# Eiropas Savienības L 315/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.315.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 315 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 1. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.315.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 315

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 1. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2010 (2010. gada 29. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1106/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko izveido to pasākumu sarakstu, kuri turpmāk vairs nav jāpiemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm | 16 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1107/2010 (2010. gada 30. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra (AĢIN)) | 18 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1108/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castagna del Monte Amiata (AĢIN)) | 20 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1109/2010 (2010. gada 30. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1110/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko nosaka no 2010. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 24 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1111/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 27 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2010/83/ES (2010. gada 30. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu napropamīdu kā darbīgo vielu (
  1
  ) | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/729/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par Igaunijas maksājumu aģentūras grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8275) | 32 |
| | | 2010/730/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par dažu Vācijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8277) | 35 |
| | | 2010/731/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par anketu, kas jāizmanto, ziņojot par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8279)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/732/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris), ar ko apstiprina konkrētas grozītās dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības programmas 2010. gadam un groza Lēmumu 2009/883/EK attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8290) | 43 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2010 (2010. gada 29. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1106/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko izveido to pasākumu sarakstu, kuri turpmāk vairs nav jāpiemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm

16

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1107/2010 (2010. gada 30. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra (AĢIN))

Pimiento de Gernika

Gernikako Piperra

18

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1108/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castagna del Monte Amiata (AĢIN))

Castagna del Monte Amiata

20

Komisijas Regula (ES) Nr. 1109/2010 (2010. gada 30. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

Komisijas Regula (ES) Nr. 1110/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko nosaka no 2010. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

24

Komisijas Regula (ES) Nr. 1111/2010 (2010. gada 30. novembris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

27

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2010/83/ES (2010. gada 30. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu napropamīdu kā darbīgo vielu (
  1
  )

1

29

LĒMUMI

2010/729/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par Igaunijas maksājumu aģentūras grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8275)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8275)

32

2010/730/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par dažu Vācijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8277)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8277)

35

2010/731/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris) par anketu, kas jāizmanto, ziņojot par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8279)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8279)

1

38

2010/732/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. novembris), ar ko apstiprina konkrētas grozītās dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības programmas 2010. gadam un groza Lēmumu 2009/883/EK attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8290)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8290)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1105/2010

(2010. gada 29. novembris),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (ES) Nr. 478/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes augstas stiprības poliestera (“ASP”) pavedienu importam. Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam pagaidu pasākumus nenoteica. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (ES) Nr. 478/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes augstas stiprības poliestera (“ASP”) pavedienu importam. Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam pagaidu pasākumus nenoteica.

| (2) | Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās ASP pavedienu produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās ASP pavedienu produkcijas Savienībā.

| (3) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ietvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ietvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.2.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriskās informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Ieinteresētajām personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā provizoriskie konstatējumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriskās informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Ieinteresētajām personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā provizoriskie konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

| (5) | Attiecībā uz Savienības interešu aspektiem papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
  lietotāji Savienībā:






  — | Continental AG, |
| --- | --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Savienības interešu aspektiem papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

lietotāji Savienībā:

—

Continental AG,

| — | Oppermann Automotive Webbing GmbH, |
| --- | --- |

—

Oppermann Automotive Webbing GmbH,

| — | Katradis Marine Ropes Industry S.A., |
| --- | --- |

—

Katradis Marine Ropes Industry S.A.,

| — | Mehler Texnologies GmbH, |
| --- | --- |

—

Mehler Texnologies GmbH,

| — | E. Oppermann GmbH, |
| --- | --- |

—

E. Oppermann GmbH,

| — | Oppermann Industrial Webbing s.r.o., |
| --- | --- |

—

Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,

| — | Contitech Transportbandsysteme GmbH. |
| --- | --- |

—

Contitech Transportbandsysteme GmbH.

| (6) | Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu un uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šo pieprasījumu izteica pēc provizoriskās informācijas izpaušanas. Tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. |
| --- | --- |

(6)

Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu un uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šo pieprasījumu izteica pēc provizoriskās informācijas izpaušanas. Tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.

| (7) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes ASP importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(7)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes ASP importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (8) | Attiecīgais ražojums ir ASP pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”) un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgais ražojums ir ASP pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”) un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.

| (9) | Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirības starp riepu ražošanā izmantoto pavedienu – tā saukto augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (“AMZS”) pavedienu – un citiem pavedienu veidiem, jo šim veidam, pirms to apstiprina kā atbilstīgu pircēju noteiktajām AMZS specifikācijām, nepieciešama ilgstoša un dārga tehniskā testēšana. Turklāt šī persona apgalvoja, ka nav skaidrs, kādi faktori tika izmantoti, provizoriski nosakot, ka pastāv viens ražojums. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka AMZS un pārējiem pavedienu veidiem ir atšķirīga izmaksu uzbūve. |
| --- | --- |

(9)

Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirības starp riepu ražošanā izmantoto pavedienu – tā saukto augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (“AMZS”) pavedienu – un citiem pavedienu veidiem, jo šim veidam, pirms to apstiprina kā atbilstīgu pircēju noteiktajām AMZS specifikācijām, nepieciešama ilgstoša un dārga tehniskā testēšana. Turklāt šī persona apgalvoja, ka nav skaidrs, kādi faktori tika izmantoti, provizoriski nosakot, ka pastāv viens ražojums. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka AMZS un pārējiem pavedienu veidiem ir atšķirīga izmaksu uzbūve.

| (10) | Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms būtu jāatzīmē, ka attiecīgajam ražojumam ir vairāki atšķirīgi lietojuma veidi, piemēram, to izmanto riepu stiprināšanai, plato audumu, drošības jostu, gaisa spilvenu, virvju, tīklu un vairāku rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā. Tādējādi ir ļoti daudz dažādu lietojuma veidu, tāpēc pastāv ļoti daudz dažādu ražojuma veidu un specifikāciju. |
| --- | --- |

(10)

Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms būtu jāatzīmē, ka attiecīgajam ražojumam ir vairāki atšķirīgi lietojuma veidi, piemēram, to izmanto riepu stiprināšanai, plato audumu, drošības jostu, gaisa spilvenu, virvju, tīklu un vairāku rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā. Tādējādi ir ļoti daudz dažādu lietojuma veidu, tāpēc pastāv ļoti daudz dažādu ražojuma veidu un specifikāciju.

| (11) | Nosakot, ka AMZS un citi pavedienu veidi ir viens ražojums, galvenie kritēriji bija fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Kā skaidrots pagaidu regulas 19. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(11)

Nosakot, ka AMZS un citi pavedienu veidi ir viens ražojums, galvenie kritēriji bija fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Kā skaidrots pagaidu regulas 19. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.

| (12) | Par apgalvojumu, ka izmaksu uzbūve atšķiras, būtu jāatzīmē, ka pašas par sevi tās nav izšķirošais kritērijs, nosakot, vai AMZS ir atšķirīgs ražojums salīdzinājumā ar citiem ASP veidiem. Izmaksu, cenu un ražošanas procesa atšķirības pašas par sevi nepamato to, ka noteikts ražojuma veids, piemēram, AMZS, būtu uzskatāms par atšķirīgu ražojumu, ja vien šim veidam nepiemīt tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas citiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(12)

Par apgalvojumu, ka izmaksu uzbūve atšķiras, būtu jāatzīmē, ka pašas par sevi tās nav izšķirošais kritērijs, nosakot, vai AMZS ir atšķirīgs ražojums salīdzinājumā ar citiem ASP veidiem. Izmaksu, cenu un ražošanas procesa atšķirības pašas par sevi nepamato to, ka noteikts ražojuma veids, piemēram, AMZS, būtu uzskatāms par atšķirīgu ražojumu, ja vien šim veidam nepiemīt tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas citiem ražojuma veidiem.

| (13) | Tāpēc AMZS izslēgšana no izmeklēšanas jomas nav uzskatāma par pamatotu, un tādējādi apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc AMZS izslēgšana no izmeklēšanas jomas nav uzskatāma par pamatotu, un tādējādi apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida.

| (14) | Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērums. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērums.

3.   DEMPINGS

3.1.   Taivāna

3.1.1.   Normālā vērtība

| (15) | Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu, attīrītas tereftālskābes (PTA) un monoetilēnglikola (MEG), cenas IP bija svārstīgas. Konkrēti noskaidrojās, ka īpaši strauji iepirkuma cenas saruka 2008. gada 4. ceturksnī. Tāpēc ražotājs apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar eksporta cenām, tas būtu jāņem vērā, nosakot viņa normālo vērtību. |
| --- | --- |

(15)

Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu, attīrītas tereftālskābes (PTA) un monoetilēnglikola (MEG), cenas IP bija svārstīgas. Konkrēti noskaidrojās, ka īpaši strauji iepirkuma cenas saruka 2008. gada 4. ceturksnī. Tāpēc ražotājs apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar eksporta cenām, tas būtu jāņem vērā, nosakot viņa normālo vērtību.

| (16) | Regulas 18. apsvērumā minēto secinājumu pamatā ir ļoti sīka eksportētāja iesniegto datu analīze, kas tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējuma laikā. Tādējādi uzskatīja, ka šajā gadījumā, nosakot konkrētu IP laikposmu normālās vērtības, ir pamatoti ņemt vērā izejvielu cenu atšķirības. |
| --- | --- |

(16)

Regulas 18. apsvērumā minēto secinājumu pamatā ir ļoti sīka eksportētāja iesniegto datu analīze, kas tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējuma laikā. Tādējādi uzskatīja, ka šajā gadījumā, nosakot konkrētu IP laikposmu normālās vērtības, ir pamatoti ņemt vērā izejvielu cenu atšķirības.

| (17) | Citu piezīmju par pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā aprakstīto metodi nebija. Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības noteikšanā izmantoto metodi var apstiprināt. |
| --- | --- |

(17)

Citu piezīmju par pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā aprakstīto metodi nebija. Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības noteikšanā izmantoto metodi var apstiprināt.

3.1.2.   Eksporta cena

| (18) | Izmeklēšana parādīja, ka iepriekš 15. apsvērumā minētā Taivānas ražotāja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija lielāks IP pirmajā pusē, kad izejvielu cenas bija zemākas. Šis secinājums būtu jāaplūko arī, ņemot vērā 16. apsvēruma saturu. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana parādīja, ka iepriekš 15. apsvērumā minētā Taivānas ražotāja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija lielāks IP pirmajā pusē, kad izejvielu cenas bija zemākas. Šis secinājums būtu jāaplūko arī, ņemot vērā 16. apsvēruma saturu.

| (19) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 88. apsvērums. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 88. apsvērums.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (20) | Normālo vērtību un eksporta cenu noteica saskaņā ar iepriekš paskaidroto. Tādā veidā noteikto minētā ražotāja normālo vērtību un tā eksporta cenu salīdzināja pēc iespējas tuvākos laikposmos, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tas atbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam. |
| --- | --- |

(20)

Normālo vērtību un eksporta cenu noteica saskaņā ar iepriekš paskaidroto. Tādā veidā noteikto minētā ražotāja normālo vērtību un tā eksporta cenu salīdzināja pēc iespējas tuvākos laikposmos, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tas atbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam.

| (21) | Netika saņemtas citas piezīmes par Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Tāpēc var apstiprināt pagaidu regulas 89. apsvēruma saturu. |
| --- | --- |

(21)

Netika saņemtas citas piezīmes par Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Tāpēc var apstiprināt pagaidu regulas 89. apsvēruma saturu.

3.1.4.   Dempinga starpība

| (22) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā tika secināts, ka Taivānas valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis. Pašlaik 15. apsvērumā minētajam Taivānas ražotājam noteiktā galīgā dempinga starpība ir mazāka par de minimis slieksni. Tādējādi tiek apstiprināts, ka Taivānas valsts mēroga galīgā dempinga starpība ir de minimis. |
| --- | --- |

(22)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā tika secināts, ka Taivānas valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis. Pašlaik 15. apsvērumā minētajam Taivānas ražotājam noteiktā galīgā dempinga starpība ir mazāka par de minimis slieksni. Tādējādi tiek apstiprināts, ka Taivānas valsts mēroga galīgā dempinga starpība ir de minimis.

