on suuntautunut vientitoimintaan ja suurin osa sen liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuli vientimyynnistä ja että unioni on edelleen merkittävä vientikohde voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

| (37) | Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan toinen intialainen tuottaja on jo huomattavasti kasvattanut kapasiteettiaan toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja on aikeissa kasvattaa sitä lisää. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että ainakin osa kasvaneesta kapasiteetista voitaisiin suunnata unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. |
| --- | --- |

(37)

Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan toinen intialainen tuottaja on jo huomattavasti kasvattanut kapasiteettiaan toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja on aikeissa kasvattaa sitä lisää. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että ainakin osa kasvaneesta kapasiteetista voitaisiin suunnata unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (38) | Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Intiasta tulevan viennin kasvua. Kolmen viime vuoden aikana intialaiset viejät itse asiassa yli kaksinkertaistivat vientinsä ja niiden markkinaosuus unionissa yli kolminkertaistui. On myös korostettava, että samalla kaudella hintataso unionin markkinoilla kohosi 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(38)

Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Intiasta tulevan viennin kasvua. Kolmen viime vuoden aikana intialaiset viejät itse asiassa yli kaksinkertaistivat vientinsä ja niiden markkinaosuus unionissa yli kolminkertaistui. On myös korostettava, että samalla kaudella hintataso unionin markkinoilla kohosi 40 prosenttia.

3.3   Vientihinnat kolmansiin maihin

| (39) | Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yritykset vientihinnat noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat, joiden havaittiin olevan polkumyyntihintoja. Sen vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan viennistään unioniin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(39)

Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yritykset vientihinnat noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat, joiden havaittiin olevan polkumyyntihintoja. Sen vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan viennistään unioniin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi.

3.4   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

| (40) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Intiasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, ainakin yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla, on kannustin lisätä vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Intiasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, ainakin yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla, on kannustin lisätä vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoin.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

1.   Unionin tuotanto

| (41) | Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon. |
| --- | --- |

(41)

Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon.

2.   Unionin tuotannonala

| (42) | Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 4 kappaleessa on todettu. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(43)

Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 4 kappaleessa on todettu. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Alustava huomautus

| (44) | Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

| (45) | Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet. |
| --- | --- |

(45)

Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet.

| (46) | Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6–12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive. |
| --- | --- |

(46)

Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6–12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive.

2.   Kulutus unionin markkinoilla

| (47) | Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(47)

Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote.

| (48) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.

  Taulukko 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tonnia) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.

Taulukko 1

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeksi (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

| (49) | Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000–7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.

  Taulukko 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 2 000–3 000 | 3 000–4 000 | 7 000–9 000 | 5 000–7 000 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus | noin 1,5 % | noin 2 % | noin 5 % | noin 5 % |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni) | noin 2 000 | noin 2 600 | noin 3 000 | noin 3 200 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000–7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.

Taulukko 2

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

2 000–3 000

3 000–4 000

7 000–9 000

5 000–7 000

Indeksi (2006 = 100)

100

123

318

243

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus

noin 1,5 %

noin 2 %

noin 5 %

noin 5 %

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)

noin 2 000

noin 2 600

noin 3 000

noin 3 200

Indeksi (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (50) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(50)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   Tuotanto

| (51) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 3

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeksi (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (52) | Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 4

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeksi (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapasiteetin käyttöaste

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeksi (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3   Varastot

| (53) | Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.

  Taulukko 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.

Taulukko 5

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeksi (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4   Myyntimäärä

| (54) | Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 % yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).

  Taulukko 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 % yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).

Taulukko 6

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeksi (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5   Markkinaosuus

| (55) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 %:sta 68,7 %:iin).

  Taulukko 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 %:sta 68,7 %:iin).

Taulukko 7

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeksi (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6   Kasvu

| (56) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(56)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä.

4.7   Työllisyys

| (57) | Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 8

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeksi (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8   Tuottavuus

| (58) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

  Taulukko 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 9

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

140

151

146

107

Indeksi (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9   Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät

| (59) | Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan. |
| --- | --- |

(59)

Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan.

| (60) | Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen saakka, kuten johdanto-osan kappaleessa 45 on kuvattu. |
| --- | --- |

(60)

Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen saakka, kuten johdanto-osan kappaleessa 45 on kuvattu.

| (61) | Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006–2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006–2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+ 33 %).

| (62) | Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+ 5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6–12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+ 13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle. |
| --- | --- |

(62)

Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+ 5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6–12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+ 13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle.

| (63) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selitettiin.

  Taulukko 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selitettiin.

Taulukko 10

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeksi (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10   Palkat

| (64) | Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.

  Taulukko 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.

Taulukko 11

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)

52

56

61

60

Indeksi (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11   Investoinnit

| (65) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.

  Taulukko 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.

Taulukko 12

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeksi (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (66) | Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006–2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla. |
| --- | --- |

(66)

Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006–2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla.

| (67) | Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 13

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13   Kassavirta ja pääoman saanti

| (68) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. |
| --- | --- |

(68)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa.

| (69) | Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

  Taulukko 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

Taulukko 14

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeksi (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (70) | Kun otetaan huomioon Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(70)

Kun otetaan huomioon Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.

4.15   Aiemman tuetun tuonnin ja polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (71) | Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten 55 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin toimenpiteistä huolimatta kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi. |
| --- | --- |

(71)

Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten 55 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin toimenpiteistä huolimatta kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi.

5.   Polkumyyntituonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset

5.1   Polkumyyntituonnin vaikutukset

| (72) | Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 49 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 49 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosenttia.

5.2   Talouskriisin vaikutus

| (73) | Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6–12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007–2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta. |
| --- | --- |

(73)

Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6–12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007–2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta.

5.3   Tuonti muista maista

| (74) | Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(74)

Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote.

| (75) | Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin. |
| --- | --- |

(75)

Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin.

| (76) | Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 %:sta 2,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen. |
| --- | --- |

(76)

Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 %:sta 2,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen.

| (77) | Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 %:sta 6,1 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(77)

Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 %:sta 6,1 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (78) | Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 %:sta 1,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(78)

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 %:sta 1,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (79) | Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 %:sta 1,9 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(79)

Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 %:sta 1,9 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.

| (80) | Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida todeta varmuudella.

  Taulukko 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso |
| Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida todeta varmuudella.

Taulukko 15

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeksi (2006 = 100)

100

100

170

163

Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeksi (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

421

659

2 828

3 380

Indeksi (2006 = 100)

100

157

672

804

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeksi (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeksi (2006 = 100)

100

90

264

245

Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeksi (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeksi (2006 = 100)

100

66

110

62

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeksi (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso

Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeksi (2006 = 100)

100

148

143

167

Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeksi (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Päätelmät

| (81) | Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi, mutta ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(81)

Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi, mutta ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat.

| (82) | Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus heikkenivät. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu. |
| --- | --- |

(82)

Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus heikkenivät. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu.

| (83) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat johdanto-osan 62 kappaleessa selvitetyistä syistä pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni. |
| --- | --- |

(83)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat johdanto-osan 62 kappaleessa selvitetyistä syistä pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni.

F.   VAHINGON JATKUMISEN JA TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomiot

| (84) | Kuten edellä todettiin, polkumyyntitoimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. |
| --- | --- |

(84)

Kuten edellä todettiin, polkumyyntitoimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa.

2.   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin määrien ja hintojen suhde

| (85) | Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin – todennäköisesti edelleen unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(85)

Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin – todennäköisesti edelleen unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.

3.   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot Intian markkinoilla

| (86) | Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010–2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa. |
| --- | --- |

(86)

Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010–2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa.

| (87) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. Olisi myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia, ja että se on niin ikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä. |
| --- | --- |

(87)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. Olisi myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia, ja että se on niin ikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä.

4.   Päätelmät

| (88) | Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä – kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille – olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(88)

Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä – kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille – olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (89) | Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos polkumyyntituonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(89)

Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos polkumyyntituonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

G.   UNIONIN ETU

1.   Johdanto

| (90) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(90)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

| (91) | On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(91)

On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

| (92) | Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu tai toistuu. |
| --- | --- |

(92)

Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu tai toistuu.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (93) | Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tämän vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi. |
| --- | --- |

(93)

Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tämän vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi.