3.2.   ĶTR

3.2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (23) | Jāatgādina, ka pieteicās 11 ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie uzņēmumi IP veidoja 100 % attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma Savienības tirgū. Izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji vai saistītu uzņēmumu grupas, pamatojoties uz augstāko eksporta apjomu, lai noteiktu dempinga apmērus attiecībā uz ĶTR. Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER, tomēr tika atzīts, ka tikai vienam uz to ir tiesības. |
| --- | --- |

(23)

Jāatgādina, ka pieteicās 11 ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie uzņēmumi IP veidoja 100 % attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma Savienības tirgū. Izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji vai saistītu uzņēmumu grupas, pamatojoties uz augstāko eksporta apjomu, lai noteiktu dempinga apmērus attiecībā uz ĶTR. Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER, tomēr tika atzīts, ka tikai vienam uz to ir tiesības.

| (24) | Pēc tam, kad tika publiskoti secinājumi attiecībā uz TER, divi ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iesniedza šādas piezīmes. |
| --- | --- |

(24)

Pēc tam, kad tika publiskoti secinājumi attiecībā uz TER, divi ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iesniedza šādas piezīmes.

| (25) | Pirmais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par ierobežojumu klauzulu tā veiktajā uzņēmējdarbībā, grāmatvedības uzskaitē konstatētajām problēmām un maksājumu par noteiktiem aktīviem, piemēram, zemes lietošanas tiesībām. |
| --- | --- |

(25)

Pirmais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par ierobežojumu klauzulu tā veiktajā uzņēmējdarbībā, grāmatvedības uzskaitē konstatētajām problēmām un maksājumu par noteiktiem aktīviem, piemēram, zemes lietošanas tiesībām.

| (26) | Šis eksportētājs atzina, ka tā statūtos ierobežojuma klauzula ir iekļauta. Tas apgalvoja, lai gan to nepierādīja, ka šī klauzula tā darbību juridiski vairs neietekmē. Līdzīgi arī par grāmatvedības uzskaites problēmām uzņēmums atzina, ka pastāv neatbilstības starp grāmatvedības uzskaiti un revidētajiem finanšu pārskatiem, tomēr apgalvoja, ka šīs neatbilstības ir nelielas un tās izskaidrotas izmeklēšanas laikā. Būtu jāpaskaidro, ka problēmas, kuras tika konstatētas minētā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē un kuru dēļ netika piešķirts TER, bija nevis nelielas, bet gan būtiskas, jo īpaši attiecībā uz noteiktu aktīvu grāmatošanu un neatbilstībām, kuras, veicot pārbaudi uz vietas, konstatēja starp noteiktām virsgrāmatām un dokumentiem. |
| --- | --- |

(26)

Šis eksportētājs atzina, ka tā statūtos ierobežojuma klauzula ir iekļauta. Tas apgalvoja, lai gan to nepierādīja, ka šī klauzula tā darbību juridiski vairs neietekmē. Līdzīgi arī par grāmatvedības uzskaites problēmām uzņēmums atzina, ka pastāv neatbilstības starp grāmatvedības uzskaiti un revidētajiem finanšu pārskatiem, tomēr apgalvoja, ka šīs neatbilstības ir nelielas un tās izskaidrotas izmeklēšanas laikā. Būtu jāpaskaidro, ka problēmas, kuras tika konstatētas minētā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē un kuru dēļ netika piešķirts TER, bija nevis nelielas, bet gan būtiskas, jo īpaši attiecībā uz noteiktu aktīvu grāmatošanu un neatbilstībām, kuras, veicot pārbaudi uz vietas, konstatēja starp noteiktām virsgrāmatām un dokumentiem.

| (27) | Otrs ražotājs eksportētājs izteica konkrētas piezīmes par secinājumiem attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, ierobežojuma klauzulu uzņēmējdarbībā un zemes lietošanas tiesību iegādi. |
| --- | --- |

(27)

Otrs ražotājs eksportētājs izteica konkrētas piezīmes par secinājumiem attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, ierobežojuma klauzulu uzņēmējdarbībā un zemes lietošanas tiesību iegādi.

| (28) | Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem eksportētājs atkārtoja tos pašus argumentus, kas tika izteikti provizoriskajā posmā, proti, ka kapitāls ir ticis pienācīgi ieguldīts. Tas apgalvoja, ka tehnoloģiskā zinātība ir īpaša zināšanu kategorija, kam nav nepieciešams patents vai reģistrēšana, tāpēc kapitāla ieguldījums ticis veikts pareizi, lai arī tas ir bijis ieguldījums natūrā. Attiecībā uz pēdējiem jautājumiem eksportētājs atkārtoja, ka ierobežojuma klauzula uzņēmumam nav obligāta un ka ieguldījumu prasības, kas saistītas ar zemes iegādi, nav uzskatāmas par izkropļojumu, bet gan ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem eksportētājs atkārtoja tos pašus argumentus, kas tika izteikti provizoriskajā posmā, proti, ka kapitāls ir ticis pienācīgi ieguldīts. Tas apgalvoja, ka tehnoloģiskā zinātība ir īpaša zināšanu kategorija, kam nav nepieciešams patents vai reģistrēšana, tāpēc kapitāla ieguldījums ticis veikts pareizi, lai arī tas ir bijis ieguldījums natūrā. Attiecībā uz pēdējiem jautājumiem eksportētājs atkārtoja, ka ierobežojuma klauzula uzņēmumam nav obligāta un ka ieguldījumu prasības, kas saistītas ar zemes iegādi, nav uzskatāmas par izkropļojumu, bet gan ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku.

| (29) | Tomēr minētie argumenti jau bija izvirzīti un noraidīti provizoriskajā posmā. Pat ja ieguldījumu prasības ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku, tās nav uzskatāmas par saderīgām ar TER. Netika sniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt TER novērtējumā un pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā izklāstītos provizoriskos secinājumus. |
| --- | --- |

(29)

Tomēr minētie argumenti jau bija izvirzīti un noraidīti provizoriskajā posmā. Pat ja ieguldījumu prasības ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku, tās nav uzskatāmas par saderīgām ar TER. Netika sniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt TER novērtējumā un pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā izklāstītos provizoriskos secinājumus.

| (30) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 52. apsvērumā izdarītie pagaidu secinājumi. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 52. apsvērumā izdarītie pagaidu secinājumi.

3.2.2.   Individuāla pārbaude

| (31) | Kā minēts pagaidu regulas 28. apsvērumā, divi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr atsevišķas pārbaudes pieprasījumus varēja izskatīt tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts pagaidu regulas 28. apsvērumā, divi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr atsevišķas pārbaudes pieprasījumus varēja izskatīt tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas.

| (32) | Šie uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, veicot pārbaudi šādu uzņēmumu telpās:






  — | Oriental Industries Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(32)

Šie uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, veicot pārbaudi šādu uzņēmumu telpās:

—

Oriental Industries Co., Ltd,

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

| (33) | Uzziņai turpmāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1. | Ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas veic, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības. |
| --- | --- | --- |

(33)

Uzziņai turpmāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:

1.

Ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas veic, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības.

| 2. | Uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem. |
| --- | --- |

2.

Uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem.

| 3. | Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

3.

Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika.

| 4. | Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības. |
| --- | --- |

4.

Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības.

| 5. | Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei. |
| --- | --- |

5.

Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.

| (34) | Abu uzņēmumu reģistrācijas dokumentos bija iekļauta ierobežojuma klauzula attiecībā uz pārdošanas apjoma sadalījumu eksporta un iekšzemes tirgū. Vienam eksportētājam konstatēja vairākas neatbilstības un trūkumus pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, tādējādi liekot secināt, ka uzskaite ir neskaidra, tā netiek nedz sagatavota, nedz revidēta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, tika konstatēti zināmi izkropļojumi, kuri saglabājušies no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma zemes lietošanas tiesību iegādi. |
| --- | --- |

(34)

Abu uzņēmumu reģistrācijas dokumentos bija iekļauta ierobežojuma klauzula attiecībā uz pārdošanas apjoma sadalījumu eksporta un iekšzemes tirgū. Vienam eksportētājam konstatēja vairākas neatbilstības un trūkumus pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, tādējādi liekot secināt, ka uzskaite ir neskaidra, tā netiek nedz sagatavota, nedz revidēta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, tika konstatēti zināmi izkropļojumi, kuri saglabājušies no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma zemes lietošanas tiesību iegādi.

| (35) | Pamatojoties uz to, tika secināts, ka neviens no abiem uzņēmumiem nav pierādījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju izpildi, un tāpēc tiem nevar piešķirt TER. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz to, tika secināts, ka neviens no abiem uzņēmumiem nav pierādījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju izpildi, un tāpēc tiem nevar piešķirt TER.

3.2.3.   Atsevišķs režīms (AR)

| (36) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai. |
| --- | --- |

(36)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.

| (37) | Divi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, neatbilda TER kritērijiem, bet gadījumam, ja tiem netiktu piešķirts TER, pieprasīja AR. |
| --- | --- |

(37)

Divi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, neatbilda TER kritērijiem, bet gadījumam, ja tiem netiktu piešķirts TER, pieprasīja AR.

| (38) | Uzziņai turpmāk dots īss AR kritēriju kopsavilkums:






  1. | Ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu. |
| --- | --- | --- |

(38)

Uzziņai turpmāk dots īss AR kritēriju kopsavilkums:

1.

Ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.

| 2. | Eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti. |
| --- | --- |

2.

Eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.

| 3. | Akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

3.

Akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.

| 4. | Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei. |
| --- | --- |

4.

Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.

| 5. | Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

5.

Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (39) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika noteikts, ka šie abi izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām AR piešķiršanai. |
| --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika noteikts, ka šie abi izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām AR piešķiršanai.

3.2.4.   Analogā valsts

| (40) | Kā minēts pagaidu regulas 57. līdz 62. apsvērumā, tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts ĶTR normālās vērtības noteikšanai. Tā vietā par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam tika atzīta Taivāna. |
| --- | --- |

(40)

Kā minēts pagaidu regulas 57. līdz 62. apsvērumā, tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts ĶTR normālās vērtības noteikšanai. Tā vietā par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam tika atzīta Taivāna.

| (41) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas ieteica Taivānas vietā kā analogo valsti izmantot Koreju. Tās apgalvoja, ka Koreja ir atbilstīgāka par Taivānu, jo Korejas ražotāji eksportētāji arī izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, to ražošanas galaproduktu salīdzināmība ar ĶTR ražošanas galaproduktiem ir ļoti liela, Korejas iekšzemes tirgus ir liels un salīdzināms ar ĶTR tirgu un Korejā nav uzņēmumu, attiecībā uz kuriem būtu konstatēts dempings. |
| --- | --- |

(41)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas ieteica Taivānas vietā kā analogo valsti izmantot Koreju. Tās apgalvoja, ka Koreja ir atbilstīgāka par Taivānu, jo Korejas ražotāji eksportētāji arī izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, to ražošanas galaproduktu salīdzināmība ar ĶTR ražošanas galaproduktiem ir ļoti liela, Korejas iekšzemes tirgus ir liels un salīdzināms ar ĶTR tirgu un Korejā nav uzņēmumu, attiecībā uz kuriem būtu konstatēts dempings.

| (42) | Attiecībā uz analogās valsts izvēli tika izmantoti šādi kritēriji: ražošanas apjoma un galaproduktu salīdzināmība valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, un iespējamajā analogajā valstī, iekšzemes pārdošanas apjoma (darījumu) nesaistītiem klientiem reprezentativitāte salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma eksportu, kura izcelsme ir valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, konkurences līmenis analogās valsts iekšzemes tirgū, pieejas izejvielām un energoresursiem salīdzināmība un iespējamās analogās valsts eksportētāju gatavība sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz analogās valsts izvēli tika izmantoti šādi kritēriji: ražošanas apjoma un galaproduktu salīdzināmība valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, un iespējamajā analogajā valstī, iekšzemes pārdošanas apjoma (darījumu) nesaistītiem klientiem reprezentativitāte salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma eksportu, kura izcelsme ir valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, konkurences līmenis analogās valsts iekšzemes tirgū, pieejas izejvielām un energoresursiem salīdzināmība un iespējamās analogās valsts eksportētāju gatavība sadarboties izmeklēšanā.

| (43) | Tika veikts turpmāks izvērtējums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, lai izanalizētu attiecīgos kritērijus. Šī analīze parādīja, ka dažu kritēriju ziņā Koreja un Taivāna tiešām ir līdzīgas. Tomēr šķiet, ka kopumā Taivāna bija vispiemērotākā analogā valsts. |
| --- | --- |

(43)

Tika veikts turpmāks izvērtējums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, lai izanalizētu attiecīgos kritērijus. Šī analīze parādīja, ka dažu kritēriju ziņā Koreja un Taivāna tiešām ir līdzīgas. Tomēr šķiet, ka kopumā Taivāna bija vispiemērotākā analogā valsts.

| (44) | Izvērtējums parādīja, ka Korejas un Taivānas salīdzināmības līmenis saražoto galaproduktu apjoma ziņā ar ražotājiem ĶTR ir augsts un lielu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu apjomu abās valstīs var salīdzināt ar ĶTR eksportu. Šā kritērija ziņā Korejas salīdzināmības līmenis bija nedaudz augstāks, jo tās ražošanas apjoms ir lielāks nekā Taivānai. |
| --- | --- |

(44)

Izvērtējums parādīja, ka Korejas un Taivānas salīdzināmības līmenis saražoto galaproduktu apjoma ziņā ar ražotājiem ĶTR ir augsts un lielu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu apjomu abās valstīs var salīdzināt ar ĶTR eksportu. Šā kritērija ziņā Korejas salīdzināmības līmenis bija nedaudz augstāks, jo tās ražošanas apjoms ir lielāks nekā Taivānai.

| (45) | Tomēr šā kritērija nozīmi nevajadzētu vērtēt augstāk par citiem kritērijiem, piemēram, iekšzemes tirgū veikto pārdošanas darījumu reprezentativitāti salīdzinājumā ar eksportu, pieeju izejvielām un konkurences līmeni analogajā valstī. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr šā kritērija nozīmi nevajadzētu vērtēt augstāk par citiem kritērijiem, piemēram, iekšzemes tirgū veikto pārdošanas darījumu reprezentativitāti salīdzinājumā ar eksportu, pieeju izejvielām un konkurences līmeni analogajā valstī.