3.   Tuojien/käyttäjien etu

| (94) | Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(94)

Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (95) | Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi vetäytyneet unionin markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 55 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni. |
| --- | --- |

(95)

Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi vetäytyneet unionin markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 55 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni.

| (96) | Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin. |
| --- | --- |

(96)

Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin.

4.   Päätelmät

| (97) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.

H.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (98) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(98)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua.

| (99) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja. |
| --- | --- |

(99)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja.

| (100) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(100)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.

| (101) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle, |
| --- | --- |

(101)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 (Taric-koodi 8545110010) kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 (Taric-koodi 8545909010) kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa unioniin riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:

| Yritys | Lopullinen tulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Kaikki muut yritykset | 8,5 | A999 |

Yritys

Lopullinen tulli

(%)

Taric-lisäkoodi

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Kaikki muut yritykset

8,5

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 295, 18.9.2004, s. 10.

2

(3)  EUVL L 295, 18.9.2004, s. 4.

3

(4)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  EUVL C 34, 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  EUVL C 224, 17.9.2009, s. 20.

6

(7)  EUVL C 224, 17.9.2009, s. 24.

7

(8)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

8

(9)  Ks. väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa 19 päivänä toukokuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1009/2004 johdanto-osan 88 kappale (EUVL L 183, 20.5.2004, s. 61).

9

(10)  Ks. komission asetuksen (EY) N:o 1009/2004 (EUVL L 183, 20.5.2004, s. 61) johdanto-osan 106 kappale ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1629/2004 johdanto-osan 22 kappale.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/31

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1187/2010,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1683/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa glyfosaattia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tulli laajennettiin koskemaan Malesiasta lähetetyn glyfosaatin tuontia (riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Malesiasta), lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tuottanut Crop Protection (M) Sdn. Bhd., sekä Taiwanista lähetetyn glyfosaatin tuontia (riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Taiwanista), lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tuottanut Sinon Corporation. Polkumyyntitulli on 29,9 prosentin suuruinen. |
| --- | --- |

(1)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1683/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa glyfosaattia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tulli laajennettiin koskemaan Malesiasta lähetetyn glyfosaatin tuontia (riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Malesiasta), lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tuottanut Crop Protection (M) Sdn. Bhd., sekä Taiwanista lähetetyn glyfosaatin tuontia (riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Taiwanista), lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tuottanut Sinon Corporation. Polkumyyntitulli on 29,9 prosentin suuruinen.

| (2) | Komissio suspendoi päätöksellä 2009/383/EY (3) lopullisen polkumyyntitullin yhdeksän kuukauden ajaksi 16 päivästä toukokuuta 2009 alkaen. Myöhemmin komissio jatkoi suspendoimista täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 126/2010 (4) yhden vuoden ajaksi 14 päivästä helmikuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komissio suspendoi päätöksellä 2009/383/EY (3) lopullisen polkumyyntitullin yhdeksän kuukauden ajaksi 16 päivästä toukokuuta 2009 alkaen. Myöhemmin komissio jatkoi suspendoimista täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 126/2010 (4) yhden vuoden ajaksi 14 päivästä helmikuuta 2010.

1.2   Tarkastelupyyntö

| (3) | Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen komissio on vastaanottanut 29 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(3)

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen komissio on vastaanottanut 29 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (4) | Pyynnön esitti European Glyphosate Association, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, tuottajien puolesta, jotka edustavat koko unionin glyfosaatin tuotantoa. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esitti European Glyphosate Association, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, tuottajien puolesta, jotka edustavat koko unionin glyfosaatin tuotantoa.

| (5) | Pyyntö sisälsi alustavaa näyttöä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö sisälsi alustavaa näyttöä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3   Menettelyn aloittaminen

| (6) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) julkaistulla ilmoituksella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 luokiteltavan glyfosaatin Euroopan unioniin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) julkaistulla ilmoituksella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 luokiteltavan glyfosaatin Euroopan unioniin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelua koskevan tutkimuksen aloittamisesta vientiä harjoittaville tuottajille, asianosaisille tuojille, Kiinan kansantasavallan edustajille, edustaville käyttäjille ja unionin tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelua koskevan tutkimuksen aloittamisesta vientiä harjoittaville tuottajille, asianosaisille tuojille, Kiinan kansantasavallan edustajille, edustaville käyttäjille ja unionin tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

2.   PYYNNÖN PERUUTTAMINEN

| (8) | Pyynnön esittäjä peruutti virallisesti pyyntönsä 21 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellään komissiolle. |
| --- | --- |

(8)

Pyynnön esittäjä peruutti virallisesti pyyntönsä 21 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellään komissiolle.

| (9) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti menettely on päätettävä, jos tarkastelua koskeva pyyntö peruutetaan, paitsi jos sen päättäminen on unionin edun vastaista. |
| --- | --- |

(9)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti menettely on päätettävä, jos tarkastelua koskeva pyyntö peruutetaan, paitsi jos sen päättäminen on unionin edun vastaista.

| (10) | Katsottiin, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen olisi unionin edun vastaista. Asiaan liittyville osapuolille tiedotettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Päätökseen vaikuttavia huomautuksia ei kuitenkaan esitetty. |
| --- | --- |

(10)

Katsottiin, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen olisi unionin edun vastaista. Asiaan liittyville osapuolille tiedotettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Päätökseen vaikuttavia huomautuksia ei kuitenkaan esitetty.

| (11) | Näin ollen päätettiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin unioniin tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu olisi päätettävä ja voimassa olevat toimenpiteet olisi kumottava. |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen päätettiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin unioniin tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu olisi päätettävä ja voimassa olevat toimenpiteet olisi kumottava.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 luokiteltavan glyfosaatin tuonnissa ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 303, 30.9.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 120, 15.5.2009, s. 20.

3

(4)  EUVL L 40, 13.2.2010, s. 1.

4

(5)  EUVL C 115, 20.5.2009, s. 19.

5

(6)  EUVL C 234, 29.9.2009, s. 9.

6

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/33

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1188/2010,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä joulukuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/35

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1189/2010,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,

vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä joulukuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä joulukuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 16 päivästä joulukuuta 2010.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä joulukuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivästä joulukuuta 2010 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

0,00

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta unioniin saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EU) N:o 642/2010 3 artiklan vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Palkkio Meksikonlahdella | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

248,84

170,04

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Palkkio Meksikonlahdella

—

14,47

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 48,62 EUR/t |

2.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

19,66 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

48,62 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

---

PÄÄTÖKSET

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,

päätöksen 2004/211/EY muuttamisesta Brasiliaa, Kuwaitia ja Syyriaa koskevien kohtien osalta niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden luettelossa, joista elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti Euroopan unioniin on sallittua

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8950)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/776/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/426/ETY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 19 artiklan johdantokappaleen ja i ja ii alakohdan,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/65/ETY (2) ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 90/426/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, joita sovelletaan elävien hevoseläinten tuonnissa unioniin. Siinä säädetään, että hevoseläinten tuonti unioniin on sallittua vain sellaisista kolmansista maista tai kolmansien maiden alueiden sellaisista osista, joissa räkätauti on ilmoitettava tauti ja jotka ovat olleet vapaita räkätaudista ainakin kuuden kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 90/426/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, joita sovelletaan elävien hevoseläinten tuonnissa unioniin. Siinä säädetään, että hevoseläinten tuonti unioniin on sallittua vain sellaisista kolmansista maista tai kolmansien maiden alueiden sellaisista osista, joissa räkätauti on ilmoitettava tauti ja jotka ovat olleet vapaita räkätaudista ainakin kuuden kuukauden ajan.

| (2) | Niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden osien alueiden luettelosta, joista jäsenvaltiot sallivat elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, sekä päätösten 93/195/ETY ja 94/63/EY muuttamisesta 6 päivänä tammikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/211/EY (3) vahvistetaan luettelo niistä kolmansista maista ja aluejaon tapauksessa niiden osista, joista jäsenvaltiot sallivat hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, sekä muut kyseiseen tuontiin sovellettavat vaatimukset. Luettelo on kyseisen päätöksen liitteessä I. Brasilia, Kuwait ja Syyria mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden osien alueiden luettelosta, joista jäsenvaltiot sallivat elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, sekä päätösten 93/195/ETY ja 94/63/EY muuttamisesta 6 päivänä tammikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/211/EY (3) vahvistetaan luettelo niistä kolmansista maista ja aluejaon tapauksessa niiden osista, joista jäsenvaltiot sallivat hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, sekä muut kyseiseen tuontiin sovellettavat vaatimukset. Luettelo on kyseisen päätöksen liitteessä I. Brasilia, Kuwait ja Syyria mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä.

| (3) | Brasilia ilmoitti huhtikuussa 2010 Maailman eläintautijärjestölle OIE:lle vahvistaneensa räkätautitapauksen (Burkholderia mallei) hevosessa Distrito Federalissa. Sen vuoksi päätöstä 2004/211/EY muutettiin komission päätöksellä 2010/333/EU (4) siten, että hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti unioniin Distrito Federalista Brasiliasta ei enää ole sallittua. |
| --- | --- |

(3)

Brasilia ilmoitti huhtikuussa 2010 Maailman eläintautijärjestölle OIE:lle vahvistaneensa räkätautitapauksen (Burkholderia mallei) hevosessa Distrito Federalissa. Sen vuoksi päätöstä 2004/211/EY muutettiin komission päätöksellä 2010/333/EU (4) siten, että hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti unioniin Distrito Federalista Brasiliasta ei enää ole sallittua.

| (4) | Brasilia ilmoitti 1 päivänä marraskuuta 2010 OIE:lle, että kyseinen yksittäinen räkätautitapaus Distrito Federalissa on ohi. Viranomaiset ilmoittivat erityisesti, että uusista taudinpurkauksista ei ole ilmoitettu vähintään kuuteen kuukauteen, että hevoseläinten siirtoja infektoituneelta alueelta taudista vapaille alueille on rajoitettu ja että noin 5 000 hevoseläimelle tehdyssä seurannassa ei ole havaittu uusia tapauksia. |
| --- | --- |

(4)

Brasilia ilmoitti 1 päivänä marraskuuta 2010 OIE:lle, että kyseinen yksittäinen räkätautitapaus Distrito Federalissa on ohi. Viranomaiset ilmoittivat erityisesti, että uusista taudinpurkauksista ei ole ilmoitettu vähintään kuuteen kuukauteen, että hevoseläinten siirtoja infektoituneelta alueelta taudista vapaille alueille on rajoitettu ja että noin 5 000 hevoseläimelle tehdyssä seurannassa ei ole havaittu uusia tapauksia.

| (5) | Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää Distrito Federal uudelleen päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan niiden alueiden luetteloon, joista hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti unioniin on sallittu. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää Distrito Federal uudelleen päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan niiden alueiden luetteloon, joista hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonti unioniin on sallittu.

| (6) | OIE ilmoitti lokakuussa 2010 räkätaudin esiintymisestä Kuwaitissa. |
| --- | --- |

(6)

OIE ilmoitti lokakuussa 2010 räkätaudin esiintymisestä Kuwaitissa.

| (7) | Syyria on ilmoittanut OIE:lle, ettei maan räkätautitilanne ole tiedossa, koska räkätauti ei enää kuulu maassa ilmoitettaviin tauteihin. Syyriasta peräisin olevat hevoset ovat osoittautuneet alueella esiintyneen räkätaudin alkuperäksi, eikä OIE:n hiljattaisen tarkastusmatkan perusteella suljettu pois kyseisen taudin esiintymistä Syyriassa. |
| --- | --- |

(7)

Syyria on ilmoittanut OIE:lle, ettei maan räkätautitilanne ole tiedossa, koska räkätauti ei enää kuulu maassa ilmoitettaviin tauteihin. Syyriasta peräisin olevat hevoset ovat osoittautuneet alueella esiintyneen räkätaudin alkuperäksi, eikä OIE:n hiljattaisen tarkastusmatkan perusteella suljettu pois kyseisen taudin esiintymistä Syyriassa.

| (8) | Hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuontia unioniin Kuwaitista ja Syyriasta ei sen vuoksi enää pitäisi sallia. Nämä kolmannet maat olisikin poistettava päätöksen 2004/211/EY liitteestä I. |
| --- | --- |

(8)

Hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuontia unioniin Kuwaitista ja Syyriasta ei sen vuoksi enää pitäisi sallia. Nämä kolmannet maat olisikin poistettava päätöksen 2004/211/EY liitteestä I.

| (9) | Sen vuoksi päätöstä 2004/211/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi päätöstä 2004/211/EY olisi muutettava.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2004/211/EY liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan Brasiliaa koskeva kohta seuraavasti:



















  ”BR | Brasilia | BR-0 | Koko maa | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Seuraavat osavaltiot:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1)

Korvataan Brasiliaa koskeva kohta seuraavasti:

”BR

Brasilia

BR-0

Koko maa

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Seuraavat osavaltiot:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2) | Korvataan Kuwaitia koskeva kohta seuraavasti:



















  ”K | Kuwait | KW-0 | Koko maa | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan Kuwaitia koskeva kohta seuraavasti:

”K

Kuwait

KW-0

Koko maa

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 3) | Korvataan Syyriaa koskeva kohta seuraavasti:



















  ”SY | Syyria | SY-0 | Koko maa | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Korvataan Syyriaa koskeva kohta seuraavasti:

”SY

Syyria

SY-0

Koko maa

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54.

2

(3)  EUVL L 73, 11.3.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 150, 16.6.2010, s. 53.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,

neuvoston direktiivin 2008/90/EY muuttamisesta tuontiedellytyksiä koskevan poikkeuksen soveltamisen jatkamiseksi kolmansista maista tuotavien hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8992)

(2010/777/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/90/EY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission on direktiivin 2008/90/EY 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti päätettävä, vastaavatko hedelmäkasvit ja niiden lisäysaineistot, jotka tuotetaan kolmannessa maassa ja joista on samat takeet toimittajan velvoitteita, tunnistettavuutta, ominaisuuksia, kasvien terveyttä, kasvualustaa, pakkaamista, tarkastusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, merkitsemistä ja sulkemista koskevilta osin, unionissa tuotettuja kyseisen direktiivin vaatimukset ja edellytykset täyttäviä hedelmäkasveja ja niiden lisäysaineistoja kaikilta näiltä osin. |
| --- | --- |

(1)

Komission on direktiivin 2008/90/EY 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti päätettävä, vastaavatko hedelmäkasvit ja niiden lisäysaineistot, jotka tuotetaan kolmannessa maassa ja joista on samat takeet toimittajan velvoitteita, tunnistettavuutta, ominaisuuksia, kasvien terveyttä, kasvualustaa, pakkaamista, tarkastusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, merkitsemistä ja sulkemista koskevilta osin, unionissa tuotettuja kyseisen direktiivin vaatimukset ja edellytykset täyttäviä hedelmäkasveja ja niiden lisäysaineistoja kaikilta näiltä osin.

| (2) | Kolmansien maiden edellytyksistä ei kuitenkaan edelleenkään ole käytettävissä niin paljon tietoa, että komissio voisi tässä vaiheessa tehdä mitään kolmatta maata koskevaa päätöstä. |
| --- | --- |

(2)

Kolmansien maiden edellytyksistä ei kuitenkaan edelleenkään ole käytettävissä niin paljon tietoa, että komissio voisi tässä vaiheessa tehdä mitään kolmatta maata koskevaa päätöstä.

| (3) | Kaupan järjestelyjen häiriintymisen ehkäisemiseksi olisi direktiivin 2008/90/EY 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti sallittava, että kolmansista maista hedelmäkasveja ja niiden lisäysaineistoa tuovat jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa edellytyksiä, jotka ovat vastaaviin unionin tuotteisiin sovellettavien edellytysten kaltaisia. |
| --- | --- |

(3)

Kaupan järjestelyjen häiriintymisen ehkäisemiseksi olisi direktiivin 2008/90/EY 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti sallittava, että kolmansista maista hedelmäkasveja ja niiden lisäysaineistoa tuovat jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa edellytyksiä, jotka ovat vastaaviin unionin tuotteisiin sovellettavien edellytysten kaltaisia.

| (4) | On aiheellista sallia kyseisten edellytysten soveltaminen sellaisen ajanjakson ajan, joka on yhdenmukainen direktiivin 2008/90/EY 21 artiklassa tarkoitetun siirtymäajan kanssa. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista sallia kyseisten edellytysten soveltaminen sellaisen ajanjakson ajan, joka on yhdenmukainen direktiivin 2008/90/EY 21 artiklassa tarkoitetun siirtymäajan kanssa.

| (5) | Sen vuoksi direktiivissä 2008/90/EY säädetyn tällaiseen tuontiin sovellettavan poikkeuksen soveltamisajanjakson voimassaoloa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2018 saakka. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi direktiivissä 2008/90/EY säädetyn tällaiseen tuontiin sovellettavan poikkeuksen soveltamisajanjakson voimassaoloa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2018 saakka.

| (6) | Sen vuoksi direktiiviä 2008/90/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi direktiiviä 2008/90/EY olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat hedelmänsukuisia ja -lajisia kasveja ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat hedelmänsukuisia ja -lajisia kasveja ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 2008/90/EY 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa oleva ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2010” ilmaisulla ”31 päivään joulukuuta 2018”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 267, 8.10.2008, s. 8.