| (46) | Tika konstatēts, ka gan Korejas, gan Taivānas reprezentatīvu iekšzemes tirgū veiktu pārdošanas darījumu apjoms, kura normālā vērtība nebūtu noskaidrota, salīdzinājumā ar ĶTR eksportu ir augsts. Tomēr tika noteikts, ka salīdzinājumā ar Korejas eksportētāju darījumiem Taivānas eksportētāju veiktie darījumi kopumā ir reprezentatīvāki. Ja par analogo valsti izvēlētos Koreju, būtu jānosaka normālā vērtība lielākam apjomam un vairākiem attiecīgā ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(46)

Tika konstatēts, ka gan Korejas, gan Taivānas reprezentatīvu iekšzemes tirgū veiktu pārdošanas darījumu apjoms, kura normālā vērtība nebūtu noskaidrota, salīdzinājumā ar ĶTR eksportu ir augsts. Tomēr tika noteikts, ka salīdzinājumā ar Korejas eksportētāju darījumiem Taivānas eksportētāju veiktie darījumi kopumā ir reprezentatīvāki. Ja par analogo valsti izvēlētos Koreju, būtu jānosaka normālā vērtība lielākam apjomam un vairākiem attiecīgā ražojuma veidiem.

| (47) | Attiecībā uz konkurences līmeni viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vienam Taivānas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū ir dominējošs stāvoklis un ka arī tāpēc Taivānu nedrīkstētu izmantot kā analogo valsti. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz konkurences līmeni viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vienam Taivānas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū ir dominējošs stāvoklis un ka arī tāpēc Taivānu nedrīkstētu izmantot kā analogo valsti.

| (48) | Liels ražotāju skaits var liecināt par konkurenci valstī. Tomēr jāpēta arī, vai analogās valsts ražotāji ir iesaistīti tādā konkurencē, kas nodrošina pietiekamu, bet ne pārmērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(48)

Liels ražotāju skaits var liecināt par konkurenci valstī. Tomēr jāpēta arī, vai analogās valsts ražotāji ir iesaistīti tādā konkurencē, kas nodrošina pietiekamu, bet ne pārmērīgu peļņu.

| (49) | Tika konstatēts, ka Korejā ir četri iekšzemes ražotāji un iekšzemes tirgu papildina ASP imports. Taivānā darbojas divi ražotāji un iekšzemes tirgus izmanto arī ārējus avotus. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, neraugoties uz zemākām izmaksām Korejā, iekšzemes cenu līmenis nebija zemāks par Taivānā esošo. Korejas tirgū vidējā gūtā peļņa bija 18 %, bet Korejas ASP ražotāji gūst peļņu, kas pārsniedz 20 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma. Tas ir daudz vairāk nekā Taivānā, kur peļņa sasniedza 5 līdz 9 %. |
| --- | --- |

(49)

Tika konstatēts, ka Korejā ir četri iekšzemes ražotāji un iekšzemes tirgu papildina ASP imports. Taivānā darbojas divi ražotāji un iekšzemes tirgus izmanto arī ārējus avotus. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, neraugoties uz zemākām izmaksām Korejā, iekšzemes cenu līmenis nebija zemāks par Taivānā esošo. Korejas tirgū vidējā gūtā peļņa bija 18 %, bet Korejas ASP ražotāji gūst peļņu, kas pārsniedz 20 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma. Tas ir daudz vairāk nekā Taivānā, kur peļņa sasniedza 5 līdz 9 %.

| (50) | Tāpēc uzskatāms, ka Taivānā konkurences līmenis ir augsts un peļņa nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc uzskatāms, ka Taivānā konkurences līmenis ir augsts un peļņa nav pārmērīga.

| (51) | Attiecībā uz izejvielu pieejamību Koreja pēc Taizemes nepārprotami ir viena no lielākajām PTA ražotājām un eksportētājām pasaulē. Šī Korejas ražotāju konkurences priekšrocība zināmā mērā var skaidrot to, kāpēc izejvielu cena Korejā vidēji bija zemāka nekā Taivānā un ĶTR. Izmeklēšana parādīja, ka vairākums pārbaudīto Korejas uzņēmumu iegūst izejvielas no saistītiem uzņēmumiem vai spēj tās saražot paši. Turpretī Taivānā neviens no izmeklēšanā iekļautajiem uzņēmumiem pats neražoja izejvielas un tās (tāpat kā ĶTR gadījumā) galvenokārt ieguva no saistītām un nesaistītām personām. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz izejvielu pieejamību Koreja pēc Taizemes nepārprotami ir viena no lielākajām PTA ražotājām un eksportētājām pasaulē. Šī Korejas ražotāju konkurences priekšrocība zināmā mērā var skaidrot to, kāpēc izejvielu cena Korejā vidēji bija zemāka nekā Taivānā un ĶTR. Izmeklēšana parādīja, ka vairākums pārbaudīto Korejas uzņēmumu iegūst izejvielas no saistītiem uzņēmumiem vai spēj tās saražot paši. Turpretī Taivānā neviens no izmeklēšanā iekļautajiem uzņēmumiem pats neražoja izejvielas un tās (tāpat kā ĶTR gadījumā) galvenokārt ieguva no saistītām un nesaistītām personām.

| (52) | Pieejamā informācija un tas, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem ir saistītie ASP ražotāji ĶTR, liecina, ka grupās tiek izmantoti vieni izejvielu piegādes avoti, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un panāktu labākas cenas. Tādējādi tika uzskatīts, ka izejmateriālu pieejamības apstākļi ĶTR ir ļoti līdzīgi apstākļiem Taivānā. |
| --- | --- |

(52)

Pieejamā informācija un tas, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem ir saistītie ASP ražotāji ĶTR, liecina, ka grupās tiek izmantoti vieni izejvielu piegādes avoti, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un panāktu labākas cenas. Tādējādi tika uzskatīts, ka izejmateriālu pieejamības apstākļi ĶTR ir ļoti līdzīgi apstākļiem Taivānā.

| (53) | Pamatojoties uz to, ir uzskatāms, ka Taivānas izvēle nav nepamatota un šajā gadījumā tā ir atbilstīgāka. Tāpēc Taivāna tiek apstiprināta par analogo valsti. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz to, ir uzskatāms, ka Taivānas izvēle nav nepamatota un šajā gadījumā tā ir atbilstīgāka. Tāpēc Taivāna tiek apstiprināta par analogo valsti.

3.2.5.   Normālā vērtība

3.2.5.1.   Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER

| (54) | Tā kā netika saņemtas piezīmes attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. un 65. apsvērums. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā netika saņemtas piezīmes attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. un 65. apsvērums.

3.2.5.2.   Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER

| (55) | Kā minēts 15. apsvērumā, viens Taivānas eksportētājs pierādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu iepirkuma cenas IP bija svārstīgas, un apgalvoja, ka tas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību. Šo prasību uzskatīja par pamatotu, un Taivānas, kura šajā gadījumā ir analogā valsts, noteiktā normālā vērtība tika attiecīgi pārskatīta. |
| --- | --- |

(55)

Kā minēts 15. apsvērumā, viens Taivānas eksportētājs pierādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu iepirkuma cenas IP bija svārstīgas, un apgalvoja, ka tas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību. Šo prasību uzskatīja par pamatotu, un Taivānas, kura šajā gadījumā ir analogā valsts, noteiktā normālā vērtība tika attiecīgi pārskatīta.

3.2.6.   Eksporta cena

| (56) | Kā skaidrots pagaidu regulas 68. apsvērumā, visi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem klientiem. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. Individuāli pārbaudītie uzņēmumi eksporta pārdevumus veica tieši arī nesaistītiem klientiem, un tādēļ, lai noteiktu minēto uzņēmumu eksporta cenu, arī izmantoja pagaidu regulas 68. apsvērumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

(56)

Kā skaidrots pagaidu regulas 68. apsvērumā, visi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem klientiem. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. Individuāli pārbaudītie uzņēmumi eksporta pārdevumus veica tieši arī nesaistītiem klientiem, un tādēļ, lai noteiktu minēto uzņēmumu eksporta cenu, arī izmantoja pagaidu regulas 68. apsvērumā aprakstīto metodi.

| (57) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

3.2.7.   Salīdzinājums

| (58) | Analogajai valstij noteiktās pārskatītās normālās vērtības salīdzināja ar sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu. Kā parādīts 63. apsvērumā, tā rezultātā trijiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika samazināta galīgā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(58)

Analogajai valstij noteiktās pārskatītās normālās vērtības salīdzināja ar sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu. Kā parādīts 63. apsvērumā, tā rezultātā trijiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika samazināta galīgā dempinga starpība.

| (59) | Jānorāda, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā minētā netiešo nodokļu korekcija ir starpība starp pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par eksporta pārdošanas darījumiem, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, kā tika veikta korekcija, un apgalvoja, ka, novērtējot neatmaksāto PVN apmēru, jāņem vērā konkrētām apstrādes un pārdošanas darbībām piemērojamais PVN režīms. |
| --- | --- |

(59)

Jānorāda, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā minētā netiešo nodokļu korekcija ir starpība starp pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par eksporta pārdošanas darījumiem, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, kā tika veikta korekcija, un apgalvoja, ka, novērtējot neatmaksāto PVN apmēru, jāņem vērā konkrētām apstrādes un pārdošanas darbībām piemērojamais PVN režīms.

| (60) | Attiecībā uz šo apgalvojumu ir norādīts, ka korekciju pamatā bija pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija atbilstīgi importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem – kategorijai, kurā ietilpst PVN. Pamatojoties uz to, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz šo apgalvojumu ir norādīts, ka korekciju pamatā bija pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija atbilstīgi importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem – kategorijai, kurā ietilpst PVN. Pamatojoties uz to, šis apgalvojums tika noraidīts.

| (61) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums.

3.2.8.   Dempinga starpība

| (62) | Analogajai valstij, Taivānai, noteiktās pārskatītās vidējās normālās vērtības un salīdzinājums ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu noteica zemāku galīgo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(62)

Analogajai valstij, Taivānai, noteiktās pārskatītās vidējās normālās vērtības un salīdzinājums ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu noteica zemāku galīgo dempinga starpību.

| (63) | Šī galīgā dempinga starpība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir šāda:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd – 5,1 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Šī galīgā dempinga starpība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir šāda:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd – 5,1 %,

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd – 0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd – 0 %,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd – 5,5 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd – 5,5 %,

| — | izlasē neiekļautajiem sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem – 5,3 %. |
| --- | --- |

—

izlasē neiekļautajiem sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem – 5,3 %.

| (64) | Uzņēmumiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, galīgās dempinga starpības ir šādas:






  — | Oriental Industries (Suzhou) Ltd – 9,8 %, |
| --- | --- | --- |

(64)

Uzņēmumiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, galīgās dempinga starpības ir šādas:

—

Oriental Industries (Suzhou) Ltd – 9,8 %,

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd – 0 %. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd – 0 %.

3.3.   Korejas Republika

3.3.1.   Normālā vērtība

| (65) | Tā kā par normālo vērtību, kas paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo minētie secinājumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā par normālo vērtību, kas paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo minētie secinājumi tiek apstiprināti.

3.3.2.   Eksporta cena

| (66) | Tā kā par eksporta cenu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums. |
| --- | --- |

(66)

Tā kā par eksporta cenu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums.

3.3.3.   Salīdzinājums

| (67) | Tā kā par salīdzinājumu netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā par salīdzinājumu netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.

3.3.4.   Dempinga starpības

| (68) | Tā kā par dempinga starpībām netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus attiecībā uz Koreju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 85. apsvērums. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā par dempinga starpībām netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus attiecībā uz Koreju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 85. apsvērums.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošana

| (69) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērums. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērums.

4.2.   Savienības ražošanas nozares definīcija

| (70) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. apsvērums. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. apsvērums.

4.3.   Patēriņš Savienībā

| (71) | Jāatgādina, ka Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu, pamatojoties uz sūdzības datiem.

  1.   tabula











  Patēriņš Savienībā | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Jāatgādina, ka Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu, pamatojoties uz sūdzības datiem.

1.   tabula

Patēriņš Savienībā

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

IP

Tonnas

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indekss 2005. g. = 100

100

106

120

109

93

Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (72) | Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. No 2005. līdz 2007. gadam tas palielinājās par 20 % un tad laikā no 2007. gada līdz IP saruka par 27 %. Patēriņš 2008. gadā un IP samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomikas krīzes dēļ. |
| --- | --- |

(72)

Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. No 2005. līdz 2007. gadam tas palielinājās par 20 % un tad laikā no 2007. gada līdz IP saruka par 27 %. Patēriņš 2008. gadā un IP samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomikas krīzes dēļ.

| (73) | Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērums. |
| --- | --- |

(73)

Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērums.