1

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,

neuvoston päätöksen 2002/358/EY nojalla yhteisölle ja sen jäsenvaltioille Kioton pöytäkirjan mukaisesti sallittujen päästötasojen määrittämisestä tehdyn komission päätöksen 2006/944/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 9009)

(2010/778/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/358/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksessä 2006/944/EY (2) määritetään unionin ja sen jäsenvaltioiden päästötasot Kioton pöytäkirjan mukaiselle ensimmäiselle velvoitekaudelle, joka on viiden vuoden pituinen. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksessä 2006/944/EY (2) määritetään unionin ja sen jäsenvaltioiden päästötasot Kioton pöytäkirjan mukaiselle ensimmäiselle velvoitekaudelle, joka on viiden vuoden pituinen.

| (2) | Päätöksessä 2006/944/EY määritetyt päästötasot perustuvat alustaviin tietoihin, koska lopullisia perusvuotta koskevia päästölukuja ei ollut vahvistettu 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksessä 2006/944/EY määritetyt päästötasot perustuvat alustaviin tietoihin, koska lopullisia perusvuotta koskevia päästölukuja ei ollut vahvistettu 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä.

| (3) | Koska ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan 8 artiklan mukaiset tarkistukset on nyt saatettu päätökseen, unionille ja kullekin jäsenvaltiolle sallitut lopulliset päästötasot olisi vahvistettava päätöksessä 2006/944/EY säädettyä menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(3)

Koska ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan 8 artiklan mukaiset tarkistukset on nyt saatettu päätökseen, unionille ja kullekin jäsenvaltiolle sallitut lopulliset päästötasot olisi vahvistettava päätöksessä 2006/944/EY säädettyä menetelmää käyttäen.

| (4) | Tanska on toistuvasti ilmaissut huolensa perusvuoden päästöistään, jotka ovat poikkeuksellisen alhaiset, kuten komission päätöksen 2005/166/EY (3) 23 artiklan mukaisesti toimitetusta Tanskan raportista ilmenee. Jotta voidaan ottaa täysimittaisesti huomioon Tanskan erityinen ja ainutlaatuinen tilanne, jonka neuvosto tunnusti vuonna 2002 menettelyssä, joka johti päätöksen 2002/358/EY antamiseen, ja joka johtuu Tanskan poikkeuksellisen alhaisista perusvuoden päästöistä sekä siitä, että Tanskalle on asetettu yksi suurimmista määrällisistä päästövähennysvelvoitteista mainitun päätöksen liitteen II mukaisesti, unionin olisi siirrettävä Tanskalle viisi miljoonaa sallittua päästömääräyksikköä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on täyttää ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden sitoumukset. Komissio on ottanut asianmukaisesti huomioon Tanskan sitoumuksen mitätöidä kaikki sellaiset päästöoikeudet, jotka tästä siirrosta jäävät jäljelle ensimmäisen velvoitekauden lopulla. |
| --- | --- |

(4)

Tanska on toistuvasti ilmaissut huolensa perusvuoden päästöistään, jotka ovat poikkeuksellisen alhaiset, kuten komission päätöksen 2005/166/EY (3) 23 artiklan mukaisesti toimitetusta Tanskan raportista ilmenee. Jotta voidaan ottaa täysimittaisesti huomioon Tanskan erityinen ja ainutlaatuinen tilanne, jonka neuvosto tunnusti vuonna 2002 menettelyssä, joka johti päätöksen 2002/358/EY antamiseen, ja joka johtuu Tanskan poikkeuksellisen alhaisista perusvuoden päästöistä sekä siitä, että Tanskalle on asetettu yksi suurimmista määrällisistä päästövähennysvelvoitteista mainitun päätöksen liitteen II mukaisesti, unionin olisi siirrettävä Tanskalle viisi miljoonaa sallittua päästömääräyksikköä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on täyttää ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden sitoumukset. Komissio on ottanut asianmukaisesti huomioon Tanskan sitoumuksen mitätöidä kaikki sellaiset päästöoikeudet, jotka tästä siirrosta jäävät jäljelle ensimmäisen velvoitekauden lopulla.

| (5) | Sen vuoksi päätöstä 2006/944/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi päätöstä 2006/944/EY olisi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2006/944/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Unioni myöntää sallittuja päästömääräyksiköitä, joiden määrä vastaa päätöksen 2002/358/EY liitteessä II mainittujen jäsenvaltioiden päästötasojen summan ja unionin päästötasojen välistä eroa, joka on 19 357 532 vastaavaa hiilidioksiditonnia.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Unioni myöntää sallittuja päästömääräyksiköitä, joiden määrä vastaa päätöksen 2002/358/EY liitteessä II mainittujen jäsenvaltioiden päästötasojen summan ja unionin päästötasojen välistä eroa, joka on 19 357 532 vastaavaa hiilidioksiditonnia.”

| 2) | Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Unionin rekisterin keskusvalvojan on siirrettävä näistä sallituista päästömääräyksiköistä viisi miljoonaa (5 000 000) Tanskan rekisterissä olevalle Kioton pöytäkirjan osapuolen päästöoikeustilille.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

Connie HEDEGAARD

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 358, 16.12.2006, s. 87.

2

(3)  EUVL L 55, 1.3.2005, s. 57.

3

---

LIITE

Yhteisölle ja jäsenvaltioille päästöjen määrällisten rajoitus- ja vähennysvelvoitteiden ensimmäisellä velvoitekaudella Kioton pöytäkirjan mukaisesti sallitut päästötasot vastaavina hiilidioksiditonneina

| Euroopan unioni (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgia | 673 995 528 |
| Tanska | 273 827 177 |
| Saksa | 4 868 096 694 |
| Irlanti | 314 184 272 |
| Kreikka | 668 669 806 |
| Espanja | 1 666 195 929 |
| Ranska | 2 819 626 640 |
| Italia | 2 416 277 898 |
| Luxemburg | 47 402 996 |
| Alankomaat | 1 001 262 141 |
| Itävalta | 343 866 009 |
| Portugali | 381 937 527 |
| Suomi | 355 017 545 |
| Ruotsi | 375 188 561 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 396 475 254 |

Euroopan unioni (1)

19 621 381 509

Belgia

673 995 528

Tanska

273 827 177

Saksa

4 868 096 694

Irlanti

314 184 272

Kreikka

668 669 806

Espanja

1 666 195 929

Ranska

2 819 626 640

Italia

2 416 277 898

Luxemburg

47 402 996

Alankomaat

1 001 262 141

Itävalta

343 866 009

Portugali

381 937 527

Suomi

355 017 545

Ruotsi

375 188 561

Yhdistynyt kuningaskunta

3 396 475 254

| Bulgaria | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Tšekki | 893 541 801 |
| Viro | 196 062 637 |
| Kypros | Ei sovelleta |
| Latvia | 119 182 130 |
| Liettua | 227 306 177 |
| Unkari | 542 366 600 |
| Malta | Ei sovelleta |
| Puola | 2 648 181 038 |
| Romania | 1 279 835 099 |
| Slovenia | 93 628 593 |
| Slovakia | 331 433 516 |

Bulgaria

610 045 827

Tšekki

893 541 801

Viro

196 062 637

Kypros

Ei sovelleta

Latvia

119 182 130

Liettua

227 306 177

Unkari

542 366 600

Malta

Ei sovelleta

Puola

2 648 181 038

Romania

1 279 835 099

Slovenia

93 628 593

Slovakia

331 433 516

---

(1)  Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 1 kohtaan perustuvien velvoitteiden yhteistä täyttämistä varten sen 4 artiklan määräysten mukaisesti päätöksen 2002/358/EY nojalla; sovelletaan kyseisen päätöksen liitteessä II mainittuihin jäsenvaltioihin.