4.4.   ĶTR, Korejas Republikas un Taivānas imports Eiropas Savienībā

4.4.1.   Importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (74) | Jāatgādina, ka Korejas un Taivānas imports netika vērtēts kopā ar importu no ĶTR par dempinga cenām, jo, kā minēts pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā, IP Korejas un Taivānas imports netika veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(74)

Jāatgādina, ka Korejas un Taivānas imports netika vērtēts kopā ar importu no ĶTR par dempinga cenām, jo, kā minēts pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā, IP Korejas un Taivānas imports netika veikts par dempinga cenām.

| (75) | Jāatzīmē, ka, lai veiktu novērtējumu, vai šajā izmeklēšanā būtu jāveic importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvs novērtējums, tika atsevišķi aplūkots katras valsts imports, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. Tā kā Korejas un Taivānas importa dempinga starpība bija mazāka par de minimis slieksni, tika secināts, ka Korejas un Taivānas imports nebūtu jāvērtē kopā ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Ievērojot šo secinājumu, minēto importu analizēja atsevišķi pagaidu regulas 147. līdz 152. apsvērumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(75)

Jāatzīmē, ka, lai veiktu novērtējumu, vai šajā izmeklēšanā būtu jāveic importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvs novērtējums, tika atsevišķi aplūkots katras valsts imports, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. Tā kā Korejas un Taivānas importa dempinga starpība bija mazāka par de minimis slieksni, tika secināts, ka Korejas un Taivānas imports nebūtu jāvērtē kopā ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Ievērojot šo secinājumu, minēto importu analizēja atsevišķi pagaidu regulas 147. līdz 152. apsvērumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu.

4.4.2.   Imports par dempinga cenām no ĶTR

| (76) | Jāatgādina, ka provizoriski tika konstatēts, ka viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic produktu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Līdz ar to šis eksports tika izslēgts no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū. Atsevišķajās pārbaudēs, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka vēl viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Tādējādi arī šo eksportu izslēdza no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to dati par ĶTR importu par dempinga cenām tika pārskatīti.

  2.   tabula











  Imports par dempinga cenām no ĶTR | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnas) | 4 350 | 11 926 | 31 223 | 39 072 | 38 404 |
| Indekss | 100 | 274 | 718 | 898 | 883 |
| Tirgus daļa | 2,4 % | 5,6 % | 11,9 % | 16,3 % | 18,8 % |
| Vidējā cena EUR/tonnā | 2 783 | 1 705 | 1 524 | 1 574 | 1 532 |
| Indekss | 100 | 61 | 55 | 57 | 55 |
| Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(76)

Jāatgādina, ka provizoriski tika konstatēts, ka viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic produktu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Līdz ar to šis eksports tika izslēgts no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū. Atsevišķajās pārbaudēs, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka vēl viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Tādējādi arī šo eksportu izslēdza no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to dati par ĶTR importu par dempinga cenām tika pārskatīti.

2.   tabula

Imports par dempinga cenām no ĶTR

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

IP

Imports (tonnas)

4 350

11 926

31 223

39 072

38 404

Indekss

100

274

718

898

883

Tirgus daļa

2,4 %

5,6 %

11,9 %

16,3 %

18,8 %

Vidējā cena EUR/tonnā

2 783

1 705

1 524

1 574

1 532

Indekss

100

61

55

57

55

Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (77) | Pēc datu pārskatīšanas attiecībā uz ĶTR importu par dempinga cenām tika konstatēts, ka tā apjoms attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis vairāk nekā astoņkārtīgi, bet vidējās importa cenas vienlaikus krasi sarukušas par 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Pēc datu pārskatīšanas attiecībā uz ĶTR importu par dempinga cenām tika konstatēts, ka tā apjoms attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis vairāk nekā astoņkārtīgi, bet vidējās importa cenas vienlaikus krasi sarukušas par 45 %.

4.4.3.   Cenu samazinājums

| (78) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. un 111. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. Tomēr, kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, pēc atsevišķo pārbaužu veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP bija par 24,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. un 111. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. Tomēr, kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, pēc atsevišķo pārbaužu veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP bija par 24,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.5.   Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis

| (79) | Jāatgādina, ka līdz ar to, ka tika konstatēts, ka imports no Korejas, Taivānas un diviem Ķīnas uzņēmumiem netiek veikts par dempinga cenām, tas nebūtu jāapvieno ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šo importu neņēma vērā, analizējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un to novērtēja atsevišķi. |
| --- | --- |

(79)

Jāatgādina, ka līdz ar to, ka tika konstatēts, ka imports no Korejas, Taivānas un diviem Ķīnas uzņēmumiem netiek veikts par dempinga cenām, tas nebūtu jāapvieno ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šo importu neņēma vērā, analizējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un to novērtēja atsevišķi.

| (80) | Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām. |
| --- | --- |

(80)

Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.

| (81) | Jāatgādina, ka kaitējuma aina bija skaidra jau provizoriskajā posmā un vairākumam kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties: ražošanas apjoms (– 36 %), pārdošanas apjoms (– 29 %), pārdošanas cenas (– 9 %) un tirgus daļa (– 23 %). Turklāt arī ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte (– 16,3 procentpunkti) un naudas plūsma (– 141 %), krasi pasliktinājās, bet ieguldījumi būtiski samazinājās (– 89 %). |
| --- | --- |

(81)

Jāatgādina, ka kaitējuma aina bija skaidra jau provizoriskajā posmā un vairākumam kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties: ražošanas apjoms (– 36 %), pārdošanas apjoms (– 29 %), pārdošanas cenas (– 9 %) un tirgus daļa (– 23 %). Turklāt arī ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte (– 16,3 procentpunkti) un naudas plūsma (– 141 %), krasi pasliktinājās, bet ieguldījumi būtiski samazinājās (– 89 %).

| (82) | Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, cenām, krājumiem, nodarbinātību, algām un darba ražīgumu, kā arī Savienības ražošanas nozares finanšu snieguma rādītājiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 126. apsvērumā izdarītie provizoriskie secinājumi. |
| --- | --- |

(82)

Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, cenām, krājumiem, nodarbinātību, algām un darba ražīgumu, kā arī Savienības ražošanas nozares finanšu snieguma rādītājiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 126. apsvērumā izdarītie provizoriskie secinājumi.

| (83) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli, secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 127. līdz 130. apsvērumā, tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli, secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 127. līdz 130. apsvērumā, tiek apstiprināts.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievadpiezīme

| (84) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr kas Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr kas Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

5.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (85) | ĶTR imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem par ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām, kā aprakstīts 76. apsvērumā, importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR laikā no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā astoņkārtīgi, un tā tirgus daļa pieauga aptuveni par 16 procentpunktiem. Patēriņš Savienībā minētajā periodā samazinājās par 7 %. |
| --- | --- |

(85)

ĶTR imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem par ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām, kā aprakstīts 76. apsvērumā, importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR laikā no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā astoņkārtīgi, un tā tirgus daļa pieauga aptuveni par 16 procentpunktiem. Patēriņš Savienībā minētajā periodā samazinājās par 7 %.

| (86) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami kritās (par 29 %), un tādēļ tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentpunktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentpunktiem, turpretī importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās, lai gan pieprasījums Savienības tirgū samazinājās. |
| --- | --- |

(86)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami kritās (par 29 %), un tādēļ tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentpunktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentpunktiem, turpretī importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās, lai gan pieprasījums Savienības tirgū samazinājās.

| (87) | Attiecībā uz importu par dempinga cenām saskaņā ar pārskatītajiem datiem, kā aprakstīts 76. apsvērumā, attiecīgajā periodā tā cenas samazinājās par 45 % un bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu, cenas paaugstināt nevarēja. Rezultātā, kā paskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās – no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz importu par dempinga cenām saskaņā ar pārskatītajiem datiem, kā aprakstīts 76. apsvērumā, attiecīgajā periodā tā cenas samazinājās par 45 % un bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu, cenas paaugstināt nevarēja. Rezultātā, kā paskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās – no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP.

| (88) | Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas. Nepārtrauktais spiediens uz Savienības tirgu neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas izejvielu cenu sadārdzinājumam, jo īpaši 2008. gadā, kad izejvielu cenas sasniedza augstāko punktu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

(88)

Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas. Nepārtrauktais spiediens uz Savienības tirgu neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas izejvielu cenu sadārdzinājumam, jo īpaši 2008. gadā, kad izejvielu cenas sasniedza augstāko punktu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos.

| (89) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi, var apstiprināt, ka lētā ĶTR importa par dempinga cenām uzplūdiem bija būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi, var apstiprināt, ka lētā ĶTR importa par dempinga cenām uzplūdiem bija būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Bezdempinga imports

| (90) | Attiecībā uz ĶTR bezdempinga importa ietekmi jāatgādina, ka tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji ASP importu Savienības tirgū neveic par dempinga cenām. Lai gan nevar izslēgt, ka šis imports, iespējams, zināmā mērā varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apjomu un jo īpaši cenas, kas vidēji bija augstākas par dempinga importa cenām, minētā bezdempinga importa ietekme nav uzskatāma par tādu, kas izjauc cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz ĶTR bezdempinga importa ietekmi jāatgādina, ka tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji ASP importu Savienības tirgū neveic par dempinga cenām. Lai gan nevar izslēgt, ka šis imports, iespējams, zināmā mērā varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apjomu un jo īpaši cenas, kas vidēji bija augstākas par dempinga importa cenām, minētā bezdempinga importa ietekme nav uzskatāma par tādu, kas izjauc cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.2.   Citi faktori

| (91) | Jāatgādina, ka cēloņsakarības analīzē aplūkoja arī citus faktorus, proti, pieprasījuma attīstību Savienības tirgū, izejvielu cenu attīstību, Savienības ražošanas nozares ražošanu pašu vajadzībām, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus, importu no citām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, un citu Savienības ražotāju sniegumu. |
| --- | --- |

(91)

Jāatgādina, ka cēloņsakarības analīzē aplūkoja arī citus faktorus, proti, pieprasījuma attīstību Savienības tirgū, izejvielu cenu attīstību, Savienības ražošanas nozares ražošanu pašu vajadzībām, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus, importu no citām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, un citu Savienības ražotāju sniegumu.

| (92) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cēloņsakarības izvērtējums nepierāda to, ka uz Ķīnas importu netiek attiecināts citu faktoru, kas nav imports par dempinga cenām, izraisītais kaitējums. Konkrēti tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja tādi faktori kā pieprasījuma attīstība un izejvielu cenu kāpums, un tie netika ņemti vērā, izvērtējot cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(92)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cēloņsakarības izvērtējums nepierāda to, ka uz Ķīnas importu netiek attiecināts citu faktoru, kas nav imports par dempinga cenām, izraisītais kaitējums. Konkrēti tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja tādi faktori kā pieprasījuma attīstība un izejvielu cenu kāpums, un tie netika ņemti vērā, izvērtējot cēloņsakarību.

| (93) | Attiecībā uz pieprasījuma attīstību jāatgādina, ka, lai gan patēriņš samazinājās, ĶTR importa tirgus daļa tomēr pieauga. Attiecībā uz izejvielu cenu kāpumu jāatzīst, ka IP pirmajā pusē izejvielu cenas paaugstinājās, kā minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Tomēr IP otrajā pusē cenas pazeminājās. Šīs izejvielu cenu svārstības ietekmēja visus uzņēmumus. Turklāt, ja nebūtu ĶTR lētā importa par dempinga cenām izraisītā spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstīgi izejvielu cenu dinamikai. Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 140. apsvērums, un šis apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz pieprasījuma attīstību jāatgādina, ka, lai gan patēriņš samazinājās, ĶTR importa tirgus daļa tomēr pieauga. Attiecībā uz izejvielu cenu kāpumu jāatzīst, ka IP pirmajā pusē izejvielu cenas paaugstinājās, kā minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Tomēr IP otrajā pusē cenas pazeminājās. Šīs izejvielu cenu svārstības ietekmēja visus uzņēmumus. Turklāt, ja nebūtu ĶTR lētā importa par dempinga cenām izraisītā spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstīgi izejvielu cenu dinamikai. Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 140. apsvērums, un šis apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.

| (94) | Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu pašu vajadzībām vai Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. līdz 143. apsvērums. |
| --- | --- |

(94)

Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu pašu vajadzībām vai Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. līdz 143. apsvērums.

| (95) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izejvielu izmaksu pārmaiņas, ņemot vērā lēto importu no Korejas un Taivānas. |
| --- | --- |

(95)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izejvielu izmaksu pārmaiņas, ņemot vērā lēto importu no Korejas un Taivānas.

| (96) | Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka Korejas un Taivānas importa cenas visā attiecīgajā periodā joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām. Otrkārt, importa apjoms no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šā imports apjoms un cenas nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma galvenais cēlonis, un tādējādi tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ĶTR importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(96)

Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka Korejas un Taivānas importa cenas visā attiecīgajā periodā joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām. Otrkārt, importa apjoms no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šā imports apjoms un cenas nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma galvenais cēlonis, un tādējādi tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ĶTR importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (97) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums.

| (98) | Tā kā nav saņemtas piezīmes par citiem Savienības ražotājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērums. |
| --- | --- |

(98)

Tā kā nav saņemtas piezīmes par citiem Savienības ražotājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērums.

| (99) | Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zemo rentabilitāti noteica tas, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu raksturo liela tā sauktā “divu posmu ražošanas procesa” klātbūtne, kā arī tas, ka Savienības ražošanas nozare esot kavējusies ieviest moderno, tā saukto “viena posma ražošanas procesu”. |
| --- | --- |

(99)

Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zemo rentabilitāti noteica tas, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu raksturo liela tā sauktā “divu posmu ražošanas procesa” klātbūtne, kā arī tas, ka Savienības ražošanas nozare esot kavējusies ieviest moderno, tā saukto “viena posma ražošanas procesu”.

| (100) | Būtu jāatzīmē, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto ražojumu klāsts lielā mērā pārklājas. Savienības ražošanas nozare izmanto tā saukto “divu posmu ražošanas procesu”, jo tas ļauj ražot konkrētus ražojumu veidus, kurus tirgū parasti pārdod par augstākām cenām. Kā skaidrots 85. līdz 89. apsvērumā, lēta ASP importa par dempinga cenām no ĶTR klātbūtne ietekmēja Savienības tirgu kopumā, izdarot ievērojamu lejupvērstu spiedienu uz cenām. |
| --- | --- |

(100)

Būtu jāatzīmē, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto ražojumu klāsts lielā mērā pārklājas. Savienības ražošanas nozare izmanto tā saukto “divu posmu ražošanas procesu”, jo tas ļauj ražot konkrētus ražojumu veidus, kurus tirgū parasti pārdod par augstākām cenām. Kā skaidrots 85. līdz 89. apsvērumā, lēta ASP importa par dempinga cenām no ĶTR klātbūtne ietekmēja Savienības tirgu kopumā, izdarot ievērojamu lejupvērstu spiedienu uz cenām.

| (101) | Tāpēc tiek secināts, ka divu atšķirīgu ražošanas procesu klātbūtne pati par sevi nevarēja būtiski ietekmēt peļņas normu, jo īpaši ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām. Turklāt netika iesniegti vērā ņemami pierādījumi, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka jaunāku tehnoloģiju trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozarei radies būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc tiek secināts, ka divu atšķirīgu ražošanas procesu klātbūtne pati par sevi nevarēja būtiski ietekmēt peļņas normu, jo īpaši ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām. Turklāt netika iesniegti vērā ņemami pierādījumi, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka jaunāku tehnoloģiju trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozarei radies būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (102) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek secināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 155. līdz 158. apsvērums. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek secināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 155. līdz 158. apsvērums.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievadpiezīme

| (103) | Savienības interešu izvērtējums ir pielāgots, lai ņemtu vērā dempinga starpības pārskatīšanu saskaņā ar piezīmēm par provizoriskās informācijas atklāšanu un individuālajām pārbaudēm, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tādējādi, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, vairākumam ĶTR importa tiks noteikts maksājums aptuveni 5 % apmērā, kā minēts 63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(103)

Savienības interešu izvērtējums ir pielāgots, lai ņemtu vērā dempinga starpības pārskatīšanu saskaņā ar piezīmēm par provizoriskās informācijas atklāšanu un individuālajām pārbaudēm, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tādējādi, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, vairākumam ĶTR importa tiks noteikts maksājums aptuveni 5 % apmērā, kā minēts 63. apsvērumā.

6.2.   Savienības ražošanas nozare

| (104) | Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku ar ASP saistītu darbību veikšanai. Visi kaitējuma rādītāji, jo īpaši tie, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu, attiecīgajā periodā uzrādījuši negatīvas tendences. Arī nodarbinātība būtiski samazinājusies par 23 %, kas attiecīgajā periodā atbilst samazinājumam aptuveni par 400 pilna laika ekvivalentiem. |
| --- | --- |

(104)

Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku ar ASP saistītu darbību veikšanai. Visi kaitējuma rādītāji, jo īpaši tie, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu, attiecīgajā periodā uzrādījuši negatīvas tendences. Arī nodarbinātība būtiski samazinājusies par 23 %, kas attiecīgajā periodā atbilst samazinājumam aptuveni par 400 pilna laika ekvivalentiem.

| (105) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka fabrikas, kas bija dīkstāvē, pateicoties importam par dempinga cenām, nesen atkal atvērtas. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(105)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka fabrikas, kas bija dīkstāvē, pateicoties importam par dempinga cenām, nesen atkal atvērtas. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

| (106) | Tiek sagaidīts, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam vēl pozitīvāk ietekmēs Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu. |
| --- | --- |

(106)

Tiek sagaidīts, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam vēl pozitīvāk ietekmēs Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu.

| (107) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 160. līdz 163. apsvērums. |
| --- | --- |

(107)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 160. līdz 163. apsvērums.

6.3.   Importētāji

| (108) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izvērtējumā par pasākumu ietekmi uz importētājiem nav ņemtas vērā grūtības, kas saistītas ar strauju ASP piegādātāju maiņu. Šajā sakarā jāatzīst, ka piegādes avotu maiņa var prasīt zināmu laiku atkarībā no galīgā lietojuma veida. Tomēr būs pieejami citi avoti, tostarp imports no Korejas un Taivānas, kā arī imports no 63. un 64. apsvērumā minētajiem diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem netiks piemērots antidempinga maksājums. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, un tiek apstiprināts provizoriskais secinājums par to, ka pasākumiem nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem. |
| --- | --- |

(108)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izvērtējumā par pasākumu ietekmi uz importētājiem nav ņemtas vērā grūtības, kas saistītas ar strauju ASP piegādātāju maiņu. Šajā sakarā jāatzīst, ka piegādes avotu maiņa var prasīt zināmu laiku atkarībā no galīgā lietojuma veida. Tomēr būs pieejami citi avoti, tostarp imports no Korejas un Taivānas, kā arī imports no 63. un 64. apsvērumā minētajiem diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem netiks piemērots antidempinga maksājums. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, un tiek apstiprināts provizoriskais secinājums par to, ka pasākumiem nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem.

| (109) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. un 165. apsvērums. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. un 165. apsvērums.

6.4.   Lietotāji

| (110) | ASP lietotāji izrādīja lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšana parādīja, ka ASP no ĶTR iepērk 24 no 33 sadarbībā iesaistītajiem lietotājiem. 12 % šā importa veidoja imports no uzņēmumiem, saistībā ar kuriem netika konstatēts dempings. |
| --- | --- |

(110)

ASP lietotāji izrādīja lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšana parādīja, ka ASP no ĶTR iepērk 24 no 33 sadarbībā iesaistītajiem lietotājiem. 12 % šā importa veidoja imports no uzņēmumiem, saistībā ar kuriem netika konstatēts dempings.

| (111) | Provizoriskajā posmā tika veikta analīze par pasākumu ietekmi uz lietotājiem, sagrupējot lietotājus četrās atsevišķās ražošanas nozarēs (riepu ražošana, autorūpniecība, virvju ražošana un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošana). Pirms pagaidu pasākumu noteikšanas veica četru lietotāju pārbaudes (divi riepu ražošanas, viens autorūpniecības un viens rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas turpmāka izmeklēšana noteica, kādā mērā pasākumi ietekmēs katru no nozarēm. Lai to panāktu, tika veikti vēl septiņu lietotāju papildu pārbaudes apmeklējumi uz vietas, kā minēts 5. apsvērumā. No 11 kopumā pārbaudītajiem lietotājiem pieci bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, tika pārskatīta pasākumu aplēstā ietekme uz lietotāju peļņas normu, ņemot vērā arī pārskatītās maksājumu likmes un to, ka tika atzīts, ka vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(111)

Provizoriskajā posmā tika veikta analīze par pasākumu ietekmi uz lietotājiem, sagrupējot lietotājus četrās atsevišķās ražošanas nozarēs (riepu ražošana, autorūpniecība, virvju ražošana un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošana). Pirms pagaidu pasākumu noteikšanas veica četru lietotāju pārbaudes (divi riepu ražošanas, viens autorūpniecības un viens rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas turpmāka izmeklēšana noteica, kādā mērā pasākumi ietekmēs katru no nozarēm. Lai to panāktu, tika veikti vēl septiņu lietotāju papildu pārbaudes apmeklējumi uz vietas, kā minēts 5. apsvērumā. No 11 kopumā pārbaudītajiem lietotājiem pieci bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, tika pārskatīta pasākumu aplēstā ietekme uz lietotāju peļņas normu, ņemot vērā arī pārskatītās maksājumu likmes un to, ka tika atzīts, ka vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām.

| (112) | Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē kopumā no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz anketas jautājumiem. Divus no viņiem pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par šo nozari, ASP daļa tās ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota – vidēji mazāka par 1 %. Tikai viens sadarbībā iesaistītais lietotājs importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tomēr viss minētais imports tika veikts no ĶTR uzņēmuma, attiecībā uz kuru netika konstatēts dempings. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamiem datiem, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi neietekmēs riepu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē kopumā no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz anketas jautājumiem. Divus no viņiem pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par šo nozari, ASP daļa tās ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota – vidēji mazāka par 1 %. Tikai viens sadarbībā iesaistītais lietotājs importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tomēr viss minētais imports tika veikts no ĶTR uzņēmuma, attiecībā uz kuru netika konstatēts dempings. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamiem datiem, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi neietekmēs riepu ražošanas nozari.

| (113) | No lietotājiem autorūpniecības nozarē (kuri galvenokārt ražo drošības jostas un gaisa spilvenus), kas IP veido 5 % no ĶTR izcelsmes ASP importa kopapjoma, kopumā tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudīja divus uzņēmumus, vienu – pirms, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem autorūpniecības nozarē izmantoto Ķīnas ASP daļu pārskatīja, nosakot, ka tā ir 15 %. Pārbaudes apmeklējumi parādīja arī, ka kopumā uzņēmumi, kas izmanto ASP, veido vairāk nekā 30 % no sadarbībā iesaistīto uzņēmumu kopējā apgrozījuma, nevis 4 %, kā noteikts provizoriskajā posmā. Apstiprinājies, ka šīs nozares vidējā peļņa par ražojumiem, kuros izmanto ASP, ir aptuveni 3 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu noteikšana, visticamāk, nopietni neietekmētu autorūpniecības nozari kopumā, jo tā joprojām būtu rentabla, turklāt ĶTR nav galvenais piegādes avots. |
| --- | --- |

(113)

No lietotājiem autorūpniecības nozarē (kuri galvenokārt ražo drošības jostas un gaisa spilvenus), kas IP veido 5 % no ĶTR izcelsmes ASP importa kopapjoma, kopumā tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudīja divus uzņēmumus, vienu – pirms, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem autorūpniecības nozarē izmantoto Ķīnas ASP daļu pārskatīja, nosakot, ka tā ir 15 %. Pārbaudes apmeklējumi parādīja arī, ka kopumā uzņēmumi, kas izmanto ASP, veido vairāk nekā 30 % no sadarbībā iesaistīto uzņēmumu kopējā apgrozījuma, nevis 4 %, kā noteikts provizoriskajā posmā. Apstiprinājies, ka šīs nozares vidējā peļņa par ražojumiem, kuros izmanto ASP, ir aptuveni 3 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu noteikšana, visticamāk, nopietni neietekmētu autorūpniecības nozari kopumā, jo tā joprojām būtu rentabla, turklāt ĶTR nav galvenais piegādes avots.

| (114) | No lietotājiem virvju ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem, un tika veikta viena uzņēmuma pārbaude pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Visi sadarbībā iesaistītie šīs nozares uzņēmumi ir MVU, un tie IP veidoja mazāk par 1 % ĶTR importa kopapjoma. Apstiprinājies, ka ASP uzņēmējdarbības daļa veido aptuveni 18 % no to kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Provizoriski bija noteikts, ka vidējā peļņas norma, ko nozarē iegūst, izmantojot ASP, ir aptuveni 8 %. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma un tam sekojošā anketu atbildēs iesniegto datu labojuma šīs nozares gūtā peļņas norma tika pārskatīta, nosakot to – 0,4 % apmērā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka IP lielākā daļa importa (71 %) bija no ĶTR, bet 22 % importa izcelsme bija Korejā. Ņemot vērā pārskatīto maksājuma apmēru, tomēr ietekme uz šīs nozares uzņēmumiem, ja tie turpinātu ievest ASP no ĶTR, būtu ierobežota. Turklāt pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti. |
| --- | --- |

(114)

No lietotājiem virvju ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem, un tika veikta viena uzņēmuma pārbaude pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Visi sadarbībā iesaistītie šīs nozares uzņēmumi ir MVU, un tie IP veidoja mazāk par 1 % ĶTR importa kopapjoma. Apstiprinājies, ka ASP uzņēmējdarbības daļa veido aptuveni 18 % no to kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Provizoriski bija noteikts, ka vidējā peļņas norma, ko nozarē iegūst, izmantojot ASP, ir aptuveni 8 %. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma un tam sekojošā anketu atbildēs iesniegto datu labojuma šīs nozares gūtā peļņas norma tika pārskatīta, nosakot to – 0,4 % apmērā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka IP lielākā daļa importa (71 %) bija no ĶTR, bet 22 % importa izcelsme bija Korejā. Ņemot vērā pārskatīto maksājuma apmēru, tomēr ietekme uz šīs nozares uzņēmumiem, ja tie turpinātu ievest ASP no ĶTR, būtu ierobežota. Turklāt pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti.