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/43

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 159/10/KOL,

annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010,

naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevista lisätakeista Norjalle

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 17 artiklan sekä pöytäkirjan 1 ja erityisesti sen 4 artiklan d kohdan,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan sekä pöytäkirjan 1 ja erityisesti sen 1 artiklan c kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.1.1 kohdassa mainitun asiakirjan, neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (1), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1, ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.80 kohdassa mainitun asiakirjan, komission päätös 2004/558/EY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2004, neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta (2), sellaisena kuin se on muutettuna,

ottaa huomioon 27 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 74/94/KOL (3) päätöksen N:o 31/94/KOL (4) muuttamisesta, tiettyjen lisätakeiden myöntämisestä Norjalle naudan tarttuvasta rinotrakeiitista vapaan aseman suojelemiseksi,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Norjalle myönnettiin naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita nautojen osalta päätöksellä N:o 74/94/KOL. |
| --- | --- |

(1)

Norjalle myönnettiin naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita nautojen osalta päätöksellä N:o 74/94/KOL.

| (2) | Päätöksen N:o 74/94/KOL hyväksymisen jälkeen naudan rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvää Euroopan unionin lainsäädäntöä on muutettu, jotta se olisi yhdenmukainen kyseistä tautia koskevien kansainvälisten sääntöjen kanssa ja jotta tautia voitaisiin valvoa paremmin unionin sisällä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen N:o 74/94/KOL hyväksymisen jälkeen naudan rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvää Euroopan unionin lainsäädäntöä on muutettu, jotta se olisi yhdenmukainen kyseistä tautia koskevien kansainvälisten sääntöjen kanssa ja jotta tautia voitaisiin valvoa paremmin unionin sisällä.

| (3) | ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 48/2005 (5) päätös 2004/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, sisällytettiin ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.80 kohdaksi. |
| --- | --- |

(3)

ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 48/2005 (5) päätös 2004/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, sisällytettiin ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.80 kohdaksi.

| (4) | Norjan hallitus katsoo, että sen alue on vapaa naudan tarttuvasta rinotrakeiitista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Norja on toimittanut EFTAn valvontaviranomaiselle selventävät asiakirjat, joilla osoitetaan, että tilanteen valvontaa jatketaan ja siten asianmukaisella valvonnalla varmistetaan, että Norjan alueella ei ole naudan tarttuvaa rinotrakeiittia. |
| --- | --- |

(4)

Norjan hallitus katsoo, että sen alue on vapaa naudan tarttuvasta rinotrakeiitista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Norja on toimittanut EFTAn valvontaviranomaiselle selventävät asiakirjat, joilla osoitetaan, että tilanteen valvontaa jatketaan ja siten asianmukaisella valvonnalla varmistetaan, että Norjan alueella ei ole naudan tarttuvaa rinotrakeiittia.

| (5) | Norja on pyytänyt EFTAn valvontaviranomaista päivittämään päätöstä N:o 74/94/KOL unionin sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten huomioonottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Norja on pyytänyt EFTAn valvontaviranomaista päivittämään päätöstä N:o 74/94/KOL unionin sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten huomioonottamiseksi.

| (6) | Selvyyden ja oikeudellisen yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista kumota päätös N:o 74/94/KOL unionin sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Selvyyden ja oikeudellisen yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista kumota päätös N:o 74/94/KOL unionin sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten mukaisesti.

| (7) | Uudessa päätöksessä säilytetään Norjalle aikaisemmin myönnetyt takeet ja sovitetaan ne asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä säädettyihin uusiin vaatimuksiin, erityisesti päätökseen 2004/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna. |
| --- | --- |

(7)

Uudessa päätöksessä säilytetään Norjalle aikaisemmin myönnetyt takeet ja sovitetaan ne asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä säädettyihin uusiin vaatimuksiin, erityisesti päätökseen 2004/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Millään Norjan alueella ei ole naudan tarttuvaa rinotrakeiittia.

2 artikla

Norjalle myönnetään päätöksessä 2004/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetut naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevat lisätakeet Euroopan talousalueen sisäisessä nautaeläinten kaupassa.

3 artikla

Norjalla on sama asema kuin päätöksen 2005/558/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä II luetelluilla EU:n jäsenvaltioilla.

4 artikla

Kumotaan päätös N:o 74/94/KOL.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 21 päivänä huhtikuuta 2010.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

7 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUVL L 249, 23.7.2004, s. 20, ja ETA-täydennysosa N:o 22, 24.4.2008, s. 170.

2

(3)  EYVL L 247, 22.9.1994, s. 50.

3

(4)  EYVL L 138, 2.6.1994, s. 43.

4

(5)  EUVL L 239, 15.9.2005, s. 15.

5

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/45

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 160/10/KOL,

annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010,

Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista Norjalle

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 17 artiklan sekä sopimuksen pöytäkirjan 1 ja erityisesti sen 4 artiklan d kohdan,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan sekä sopimuksen pöytäkirjan 1 ja erityisesti sen 1 artiklan c kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.1.1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa, neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (1), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja erityisesti sen 8 artiklan ja 10 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.84 kohdassa mainitun asiakirjan, komission päätös 2008/185/EY, tehty 21 päivänä helmikuuta 2008, Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista yhteisön sisäisessä sikojen kaupassa ja tähän tautiin liittyvien tietojen antamista koskevista vaatimuksista (2), sellaisena kuin se on muutettuna,

ottaa huomioon 4 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 226/96/KOL, joka korvaa Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista taudista vapaisiin EFTA-valtioihin tai taudista vapaille alueille tarkoitettujen sikojen osalta päätöksen N:o 31/94/KOL, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 75/94/KOL, siltä osin kuin päätös koskee Norjaa (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Norjalle myönnettiin Aujeszkyn tautia koskevia lisätakeita päätöksellä N:o 226/96/KOL. |
| --- | --- |

(1)

Norjalle myönnettiin Aujeszkyn tautia koskevia lisätakeita päätöksellä N:o 226/96/KOL.

| (2) | Päätöksen N:o 226/96/KOL tekemisen jälkeen Euroopan unionin lainsäädäntöä Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista on muutettu, jotta se olisi yhdenmukainen tätä tautia koskevien kansainvälisten sääntöjen kanssa ja jotta tautia voitaisiin valvoa paremmin unionin sisällä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen N:o 226/96/KOL tekemisen jälkeen Euroopan unionin lainsäädäntöä Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista on muutettu, jotta se olisi yhdenmukainen tätä tautia koskevien kansainvälisten sääntöjen kanssa ja jotta tautia voitaisiin valvoa paremmin unionin sisällä.

| (3) | ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 55/2009 (4) päätös 2008/185/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, sisällytettiin ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.84 kohdaksi. |
| --- | --- |

(3)

ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 55/2009 (4) päätös 2008/185/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, sisällytettiin ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2.84 kohdaksi.

| (4) | Norjan hallitus katsoo, että sen alue on vapaa Aujeszkyn taudista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Norja on toimittanut EFTAn valvontaviranomaiselle selventävät asiakirjat, joilla erityisesti osoitetaan, että tilanteen valvontaa jatketaan ja siten asianmukaisella valvonnalla varmistetaan, että Norjan alueella ei ole Aujeszkyn tautia. |
| --- | --- |

(4)

Norjan hallitus katsoo, että sen alue on vapaa Aujeszkyn taudista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Norja on toimittanut EFTAn valvontaviranomaiselle selventävät asiakirjat, joilla erityisesti osoitetaan, että tilanteen valvontaa jatketaan ja siten asianmukaisella valvonnalla varmistetaan, että Norjan alueella ei ole Aujeszkyn tautia.