| (115) | Visbeidzot, no lietotājiem rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas 20 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 21 % ĶTR importa kopapjoma. Tika veiktas pārbaudes piecos uzņēmumos, vienā – pirms pagaidu pasākumu noteikšanas un četros – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pamatojoties uz informāciju, kas par šo nozari pieejama pēc pārbaudes apmeklējumiem, ar ASP saistītās uzņēmējdarbības daļa tika pārskatīta, nosakot to 54 % apmērā no kopējās uzņēmējdarbības. Izmeklēšana parādīja, ka šie lietotāji galvenokārt iepērk ASP no ĶTR (42 %) un no Korejas (24 %), bet 29 % iegūst no piegādātājiem Savienībā un trešās valstīs. Dati, ko savāca pārbaudes apmeklējumos pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, noteica šīs nozares gūtās vidējās peļņas normas korekciju, nosakot to 17 % apmērā. Tomēr savāktie dati liecina, ka visai nozarei noteiktā vidējā peļņas norma neparāda situāciju MVU, kur IP peļņas norma vidēji bija negatīva (– 1,9 %). Sliktākā scenārija gadījumā, t. i., ja šie MVU pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pret kuriem noteikti pasākumi, un nemaina piegādes avotu, to rentabilitāte, nosakot galīgos pasākumus, samazinātos no – 1,9 % līdz – 3,3 %. To noteiktu apstāklis, ka šo uzņēmumu ASP importa apjoms no ĶTR ir lielāks salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas joprojām saglabātu augstu rentabilitāti. Tomēr gaidāms, ka šie MVU varētu vismaz daļēji veikt iepirkumu no piegādātājiem, kam netiek piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(115)

Visbeidzot, no lietotājiem rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas 20 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 21 % ĶTR importa kopapjoma. Tika veiktas pārbaudes piecos uzņēmumos, vienā – pirms pagaidu pasākumu noteikšanas un četros – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pamatojoties uz informāciju, kas par šo nozari pieejama pēc pārbaudes apmeklējumiem, ar ASP saistītās uzņēmējdarbības daļa tika pārskatīta, nosakot to 54 % apmērā no kopējās uzņēmējdarbības. Izmeklēšana parādīja, ka šie lietotāji galvenokārt iepērk ASP no ĶTR (42 %) un no Korejas (24 %), bet 29 % iegūst no piegādātājiem Savienībā un trešās valstīs. Dati, ko savāca pārbaudes apmeklējumos pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, noteica šīs nozares gūtās vidējās peļņas normas korekciju, nosakot to 17 % apmērā. Tomēr savāktie dati liecina, ka visai nozarei noteiktā vidējā peļņas norma neparāda situāciju MVU, kur IP peļņas norma vidēji bija negatīva (– 1,9 %). Sliktākā scenārija gadījumā, t. i., ja šie MVU pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pret kuriem noteikti pasākumi, un nemaina piegādes avotu, to rentabilitāte, nosakot galīgos pasākumus, samazinātos no – 1,9 % līdz – 3,3 %. To noteiktu apstāklis, ka šo uzņēmumu ASP importa apjoms no ĶTR ir lielāks salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas joprojām saglabātu augstu rentabilitāti. Tomēr gaidāms, ka šie MVU varētu vismaz daļēji veikt iepirkumu no piegādātājiem, kam netiek piemēroti pasākumi.

| (116) | Daži lietotāji apgalvoja, ka provizoriskajā izvērtējumā par Savienības interesēm antidempinga pasākumu ietekme uz to rentabilitāti noteikta par mazu. Tie apgalvoja arī, ka tiem būs grūti novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, un apšaubīja alternatīvu piegādes avotu atrašanas iespēju. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja arī Savienības ražotāju spējas piegādāt vajadzīgos ražojumus. Visbeidzot, tika aplūkots jautājums par pasākumu negatīvo ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā. |
| --- | --- |

(116)

Daži lietotāji apgalvoja, ka provizoriskajā izvērtējumā par Savienības interesēm antidempinga pasākumu ietekme uz to rentabilitāti noteikta par mazu. Tie apgalvoja arī, ka tiem būs grūti novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, un apšaubīja alternatīvu piegādes avotu atrašanas iespēju. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja arī Savienības ražotāju spējas piegādāt vajadzīgos ražojumus. Visbeidzot, tika aplūkots jautājums par pasākumu negatīvo ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā.

| (117) | Attiecībā uz apgalvojumu par rentabilitāti izvērtējums, kā pamatā bija pārskatītie dati, ko noteica pārbaudes apmeklējumi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tiešām parādīja, ka pasākumi negatīvi ietekmētu daļu virvju ražošanas un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozares, ja lietotāji, kas pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tiek piemēroti pasākumi, turpinātu to darīt un piegādes avotu nemainītu. Tomēr šī ietekme, visticamāk, būs ierobežota, ņemot vērā maksājuma samazināto līmeni un alternatīvu piegādes avotu esību. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz apgalvojumu par rentabilitāti izvērtējums, kā pamatā bija pārskatītie dati, ko noteica pārbaudes apmeklējumi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tiešām parādīja, ka pasākumi negatīvi ietekmētu daļu virvju ražošanas un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozares, ja lietotāji, kas pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tiek piemēroti pasākumi, turpinātu to darīt un piegādes avotu nemainītu. Tomēr šī ietekme, visticamāk, būs ierobežota, ņemot vērā maksājuma samazināto līmeni un alternatīvu piegādes avotu esību.

| (118) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka lietotāji nevarēs novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, izmeklēšana parādīja, ka dažās nozarēs cenu paaugstināšana patiešām var izrādīties problemātiska. Tomēr jāatgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, vairākumam importa no ĶTR maksājums tiks noteikts aptuveni 5 % apmērā, kā minēts iepriekš 103. apsvērumā. Tāpēc gaidāms, ka lietotāji varētu novirzīt vismaz daļu izmaksu pieauguma uz klientiem, un jebkurā gadījumā pat bez cenu pieauguma tiek lēsts, ka ietekme uz rentabilitāti būs diezgan ierobežota. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka lietotāji nevarēs novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, izmeklēšana parādīja, ka dažās nozarēs cenu paaugstināšana patiešām var izrādīties problemātiska. Tomēr jāatgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, vairākumam importa no ĶTR maksājums tiks noteikts aptuveni 5 % apmērā, kā minēts iepriekš 103. apsvērumā. Tāpēc gaidāms, ka lietotāji varētu novirzīt vismaz daļu izmaksu pieauguma uz klientiem, un jebkurā gadījumā pat bez cenu pieauguma tiek lēsts, ka ietekme uz rentabilitāti būs diezgan ierobežota.

| (119) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Savienības ražošanas nozare nespētu piegādāt vajadzīgos ražojumus, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšana parādīja, ka pagātnē Savienības ražotāju piegādēs noteiktiem lietotājiem ir bijušas vērojamas neatbilstības. Tomēr izmeklēšana nesniedza pierādījumus tam, ka šādas neatbilstības ir pastāvīgas. Attiecībā uz apgalvojumu par grūtībām mainīt piegādes avotu pārbaudes apmeklējumi patiešām parādīja, ka, pirms ražošanā lielā mērogā būs iespējams izmantot jaunu ASP, tai jāveic vairākas pārbaudes, lai pārliecinātos gan par jaunās izejvielas piemērotību iekārtām, gan par galaproduktu vajadzīgajiem kvalitātes standartiem. Pārbaudes procesa ilgums ir atkarīgs no galaprodukta lietojuma veida. Tāpēc jāatzīst, ka piegādātāju maiņa dažiem lietotājiem var būt ilgs un dārgs process, lai gan dažādā mērā atkarīgs no konkrētajiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumi tomēr parādīja, ka daži uzņēmumi cenšas īstenot piegādātāju loka paplašināšanas stratēģiju, lai izvairītos no paļaušanās tikai uz vienu avotu. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Savienības ražošanas nozare nespētu piegādāt vajadzīgos ražojumus, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšana parādīja, ka pagātnē Savienības ražotāju piegādēs noteiktiem lietotājiem ir bijušas vērojamas neatbilstības. Tomēr izmeklēšana nesniedza pierādījumus tam, ka šādas neatbilstības ir pastāvīgas. Attiecībā uz apgalvojumu par grūtībām mainīt piegādes avotu pārbaudes apmeklējumi patiešām parādīja, ka, pirms ražošanā lielā mērogā būs iespējams izmantot jaunu ASP, tai jāveic vairākas pārbaudes, lai pārliecinātos gan par jaunās izejvielas piemērotību iekārtām, gan par galaproduktu vajadzīgajiem kvalitātes standartiem. Pārbaudes procesa ilgums ir atkarīgs no galaprodukta lietojuma veida. Tāpēc jāatzīst, ka piegādātāju maiņa dažiem lietotājiem var būt ilgs un dārgs process, lai gan dažādā mērā atkarīgs no konkrētajiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumi tomēr parādīja, ka daži uzņēmumi cenšas īstenot piegādātāju loka paplašināšanas stratēģiju, lai izvairītos no paļaušanās tikai uz vienu avotu.

| (120) | Dažas ieinteresētās personas pievērsa uzmanību arī MVU situācijai, apgalvojot, ka MVU ir grūtības sameklēt izejvielu iegūšanas avotus, jo tie nesasniedz ražotāju prasīto minimālo pasūtījuma daudzumu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka grūtības saistībā ar minimālo pasūtījuma daudzumu, šķiet, uzņēmējdarbībā pastāv neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti pasākumi. Tāpēc uzskatāms, ka maksājumu noteikšana pati par sevi neietekmēs jau izveidoto uzņēmēju savstarpējo uzņēmējdarbības veikšanas kārtību. Tāpēc šos apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem. |
| --- | --- |

(120)

Dažas ieinteresētās personas pievērsa uzmanību arī MVU situācijai, apgalvojot, ka MVU ir grūtības sameklēt izejvielu iegūšanas avotus, jo tie nesasniedz ražotāju prasīto minimālo pasūtījuma daudzumu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka grūtības saistībā ar minimālo pasūtījuma daudzumu, šķiet, uzņēmējdarbībā pastāv neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti pasākumi. Tāpēc uzskatāms, ka maksājumu noteikšana pati par sevi neietekmēs jau izveidoto uzņēmēju savstarpējo uzņēmējdarbības veikšanas kārtību. Tāpēc šos apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem.

| (121) | Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu ticams avots, jo tās ražojumu klāsts ir nepilnīgs, kvalitāte ir zemāka, bet ražojumu cenas – augstākas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pat tad, ja Savienības ražotāji nespētu piegādāt visu vajadzīgo ražojumu klāstu, pastāv alternatīvi piegādes avoti, kas ļautu papildināt ražojumu klāstu. Turklāt samērā zemais maksājuma līmenis neliegtu lietotājiem papildināt ražojumu klāstu, arī joprojām veicot importu no ĶTR. Arī nesen atkal atvērtajām fabrikām, kā minēts iepriekš, vajadzētu palīdzēt risināt šo problēmu, jo tas ļaus veltīt lielāku jaudu plašāka ražojumu klāsta ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(121)

Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu ticams avots, jo tās ražojumu klāsts ir nepilnīgs, kvalitāte ir zemāka, bet ražojumu cenas – augstākas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pat tad, ja Savienības ražotāji nespētu piegādāt visu vajadzīgo ražojumu klāstu, pastāv alternatīvi piegādes avoti, kas ļautu papildināt ražojumu klāstu. Turklāt samērā zemais maksājuma līmenis neliegtu lietotājiem papildināt ražojumu klāstu, arī joprojām veicot importu no ĶTR. Arī nesen atkal atvērtajām fabrikām, kā minēts iepriekš, vajadzētu palīdzēt risināt šo problēmu, jo tas ļaus veltīt lielāku jaudu plašāka ražojumu klāsta ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (122) | Attiecībā uz apgalvojumu par pasākumu ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ietekmei vajadzētu būt nenozīmīgai. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz apgalvojumu par pasākumu ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ietekmei vajadzētu būt nenozīmīgai.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (123) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes ASP importam. |
| --- | --- |

(123)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes ASP importam.

7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (124) | Tā kā netika saņemtas citas pamatotas piezīmes, kas mainītu secinājumu par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 183. apsvērums. |
| --- | --- |

(124)

Tā kā netika saņemtas citas pamatotas piezīmes, kas mainītu secinājumu par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 183. apsvērums.

7.2.   Galīgie pasākumi

| (125) | Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes ASP importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(125)

Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes ASP importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.

| (126) | Ņemot vērā, ka dempinga starpība, kas noteikta Korejai un Taivānai, bija mazāka par de minimis līmeni, Korejas un Taivānas izcelsmes importam nav nosakāmi galīgie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā, ka dempinga starpība, kas noteikta Korejai un Taivānai, bija mazāka par de minimis līmeni, Korejas un Taivānas izcelsmes importam nav nosakāmi galīgie antidempinga maksājumi.

| (127) | Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 57,1 % | 5,1 % | 5,1 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | n. p. | 0 | 0 % |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 57,6 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas iesaistījās sadarbībā | 57,3 % | 5,3 % | 5,3 % |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | n. p. | 0 | 0 % |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 53,2 % | 9,8 % | 9,8 % |
| Visi pārējie ĶTR uzņēmumi | 57,6 % | 9,8 % | 9,8 % |

(127)

Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

57,1 %

5,1 %

5,1 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

n. p.

0

0 %

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

57,6 %

5,5 %

5,5 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas iesaistījās sadarbībā

57,3 %

5,3 %

5,3 %

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

n. p.

0

0 %

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

53,2 %

9,8 %

9,8 %

Visi pārējie ĶTR uzņēmumi

57,6 %

9,8 %

9,8 %

| (128) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētiem ražojumiem, kurus izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(128)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētiem ražojumiem, kurus izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (129) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(129)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

| (130) | Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kas bija ieceres pamatā ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja secinājumus. |
| --- | --- |

(130)

Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kas bija ieceres pamatā ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja secinājumus.

| (131) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode. |
| --- | --- |

(131)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.

7.3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (132) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, anulē to provizoriski nodrošinātās summas daļu, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, anulē to provizoriski nodrošinātās summas daļu, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.

8.   PROCEDŪRAS PĀRTRAUKŠANA

| (133) | Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Korejas un Taivānas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz abām minētajām valstīm izbeidz, |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Korejas un Taivānas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz abām minētajām valstīm izbeidz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedienam ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā minēto ražojumu, ko ražojuši turpmāk tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar bezmaksas piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Nodoklis (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 5,5 | A975 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 9,8 | A990 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,8 | A999 |

Uzņēmums

Nodoklis (%)

Taric papildu kods

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

5,5

A975

Pielikumā minētie uzņēmumi

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

9,8

A990

Visi pārējie uzņēmumi

9,8

A999

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu.

3. pants

Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 478/2010 par tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediena ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00, importu galīgi iekasē, piemērojot 1. pantā noteikto galīgā maksājuma likmi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.

4. pants

Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:

| — | izmeklēšanas laikposmā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas laikposmā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,

| — | nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, |
| --- | --- |

—

nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

| — | pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu, uz kuru ir balstīti pasākumi, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

—

pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu, uz kuru ir balstīti pasākumi, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

tad Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 5,3 % maksājuma likme.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 135, 2.6.2010., 3. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090

---

PIELIKUMS

IZLASĒ NEIEKĻAUTIE ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

Taric papildu kods A977

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1106/2010

(2010. gada 30. novembris),

ar ko izveido to pasākumu sarakstu, kuri turpmāk vairs nav jāpiemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (1) un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 485/2008 attiecas uz tādu uzņēmumu, kuri saņem vai izdara maksājumus tiešā vai netiešā saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansēšanas sistēmu, tirdzniecības dokumentu rūpīgu pārbaudi, lai pārliecinātos par ELGF finansēšanas sistēmā esošo darījumu faktisko īstenošanu un izpildes pareizību. Tomēr ir lietderīgi izslēgt no šīs regulas piemērošanas pasākumus, kas pēc savas būtības nav piemēroti ex post kontrolei, rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 485/2008 attiecas uz tādu uzņēmumu, kuri saņem vai izdara maksājumus tiešā vai netiešā saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansēšanas sistēmu, tirdzniecības dokumentu rūpīgu pārbaudi, lai pārliecinātos par ELGF finansēšanas sistēmā esošo darījumu faktisko īstenošanu un izpildes pareizību. Tomēr ir lietderīgi izslēgt no šīs regulas piemērošanas pasākumus, kas pēc savas būtības nav piemēroti ex post kontrolei, rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus.

| (2) | Atbrīvoto pasākumu saraksts šobrīd ir noteikts ar Komisijas 2000. gada 18. oktobra Regulu (EK) Nr. 2311/2000, ar ko izveido to pasākumu sarakstu, uz kuriem neattiecas Padomes Regula (EEK) Nr. 4045/89, un ar ko atceļ Lēmumu 96/284/EK (2). Ņemot vērā lauksaimniecības tiesību aktos notikušās izmaiņas, ir nepieciešams atjaunināt šo sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Atbrīvoto pasākumu saraksts šobrīd ir noteikts ar Komisijas 2000. gada 18. oktobra Regulu (EK) Nr. 2311/2000, ar ko izveido to pasākumu sarakstu, uz kuriem neattiecas Padomes Regula (EEK) Nr. 4045/89, un ar ko atceļ Lēmumu 96/284/EK (2). Ņemot vērā lauksaimniecības tiesību aktos notikušās izmaiņas, ir nepieciešams atjaunināt šo sarakstu.

| (3) | Daži pasākumi ir saistīti ar maksājumiem, kuru joma ir saistīta vai nesaistīta ar tirdzniecības dokumentiem, kuriem var piemērot rūpīgu pārbaudi. Tādēļ ir lietderīgi izslēgt šādus pasākumus no Regulas (EK) Nr. 485/2008 darbības jomas. |
| --- | --- |

(3)

Daži pasākumi ir saistīti ar maksājumiem, kuru joma ir saistīta vai nesaistīta ar tirdzniecības dokumentiem, kuriem var piemērot rūpīgu pārbaudi. Tādēļ ir lietderīgi izslēgt šādus pasākumus no Regulas (EK) Nr. 485/2008 darbības jomas.

| (4) | Jāņem vērā, ka dažus pasākumus, ko iepriekš finansēja Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (Garantiju nodaļa), tagad finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3). |
| --- | --- |

(4)

Jāņem vērā, ka dažus pasākumus, ko iepriekš finansēja Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (Garantiju nodaļa), tagad finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3).

| (5) | Skaidrības labad Regula (EK) Nr. 2311/2000 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad Regula (EK) Nr. 2311/2000 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uz pasākumiem, kas iekļauti sarakstā šīs regulas pielikumā, neattiecas rūpīgās pārbaudes sistēma, kura izveidota ar Regulu (EK) Nr. 485/2008.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 2311/2000 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 265, 19.10.2000., 10. lpp.

2

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Pasākumi, uz kuriem neattiecas rūpīgas pārbaudes sistēma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 485/2008

Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), attiecībā uz:

| a) | parasto tādu linu un kaņepju tirgu organizāciju, kurus audzē šķiedras iegūšanai, ciktāl lauksaimniekam izmaksāts minētās regulas 91. pantā paredzētais atbalsts; |
| --- | --- |

a)

parasto tādu linu un kaņepju tirgu organizāciju, kurus audzē šķiedras iegūšanai, ciktāl lauksaimniekam izmaksāts minētās regulas 91. pantā paredzētais atbalsts;

| b) | vīna nozares kopējās tirgus organizācijas šādiem pasākumiem:






  i) | izaršanas shēma saskaņā ar tās 85.o līdz 85.x pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

vīna nozares kopējās tirgus organizācijas šādiem pasākumiem:

i)

izaršanas shēma saskaņā ar tās 85.o līdz 85.x pantu;

| ii) | vienotā maksājuma shēmas atbalsts saskaņā ar tās 103.o pantu; |
| --- | --- |

ii)

vienotā maksājuma shēmas atbalsts saskaņā ar tās 103.o pantu;

| iii) | vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana saskaņā ar tās 103.q pantu; |
| --- | --- |

iii)

vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana saskaņā ar tās 103.q pantu;

| iv) | priekšlaicīga ražas novākšana saskaņā ar tās 103.r pantu; |
| --- | --- |

iv)

priekšlaicīga ražas novākšana saskaņā ar tās 103.r pantu;

| v) | dzeramā alkohola destilācija saskaņā ar tās 103.w pantu. |
| --- | --- |

v)

dzeramā alkohola destilācija saskaņā ar tās 103.w pantu.

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1107/2010

(2010. gada 30. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 94, 14.4.2010., 23. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Pimiento de Gernika jeb Gernikako Piperra (AĢIN)

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/20

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1108/2010

(2010. gada 30. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Castagna del Monte Amiata (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Itālijas pieteikumu apstiprināt specifikācijas grozījumu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Castagna del Monte Amiata, kas reģistrēta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1904/2000 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Itālijas pieteikumu apstiprināt specifikācijas grozījumu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Castagna del Monte Amiata, kas reģistrēta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1904/2000 (3).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījuma pieteikumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījuma pieteikumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp.

2

(3)  OV L 228, 8.9.2000., 57. lpp.

3

(4)  OV C 60, 11.3.2010., 15. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Castagna del Monte Amiata (AĢIN)

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/22

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1109/2010

(2010. gada 30. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 50,3 |
| MA | 91,7 |
| MK | 45,6 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 70,3 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 182,1 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 20 10 | MA | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,9 |
| IL | 71,5 |
| TR | 63,1 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,1 |
| TR | 57,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CL | 84,2 |
| CN | 75,4 |
| CO | 50,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 74,9 |
| US | 90,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 86,8 |
| US | 139,4 |
| ZZ | 101,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

50,3

MA

91,7

MK

45,6

TR

93,5

ZZ

70,3

0707 00 05

EG

140,2

JO

182,1

TR

80,5

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

81,9

TR

122,5

ZZ

102,2

0805 20 10

MA

66,3

ZZ

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,9

IL

71,5

TR

63,1

UY

58,6

ZZ

63,5

0805 50 10

AR

57,1

TR

57,7

UY

57,1

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CL

84,2

CN

75,4

CO

50,3

MK

26,7

NZ

74,9

US

90,9

ZA

114,5

ZZ

81,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

86,8

US

139,4

ZZ

101,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1110/2010

(2010. gada 30. novembris),

ar ko nosaka no 2010. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 1. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 1. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 1. decembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 1. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00

---

(1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.11.2010-29.11.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 212,19 | 155,57 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 219,59 | 209,59 | 189,59 | 124,83 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,79 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 27,17 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

212,19

155,57

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

219,59

209,59

189,59

124,83

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,79

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

27,17

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 18,24 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 46,62 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

18,24 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

46,62 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1111/2010

(2010. gada 30. novembris),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1087/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1087/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 310, 26.11.2010., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 1. decembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,56 | 0,80 |
| 1701 99 10 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

55,56

0,80

1701 99 10 (2)

55,56

0,00

1701 99 90 (2)

55,56

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/29

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2010/83/ES

(2010. gada 30. novembris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu napropamīdu kā darbīgo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Napropamīds ir minētajā sarakstā. Komisijas Lēmumā 2008/902/EK (4) tika noteikts, ka napropamīds nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Napropamīds ir minētajā sarakstā. Komisijas Lēmumā 2008/902/EK (4) tika noteikts, ka napropamīds nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (2) | Sākotnējais pieteikuma iesniedzējs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta minētās direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5). |
| --- | --- |

(2)

Sākotnējais pieteikuma iesniedzējs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta minētās direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

| (3) | Pieteikumu iesniedza Dānijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija ir noskaidrota. Atļautie izmantošanas veidi ir tādi paši kā tie, kas minēti Lēmumā 2008/902/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumu iesniedza Dānijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija ir noskaidrota. Atļautie izmantošanas veidi ir tādi paši kā tie, kas minēti Lēmumā 2008/902/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

| (4) | Dānija novērtēja pieteikuma iesniedzēja sniegto jauno informāciju un datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2009. gada 30. jūnijā nosūtīja minēto ziņojumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu sniegt savus komentārus, un saņemtos komentārus tālāk pārsūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde savu secinājumu par napropamīdu iesniedza Komisijai 2010. gada 26. martā (6). Novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 28. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par napropamīdu. |
| --- | --- |

(4)

Dānija novērtēja pieteikuma iesniedzēja sniegto jauno informāciju un datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2009. gada 30. jūnijā nosūtīja minēto ziņojumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu sniegt savus komentārus, un saņemtos komentārus tālāk pārsūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde savu secinājumu par napropamīdu iesniedza Komisijai 2010. gada 26. martā (6). Novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 28. oktobrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par napropamīdu.

| (5) | Īpaša uzmanība ziņotājas dalībvalsts papildu ziņojumā un iestādes jaunajā secinājumā tika veltīta problēmām, kuru dēļ lēma par darbīgās vielas neiekļaušanu. Jo īpaši šīs problēmas bija potenciālais gruntsūdeņu piesārņojums ar metabolītu 2-(1-naftiloksi)propionskābi (turpmāk “NOPA”) un risks zīdītājiem, putniem, kuri ēd zivis, un ūdens organismiem. Pieteikuma iesniedzēja jaunie iesniegtie dati liecina par sekojošo. Metabolīts NOPA nav ne toksikoloģiski, ne bioloģiski būtisks. Turklāt risku attiecībā uz putniem un zīdītājiem var uzskatīt par zemu, savukārt attiecībā uz ūdens organismiem ir noteikts pieņemams izmantošanas veids, pamatojoties uz sniegtajiem papildu datiem. |
| --- | --- |

(5)

Īpaša uzmanība ziņotājas dalībvalsts papildu ziņojumā un iestādes jaunajā secinājumā tika veltīta problēmām, kuru dēļ lēma par darbīgās vielas neiekļaušanu. Jo īpaši šīs problēmas bija potenciālais gruntsūdeņu piesārņojums ar metabolītu 2-(1-naftiloksi)propionskābi (turpmāk “NOPA”) un risks zīdītājiem, putniem, kuri ēd zivis, un ūdens organismiem. Pieteikuma iesniedzēja jaunie iesniegtie dati liecina par sekojošo. Metabolīts NOPA nav ne toksikoloģiski, ne bioloģiski būtisks. Turklāt risku attiecībā uz putniem un zīdītājiem var uzskatīt par zemu, savukārt attiecībā uz ūdens organismiem ir noteikts pieņemams izmantošanas veids, pamatojoties uz sniegtajiem papildu datiem.

| (6) | Tātad pieteikuma iesniedzēja iesniegtie papildu dati un informācija ļauj novērst konkrētās problēmas, kuru dēļ viela netika iekļauta. Citi neatrisināti zinātniski jautājumi nav radušies. |
| --- | --- |

(6)

Tātad pieteikuma iesniedzēja iesniegtie papildu dati un informācija ļauj novērst konkrētās problēmas, kuru dēļ viela netika iekļauta. Citi neatrisināti zinātniski jautājumi nav radušies.

| (7) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka napropamīdu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut napropamīdu I pielikumā, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs varētu piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka napropamīdu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut napropamīdu I pielikumā, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs varētu piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

| (8) | Neatkarīgi no minētā secinājuma ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem aspektiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka attiecībā uz vielas iekļaušanu I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tāpēc ir lietderīgi prasīt, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu informāciju par ūdens risku saistībā ar fotolīzes metabolītiem un NOPA, kā arī informāciju par riska novērtējumu ūdens augiem. |
| --- | --- |

(8)

Neatkarīgi no minētā secinājuma ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem aspektiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka attiecībā uz vielas iekļaušanu I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tāpēc ir lietderīgi prasīt, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu informāciju par ūdens risku saistībā ar fotolīzes metabolītiem un NOPA, kā arī informāciju par riska novērtējumu ūdens augiem.

| (9) | Tāpēc ir lietderīgi Direktīvā 91/414/EEK izdarīt attiecīgus grozījumus. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir lietderīgi Direktīvā 91/414/EEK izdarīt attiecīgus grozījumus.

| (10) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2011. gada 30. jūnijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

2

(3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

3

(4)  OV L 326, 4.12.2008., 35. lpp.