| (5) | Norja on pyytänyt EFTAn valvontaviranomaista päivittämään päätöstä N:o 226/96/KOL unionin sisäisessä sikojen kaupassa Aujeszkyn tautia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten huomioonottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Norja on pyytänyt EFTAn valvontaviranomaista päivittämään päätöstä N:o 226/96/KOL unionin sisäisessä sikojen kaupassa Aujeszkyn tautia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten huomioonottamiseksi.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista kumota päätös N:o 226/96/KOL unionin sisäisessä sikojen kaupassa Aujeszkyn tautia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista kumota päätös N:o 226/96/KOL unionin sisäisessä sikojen kaupassa Aujeszkyn tautia koskeviin lisätakeisiin liittyvien uusien lakimuutosten mukaisesti.

| (7) | Uudessa päätöksessä säilytetään Norjalle aikaisemmin myönnetyt takeet ja sovitetaan ne asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä säädettyihin uusiin vaatimuksiin, erityisesti päätökseen 2008/185/EY, sellaisena kuin se on muutettuna. |
| --- | --- |

(7)

Uudessa päätöksessä säilytetään Norjalle aikaisemmin myönnetyt takeet ja sovitetaan ne asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä säädettyihin uusiin vaatimuksiin, erityisesti päätökseen 2008/185/EY, sellaisena kuin se on muutettuna.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Millään Norjan alueella ei ole Aujeszkyn tautia ja rokotukset on kielletty.

2 artikla

Norjalle myönnetään päätöksessä 2008/185/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetut Aujeszkyn tautia koskevat lisätakeet Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, sisäisessä sikojen kaupassa.

3 artikla

Norjalla on sama asema kuin päätöksen 2008/185/EY liitteessä I luetelluilla EU:n jäsenvaltioilla.

4 artikla

Päätöksen 2008/185/EY liitteessä III olevassa 1 kohdassa tarkoitettu laitos on Veterinærinstituttet, Oslo, Norja.

5 artikla

Kumotaan päätös N:o 226/96/KOL.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 21 päivänä huhtikuuta 2010.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjalle.

8 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19.

2

(3)  EYVL L 78, 20.3.1997, s. 46.

3

(4)  EUVL L 232, 3.9.2009, s. 1.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/47

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 97/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1).

| (2) | Täytäntöönpanotoimenpiteistä neuvoston direktiivien 2002/53/EY ja 2002/55/EY 7 artiklan soveltamiseksi eräiden viljelykasvilajien ja vihanneslajien lajiketarkastuksiin sisältyvien ominaisuuksien vähimmäismäärän sekä tarkastusten vähimmäisedellytysten osalta annettujen direktiivien 2003/90/EY ja 2003/91/EY muuttamisesta 3 päivänä elokuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/97/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanotoimenpiteistä neuvoston direktiivien 2002/53/EY ja 2002/55/EY 7 artiklan soveltamiseksi eräiden viljelykasvilajien ja vihanneslajien lajiketarkastuksiin sisältyvien ominaisuuksien vähimmäismäärän sekä tarkastusten vähimmäisedellytysten osalta annettujen direktiivien 2003/90/EY ja 2003/91/EY muuttamisesta 3 päivänä elokuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/97/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Sellaisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden, joita on perinteisesti kasvatettu erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä lajikkeiden, joilla ei ole varsinaista merkitystä kaupallisen viljelytuotannon kannalta mutta jotka on kehitetty erityisiä kasvuolosuhteita varten, hyväksymiseen ja siementen kaupan pitämiseen tehtävistä poikkeuksista 26 päivänä marraskuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/145/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Sellaisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden, joita on perinteisesti kasvatettu erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä lajikkeiden, joilla ei ole varsinaista merkitystä kaupallisen viljelytuotannon kannalta mutta jotka on kehitetty erityisiä kasvuolosuhteita varten, hyväksymiseen ja siementen kaupan pitämiseen tehtävistä poikkeuksista 26 päivänä marraskuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/145/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(4)

Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liitteessä I oleva III luku:

| 1. | Lisätään 1 osan 14 kohtaan (komission direktiivi 2003/90/EY) ja 15 kohtaan (komission direktiivi 2003/91/EY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32009 L 0097: komission direktiivi 2009/97/EY, annettu 3 päivänä elokuuta 2009 (EUVL L 202, 4.8.2009, s. 29).” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 1 osan 14 kohtaan (komission direktiivi 2003/90/EY) ja 15 kohtaan (komission direktiivi 2003/91/EY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32009 L 0097: komission direktiivi 2009/97/EY, annettu 3 päivänä elokuuta 2009 (EUVL L 202, 4.8.2009, s. 29).”

| 2. | Lisätään 2 osan 54 kohdan (komission päätös 2009/109/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”55. | 32009 L 0145: komission direktiivi 2009/145/EY, annettu 26 päivänä marraskuuta 2009, sellaisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden, joita on perinteisesti kasvatettu erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä lajikkeiden, joilla ei ole varsinaista merkitystä kaupallisen viljelytuotannon kannalta mutta jotka on kehitetty erityisiä kasvuolosuhteita varten, hyväksymiseen ja siementen kaupan pitämiseen tehtävistä poikkeuksista (EUVL L 312, 27.11.2009, s. 44).” |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 2 osan 54 kohdan (komission päätös 2009/109/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

”55.

32009 L 0145: komission direktiivi 2009/145/EY, annettu 26 päivänä marraskuuta 2009, sellaisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden, joita on perinteisesti kasvatettu erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä lajikkeiden, joilla ei ole varsinaista merkitystä kaupallisen viljelytuotannon kannalta mutta jotka on kehitetty erityisiä kasvuolosuhteita varten, hyväksymiseen ja siementen kaupan pitämiseen tehtävistä poikkeuksista (EUVL L 312, 27.11.2009, s. 44).”

2 artikla

Direktiivien 2009/97/EY ja 2009/145/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUVL L 202, 4.8.2009, s. 29.

2

(3)  EUVL L 312, 27.11.2009, s. 44.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/48

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 98/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1).

| (2) | Viljelykasvi- ja vihanneslajien lajikenimien sopivuutta koskevista täytäntöönpanosäännöistä (kodifioitu toisinto) 22 päivänä heinäkuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 637/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Viljelykasvi- ja vihanneslajien lajikenimien sopivuutta koskevista täytäntöönpanosäännöistä (kodifioitu toisinto) 22 päivänä heinäkuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 637/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Asetuksella (EY) N:o 637/2009 kumotaan komission asetus (EY) N:o 930/2000 (3), joka on otettu osaksi sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EY) N:o 637/2009 kumotaan komission asetus (EY) N:o 930/2000 (3), joka on otettu osaksi sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta.

| (4) | Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(4)

Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan sopimuksen liitteessä I olevan III luvun 2 osan 18 kohta (komission asetus (EY) N:o 930/2000) seuraavasti:

”32009 R 0637: komission asetus (EY) N:o 637/2009, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2009, viljelykasvi- ja vihanneslajien lajikenimien sopivuutta koskevista täytäntöönpanosäännöistä (kodifioitu toisinto) (EUVL L 191, 23.7.2009, s. 10).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

Viittauksia muihin asetuksessa mainittuihin säädöksiin pidetään aiheellisina siltä osin ja siinä muodossa kuin kyseiset säädökset on otettu osaksi sopimusta.”

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 637/2009 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

Euroopan unionin virallisen lehden

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUVL L 191, 23.7.2009, s. 10.

2

(3)  EYVL L 108, 5.5.2000, s. 3.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/49

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 99/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite I muutettiin 30 päivänä huhtikuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 43/2010 (1).

| (2) | Latvian vapauttamisesta tietyistä neuvoston direktiivien 66/402/ETY ja 2002/57/EY soveltamisvelvoitteista lajien Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. osalta 6 päivänä huhtikuuta 2010 annettu komission päätös 2010/198/EU (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Latvian vapauttamisesta tietyistä neuvoston direktiivien 66/402/ETY ja 2002/57/EY soveltamisvelvoitteista lajien Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. osalta 6 päivänä huhtikuuta 2010 annettu komission päätös 2010/198/EU (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(3)

Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä I olevan III luvun otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan 79 kohdan (komission päätös 2009/786/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”80. | 32010 D 0198: komission päätös 2010/198/EU, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2010, Latvian vapauttamisesta tietyistä neuvoston direktiivien 66/402/ETY ja 2002/57/EY soveltamisvelvoitteista lajien Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. osalta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 34).” |
| --- | --- |

”80.

32010 D 0198: komission päätös 2010/198/EU, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2010, Latvian vapauttamisesta tietyistä neuvoston direktiivien 66/402/ETY ja 2002/57/EY soveltamisvelvoitteista lajien Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. osalta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 34).”

2 artikla

Päätöksen 2010/198/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 181, 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUVL L 87, 7.4.2010, s. 34.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/50

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 100/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 83/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 83/2010 (1).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 401/2006 muuttamisesta maapähkinöiden, muiden öljysiementen, pähkinöiden, aprikoosinsiementen, lakritsin ja kasviöljyn osalta 2 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 178/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 401/2006 muuttamisesta maapähkinöiden, muiden öljysiementen, pähkinöiden, aprikoosinsiementen, lakritsin ja kasviöljyn osalta 2 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 178/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(3)

Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zzzl kohtaan (komission asetus (EY) N:o 401/2006) luetelmakohta seuraavasti:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | 32010 R 0178: komission asetus (EU) N:o 178/2010, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 52, 3.3.2010, s. 32).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: komission asetus (EU) N:o 178/2010, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 52, 3.3.2010, s. 32).”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 178/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 37.

1

(2)  EUVL L 52, 3.3.2010, s. 32.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/51

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 101/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 84/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 84/2010 (1).

| (2) | Kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY liitteen III muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 16 päivänä joulukuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/159/EU (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY liitteen III muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 16 päivänä joulukuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/159/EU (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XVI luvun 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/768/ETY) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32009 L 0159: komission direktiivi 2009/159/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009 (EUVL L 336, 18.12.2009, s. 29).” |
| --- | --- |

”—

32009 L 0159: komission direktiivi 2009/159/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009 (EUVL L 336, 18.12.2009, s. 29).”

2 artikla

Direktiivin 2009/159/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 38.

1

(2)  EUVL L 336, 18.12.2009, s. 29.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/52

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 102/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite X muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 86/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite X muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 86/2010 (1).

| (2) | Toimenpiteistä sähköisten menettelyjen käytön edistämiseksi keskitettyjä asiointipisteitä käyttäen palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY mukaisesti 16 päivänä lokakuuta 2009 tehty komission päätös 2009/767/EY (2), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 299, 14.11.2009, s. 18, olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteistä sähköisten menettelyjen käytön edistämiseksi keskitettyjä asiointipisteitä käyttäen palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY mukaisesti 16 päivänä lokakuuta 2009 tehty komission päätös 2009/767/EY (2), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 299, 14.11.2009, s. 18, olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä X olevan 1a kohdan (komission päätös 2009/739/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”1b. | 32009 D 0767: komission päätös 2009/767/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2009, toimenpiteistä sähköisten menettelyjen käytön edistämiseksi keskitettyjä asiointipisteitä käyttäen palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY mukaisesti (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 36), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 299, 14.11.2009, s. 18.” |
| --- | --- |

”1b.

32009 D 0767: komission päätös 2009/767/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2009, toimenpiteistä sähköisten menettelyjen käytön edistämiseksi keskitettyjä asiointipisteitä käyttäen palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY mukaisesti (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 36), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 299, 14.11.2009, s. 18.”

2 artikla

Päätöksen 2009/767/EY, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 299, 14.11.2009, s. 18, islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 40.

1

(2)  EUVL L 274, 20.10.2009, s. 36.

2

(3)  Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/53

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 103/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/40/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/40/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Direktiivillä 2009/40/EY kumotaan neuvoston direktiivi 96/96/ETY (3), joka on osa sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava sopimuksesta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiivillä 2009/40/EY kumotaan neuvoston direktiivi 96/96/ETY (3), joka on osa sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava sopimuksesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan sopimuksen liitteessä XIII oleva 16a kohta (neuvoston direktiivi 96/96/EY) seuraavasti:

”32009 L 0040: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/40/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 12).”

2 artikla

Direktiivin 2009/40/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

Euroopan unionin virallisen lehden

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 141, 6.6.2009, s. 12.

2

(3)  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 1.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/54

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 104/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/200617 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten 22 päivänä syyskuuta 2008 tehty komission päätös 2009/810/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/200617 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten 22 päivänä syyskuuta 2008 tehty komission päätös 2009/810/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Päätöksellä 2009/810/EY kumotaan komission päätös 93/173/ETY (3), joka on osa sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava sopimuksesta, |
| --- | --- |

(3)

Päätöksellä 2009/810/EY kumotaan komission päätös 93/173/ETY (3), joka on osa sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava sopimuksesta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XIII seuraavasti:

| 1. | Lisätään 24e kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”24ea. | 32009 D 0810: komission päätös 2009/810/EY, tehty 22 päivänä syyskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/200617 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten (EUVL L 289, 5.11.2009, s. 9).” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 24e kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006) jälkeen kohta seuraavasti:

”24ea.

32009 D 0810: komission päätös 2009/810/EY, tehty 22 päivänä syyskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/200617 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten (EUVL L 289, 5.11.2009, s. 9).”

| 2. | Poistetaan 20a kohdan (komission päätös 93/173/ETY) teksti. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan 20a kohdan (komission päätös 93/173/ETY) teksti.

2 artikla

Päätöksen 2009/810/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 289, 5.11.2009, s. 9.

2

(3)  EYVL L 72, 25.3.1993, s. 33.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/55

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 105/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä 25 päivänä tammikuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 164/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä 25 päivänä tammikuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 164/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XIII olevan 49ac kohdan (komission asetus (EY) N:o 416/2007) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”49ad. | 32010 R 0164: komission asetus (EU) N:o 164/2010, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä (EUVL L 57, 6.3.2010, s. 1).” |
| --- | --- |

”49ad.

32010 R 0164: komission asetus (EU) N:o 164/2010, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä (EUVL L 57, 6.3.2010, s. 1).”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 164/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 57, 6.3.2010, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/56

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 106/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 417/2002 muuttamisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 1163/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 417/2002 muuttamisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 1163/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Perusteista, joita käytetään päätettäessä, voidaanko lippuvaltion puolesta toimivan laitoksen toiminnan laatutasoa pitää turvallisuudelle ja ympäristölle uhkana, jota ei voida hyväksyä 16 päivänä kesäkuuta 2009 tehty komission päätös 2009/491/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Perusteista, joita käytetään päätettäessä, voidaanko lippuvaltion puolesta toimivan laitoksen toiminnan laatutasoa pitää turvallisuudelle ja ympäristölle uhkana, jota ei voida hyväksyä 16 päivänä kesäkuuta 2009 tehty komission päätös 2009/491/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XIII seuraavasti:

| 1. | Lisätään 56m kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 417/2002) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32009 R 1163: komission asetus (EY) N:o 1163/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009 (EUVL L 314, 1.12.2009, s. 13)”. |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 56m kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 417/2002) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32009 R 1163: komission asetus (EY) N:o 1163/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009 (EUVL L 314, 1.12.2009, s. 13)”.

| 2. | Lisätään 55b kohdan (neuvoston direktiivi 94/57/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”55ba. | 32009 D 0491: komission päätös 2009/491/EY, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2009, perusteista, joita käytetään päätettäessä, voidaanko lippuvaltion puolesta toimivan laitoksen toiminnan laatutasoa pitää turvallisuudelle ja ympäristölle uhkana, jota ei voida hyväksyä (EUVL L 162, 25.6.2009, s. 6)”. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 55b kohdan (neuvoston direktiivi 94/57/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

”55ba.

32009 D 0491: komission päätös 2009/491/EY, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2009, perusteista, joita käytetään päätettäessä, voidaanko lippuvaltion puolesta toimivan laitoksen toiminnan laatutasoa pitää turvallisuudelle ja ympäristölle uhkana, jota ei voida hyväksyä (EUVL L 162, 25.6.2009, s. 6)”.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1163/2009 ja päätöksen 2009/491/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 314, 1.12.2009, s. 13.

2

(3)  EUVL L 162, 25.6.2009, s. 6.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/57

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 107/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 300/2008 (2) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 29 päivänä toukokuuta 2009 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 69/2009 (3). |
| --- | --- |

(2)

Yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 300/2008 (2) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 29 päivänä toukokuuta 2009 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 69/2009 (3).

| (3) | Perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä 18 päivänä joulukuuta 2009 annettu komission asetus (EU) N:o 1254/2009 (4) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä 18 päivänä joulukuuta 2009 annettu komission asetus (EU) N:o 1254/2009 (4) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XIII olevan 66hc kohdan (komission asetus (EU) N:o 72/2010) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”66hd. | 32009 R 1254: komission asetus (EU) N:o 1254/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 17).
  Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
  Tätä asetusta sovelletaan siitä päivästä alkaen, jolloin ETA:n sekakomitean viimeinen päätös niiden toimenpiteiden ottamisesta osaksi sopimusta, jotka ovat välttämättömiä asetuksen (EY) N:o 300/2008 soveltamiseksi, tulee voimaan.”. |
| --- | --- |

”66hd.

32009 R 1254: komission asetus (EU) N:o 1254/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 17).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

Tätä asetusta sovelletaan siitä päivästä alkaen, jolloin ETA:n sekakomitean viimeinen päätös niiden toimenpiteiden ottamisesta osaksi sopimusta, jotka ovat välttämättömiä asetuksen (EY) N:o 300/2008 soveltamiseksi, tulee voimaan.”.

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1254/2009 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 2 päivänä lokakuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (5).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72.

2

(3)  EUVL L 232, 3.9.2009, s. 25.

3

(4)  EUVL L 338, 19.12.2009, s. 17.

4

(5)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

5

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/58

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 108/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2010 (1).

| (2) | Yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta yhteisön luettelosta annetun asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 273/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta yhteisön luettelosta annetun asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 273/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XIII olevaan 66zab kohtaan (komission asetus (EY) N:o 474/2006) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32010 R 0273: komission asetus (EU) N:o 273/2010, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 25)”. |
| --- | --- |

”—

32010 R 0273: komission asetus (EU) N:o 273/2010, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 25)”.

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 273/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 2 päivänä lokakuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 84, 31.3.2010, s. 25.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/59

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 109/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XVIII (Työterveys ja -turvallisuus, työoikeus sekä miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XVII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 92/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XVII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 92/2010 (1).

| (2) | Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta 16 päivänä helmikuuta 2009 annettu neuvoston direktiivi 2009/13/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta 16 päivänä helmikuuta 2009 annettu neuvoston direktiivi 2009/13/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XVIII seuraavasti:

| 1. | Lisätään 32b kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/63/EY):
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32009 L 0013: neuvoston direktiivi 2009/13/EY annettu 16 päivänä helmikuuta 2009 (EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30).” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 32b kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/63/EY):

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32009 L 0013: neuvoston direktiivi 2009/13/EY annettu 16 päivänä helmikuuta 2009 (EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30).”

| 2. | Lisätään kohtaan 32i jälkeen kohta seuraavasti (neuvoston direktiivi 2005/47/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”32j. | 32009 L 0013: neuvoston direktiivi 2009/13/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 2009, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta (EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30).” |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään kohtaan 32i jälkeen kohta seuraavasti (neuvoston direktiivi 2005/47/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

”32j.

32009 L 0013: neuvoston direktiivi 2009/13/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 2009, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta (EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30).”

| 3. | Poistetaan 24 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/94/EY) ensimmäinen luetelmakohta (Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja EU:n perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja). |
| --- | --- |

3.

Poistetaan 24 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/94/EY) ensimmäinen luetelmakohta (Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja EU:n perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja).

2 artikla

Direktiivin 2009/13/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 46.

1

(2)  EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/60

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 110/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta yritystoiminnan rakennetilastojen laadun arviointiperusteiden osalta 30 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 275/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta yritystoiminnan rakennetilastojen laadun arviointiperusteiden osalta 30 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 275/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXI olevan 1l kohdan (komission asetus (EY) N:o 251/2009) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”1m. | 32010 R 0275: komission asetus (EU) N:o 275/2010, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta yritystoiminnan rakennetilastojen laadun arviointiperusteiden osalta (EUVL L 86, 1.4.2010, s. 1).” |
| --- | --- |

”1m.

32010 R 0275: komission asetus (EU) N:o 275/2010, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta yritystoiminnan rakennetilastojen laadun arviointiperusteiden osalta (EUVL L 86, 1.4.2010, s. 1).”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 275/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUVL L 86, 1.4.2010, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/61

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 111/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1).

| (2) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2013–2015 ohjelmasta 16 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 220/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2013–2015 ohjelmasta 16 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 220/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXI olevan 18ao kohdan (komission asetus (EY) N:o 20/2009) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”18ap. | 32010 R 0220: komission asetus (EU) N:o 220/2010, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2013–2015 ohjelmasta (EUVL L 67, 17.3.2010, s. 1).’ |
| --- | --- |

”18ap.

32010 R 0220: komission asetus (EU) N:o 220/2010, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2013–2015 ohjelmasta (EUVL L 67, 17.3.2010, s. 1).’

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 220/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUVL L 67, 17.3.2010, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/62

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 112/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2010 (1).

| (2) | Muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 täytäntöönpanosta syntymämaaryhmien, edellisen vakinaisen asuinpaikan maaryhmien, seuraavan vakinaisen asuinpaikan maaryhmien ja kansalaisuusryhmien luokkien määrittelyn osalta 23 päivänä huhtikuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 351/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 täytäntöönpanosta syntymämaaryhmien, edellisen vakinaisen asuinpaikan maaryhmien, seuraavan vakinaisen asuinpaikan maaryhmien ja kansalaisuusryhmien luokkien määrittelyn osalta 23 päivänä huhtikuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 351/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXI olevan 18ap kohdan (komission asetus (EU) N:o 220/2010) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”18aq. | 32010 R 0351: komission asetus (EU) N:o 351/2010, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2010, muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 täytäntöönpanosta syntymämaaryhmien, edellisen vakinaisen asuinpaikan maaryhmien, seuraavan vakinaisen asuinpaikan maaryhmien ja kansalaisuusryhmien luokkien määrittelyn osalta (EUVL L 104, 24.4.2010, s. 37).” |
| --- | --- |

”18aq.

32010 R 0351: komission asetus (EU) N:o 351/2010, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2010, muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 täytäntöönpanosta syntymämaaryhmien, edellisen vakinaisen asuinpaikan maaryhmien, seuraavan vakinaisen asuinpaikan maaryhmien ja kansalaisuusryhmien luokkien määrittelyn osalta (EUVL L 104, 24.4.2010, s. 37).”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 351/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 143, 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUVL L 104, 24.4.2010, s. 37.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 16.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/63

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 113/2010,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2010,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 95/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXII muutettiin 2 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 95/2010 (1).

| (2) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta IFRS-standardeihin tehtyjen parannusten osalta 23 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 243/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta IFRS-standardeihin tehtyjen parannusten osalta 23 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 243/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 2 osalta 23 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 244/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 2 osalta 23 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 244/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10ba kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1126/2008) luetelmakohdat seuraavasti:

| ”— | 32010 R 0243: komission asetus (EU) N:o 243/2010, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 77, 24.3.2010, s. 33), |
| --- | --- |

”—

32010 R 0243: komission asetus (EU) N:o 243/2010, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 77, 24.3.2010, s. 33),

| — | 32010 R 0244: komission asetus (EU) N:o 244/2010, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 77, 24.3.2010, s. 42)”. |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: komission asetus (EU) N:o 244/2010, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2010 (EUVL L 77, 24.3.2010, s. 42)”.

2 artikla

Asetusten (EU) N:o 243/2010 ja 244/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2010.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  EUVL L 277, 21.10.2010, s. 52.

1

(2)  EUVL L 77, 24.3.2010, s. 33.

2

(3)  EUVL L 77, 24.3.2010, s. 42.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---