4

(5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

5

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide. EFSA Journal 2010; 8(4):1565. [73. lpp.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1565. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide. EFSA Journal 2010; 8(4):1565. [73. lpp.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1565

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Stāšanās spēkā | Iekļaušana ir spēkā līdz | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “315 | Napropamīds

  CAS Nr.: 15299-99-7 | (RS)-N,N-dietil-2-(1-naftiloksi)propionamīds | ≥ 930 g/kg
  (racēmisks maisījums)
  Attiecīgais piemaisījums
  toluols: ne vairāk kā 1,4 g/kg | 2011. gada 1. janvāris | 2020. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Atļauts lietot tikai kā herbicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, jāņem vērā pārskata ziņojuma secinājumi par napropamīdu un jo īpaši pārskata ziņojuma I un II papildinājums, kas 2010. gada 28. oktobrī pabeigts Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | operatora drošībai – vajadzības gadījumā lietošanas noteikumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi, |

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Stāšanās spēkā

Iekļaušana ir spēkā līdz

Īpaši noteikumi

“315

Napropamīds

CAS Nr.: 15299-99-7

(RS)-N,N-dietil-2-(1-naftiloksi)propionamīds

≥ 930 g/kg

(racēmisks maisījums)

Attiecīgais piemaisījums

toluols: ne vairāk kā 1,4 g/kg

2011. gada 1. janvāris

2020. gada 31. decembris

A   DAĻA

Atļauts lietot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, jāņem vērā pārskata ziņojuma secinājumi par napropamīdu un jo īpaši pārskata ziņojuma I un II papildinājums, kas 2010. gada 28. oktobrī pabeigts Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

operatora drošībai – vajadzības gadījumā lietošanas noteikumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi,

| — | ūdens organismu aizsardzībai – vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, atbilstošas buferzonas, |
| --- | --- |

—

ūdens organismu aizsardzībai – vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, atbilstošas buferzonas,

| — | patērētāju drošībai saistībā ar metabolīta 2-(1-naftiloksi)propionskābes (turpmāk “NOPA”) sastopamību gruntsūdeņos. |
| --- | --- |

—

patērētāju drošībai saistībā ar metabolīta 2-(1-naftiloksi)propionskābes (turpmāk “NOPA”) sastopamību gruntsūdeņos.

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai informāciju, kas apliecina virszemes ūdeņu apdraudējuma novērtējumu attiecībā uz fotolīzes metabolītiem un metabolītu NOPA un informāciju par riska novērtējumu ūdens augiem.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

LĒMUMI

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. novembris)

par Igaunijas maksājumu aģentūras grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8275)

(Autentisks ir tikai teksts igauņu valodā)

(2010/729/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 30. un 39. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/257/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2009. finanšu gadu, izņemot Igaunijas maksājumu aģentūras PRIA grāmatojumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/257/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2009. finanšu gadu, izņemot Igaunijas maksājumu aģentūras PRIA grāmatojumus.

| (2) | Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Igaunijas maksājumu aģentūras PRIA iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību attiecībā uz izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Igaunijas maksājumu aģentūras PRIA iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību attiecībā uz izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti Igaunijas maksājumu aģentūras PRIA grāmatojumi attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā.

I un II pielikumā ir norādītas summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no dalībvalsts vai tai izmaksājamas saistībā ar lauku attīstības jomā Igaunijā veiktajiem pasākumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 112, 5.5.2010., 10. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINANŠU GADS – ELGF LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMU IZDEVUMI JAUNAJĀS DALĪBVALSTĪS

No dalībvalstīm atgūstamās vai tām izmaksājamās summas

| DV | | 2009. gads – maksājumu aģentūru izdevumi, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinātie maksājumi | Kopā | Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = gada deklarācijā deklarētie izdevumi | = kopējie starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

DV

2009. gads – maksājumu aģentūru izdevumi, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinātie maksājumi

Kopā

Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (1)

noskaidroti

atdalīti

= gada deklarācijā deklarētie izdevumi

= kopējie starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

(1)  Tā kā maksājumi sasnieguši 95 % no finanšu plāna, atlikušo summu izmaksās programmas noslēgumā.

---

II PIELIKUMS

ELGF NOSKAIDROTIE IZDEVUMI PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMIEM JAUNAJĀS DALĪBVALSTĪS 2009. GADĀ

STARPĪBA STARP GADA PĀRSKATIEM UN IZDEVUMU DEKLARĀCIJĀM

IGAUNIJA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikuma “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikuma “d” sleja | 2009. gadā noskaidrotā summa I pielikuma “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mazāk labvēlīgie apgabali | –4 309,58 | | –4 309,58 |
| 2 | Agrovide | 2 277 454,54 | | 2 277 454,54 |
| 3 | Lauksaimniecības zemes apmežošana | –3 217,50 | | –3 217,50 |
| 4 | Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām | –40 203,13 | | –40 203,13 |
| 5 | Standartu ievērošana | – 187 999,27 | | – 187 999,27 |
| 6 | Papildinājumi tiešajiem maksājumiem | 1 506,86 | | 1 506,86 |
| 7 | Tehniskā palīdzība | 2 307,41 | | 2 307,41 |
| 8 | Sapard | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Natura 2000 | 675 686,39 | | 675 686,39 |
| | Kopā | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikuma “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikuma “d” sleja

2009. gadā noskaidrotā summa I pielikuma “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Mazāk labvēlīgie apgabali

–4 309,58

–4 309,58

2

Agrovide

2 277 454,54

2 277 454,54

3

Lauksaimniecības zemes apmežošana

–3 217,50

–3 217,50

4

Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām

–40 203,13

–40 203,13

5

Standartu ievērošana

– 187 999,27

– 187 999,27

6

Papildinājumi tiešajiem maksājumiem

1 506,86

1 506,86

7

Tehniskā palīdzība

2 307,41

2 307,41

8

Sapard

0,00

0,00

9

Natura 2000

675 686,39

675 686,39

Kopā

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. novembris)

par dažu Vācijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8277)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2010/730/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 30. pantu un 32. panta 8. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/258/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2009. finanšu gadu, izņemot Vācijas maksājumu aģentūras Baden-Württemberg, Hessen, IBH un Helaba, Itālijas maksājumu aģentūras AGEA un ARBEA un Rumānijas maksājumu aģentūru PIAA. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/258/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2009. finanšu gadu, izņemot Vācijas maksājumu aģentūras Baden-Württemberg, Hessen, IBH un Helaba, Itālijas maksājumu aģentūras AGEA un ARBEA un Rumānijas maksājumu aģentūru PIAA.

| (2) | Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Vācijas maksājumu aģentūru Baden-Württemberg, Hessen, IBH un Helaba iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību. |
| --- | --- |

(2)

Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Vācijas maksājumu aģentūru Baden-Württemberg, Hessen, IBH un Helaba iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību.

| (3) | Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2009. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2009. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegti paraugi tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegti paraugi tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā, norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā, norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu.

| (6) | Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā no attiecīgajām dalībvalstīm jau ieturētās summas, pamatojoties uz Lēmumu 2010/258/ES. |
| --- | --- |

(6)

Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā no attiecīgajām dalībvalstīm jau ieturētās summas, pamatojoties uz Lēmumu 2010/258/ES.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti Vācijas maksājumu aģentūru Baden-Württemberg, Hessen, IBH un Helaba grāmatojumi attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā.

Pielikumā ir norādītas summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no attiecīgajām dalībvalstīm vai tām izmaksājamas, tostarp tās summas, kuras radušās Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 112, 5.5.2010., 17. lpp.

2

(3)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

3

---

PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINANŠU GADS

NO DALĪBVALSTĪM ATGŪSTAMĀS VAI TĀM IZMAKSĀJAMĀS SUMMAS

NB! 2011. gada nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| DV | | 2009. gads – maksājumu aģentūru izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu (1) | Samazinātie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu | Kopsumma, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus | Dalībvalstīm veiktie maksājumi par attiecīgo finanšu gadu | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2) | Summa, kas atgūta no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksāta (+) saskaņā ar Lēmumu 2010/258/ES | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = gada deklarācijā deklarētie izdevumi / piešķirtie ieņēmumi | = ikmēneša deklarācijās norādīto izdevumu / piešķirto ieņēmumu kopsumma |
| | | a = xxxxx – A (i sleja) | b = xxxxx – A (h sleja) | c = a + b | d = xxxxx – C1 (e sleja) | e = xxxxx – 32. pants | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 890 556 430,37 | 0,00 | 5 890 556 430,37 | –1 989 043,44 | – 478 679,88 | 5 888 088 707,05 | 5 888 016 608,23 | 72 098,82 | 57 491,30 | 14 607,52 |

DV

2009. gads – maksājumu aģentūru izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu (1)

Samazinātie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu

Kopsumma, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus

Dalībvalstīm veiktie maksājumi par attiecīgo finanšu gadu

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2)

Summa, kas atgūta no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksāta (+) saskaņā ar Lēmumu 2010/258/ES

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2)

noskaidroti

atdalīti

= gada deklarācijā deklarētie izdevumi / piešķirtie ieņēmumi

= ikmēneša deklarācijās norādīto izdevumu / piešķirto ieņēmumu kopsumma

a = xxxxx – A (i sleja)

b = xxxxx – A (h sleja)

c = a + b

d = xxxxx – C1 (e sleja)

e = xxxxx – 32. pants

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 890 556 430,37

0,00

5 890 556 430,37

–1 989 043,44

– 478 679,88

5 888 088 707,05

5 888 016 608,23

72 098,82

57 491,30

14 607,52

| DV | | Izdevumi (3) | Piešķirtie ieņēmumi (3) | Cukura fonds | 32. pants (= e) | Kopā (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi (4) | Piešķirtie ieņēmumi (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| DE | EUR | 31 371,26 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –16 763,74 | 14 607,52 |

DV

Izdevumi (3)

Piešķirtie ieņēmumi (3)

Cukura fonds

32. pants (= e)

Kopā (= h)

Izdevumi (4)

Piešķirtie ieņēmumi (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

DE

EUR

31 371,26

0,00

0,00

0,00

–16 763,74

14 607,52

---

(1)  Samazinātie un apturētie maksājumi ir tie paši, kas ņemti vērā maksājumu sistēmā, kuriem pievienotas jo īpaši korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2009. gada augustā, septembrī un oktobrī.

(2)  Aprēķinot summu, kas atgūstama no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama, ņem vērā noskaidroto izdevumu kopsummu gada deklarācijā (a sleja) vai ikmēneša deklarācijās norādīto atdalīto izdevumu kopsummu (b sleja).

Piemērojamais valūtas maiņas kurss – atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 883/2006 7. panta 2. punktam.

(3)  Ja dalībvalsts gūst labumu no piešķirto ieņēmumu daļas, tas jādeklarē pozīcijā 05 07 01 06.

(4)  Ja piešķirto ieņēmumu daļa Cukura fondā ir par labu dalībvalstij, tā jādeklarē pozīcijā 05 02 16 02.

NB! 2011. gada nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. novembris)

par anketu, kas jāizmanto, ziņojot par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8279)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/731/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direktīvu 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu (1) un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Pirmo anketu, kas jāizmanto, ziņojot par to, kā tiek īstenota Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu, ieviesa ar Komisijas Lēmumu 2006/329/EK (2). Minētā anketa attiecas uz ziņojuma laikposmu no 2006. gada līdz 2008. gadam ieskaitot. |
| --- | --- |

(1)

Pirmo anketu, kas jāizmanto, ziņojot par to, kā tiek īstenota Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu, ieviesa ar Komisijas Lēmumu 2006/329/EK (2). Minētā anketa attiecas uz ziņojuma laikposmu no 2006. gada līdz 2008. gadam ieskaitot.

| (2) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Direktīvas 2000/76/EK īstenošanā un pirmās anketas izmantošanā, ir jāievieš jauna anketa laikposmam no 2009. gada līdz 2011. gadam. Skaidrības labad ir jāatceļ Lēmums 2006/329/EK. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Direktīvas 2000/76/EK īstenošanā un pirmās anketas izmantošanā, ir jāievieš jauna anketa laikposmam no 2009. gada līdz 2011. gadam. Skaidrības labad ir jāatceļ Lēmums 2006/329/EK.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar 6. pantu Padomes 1991. gada 23. decembra Direktīvā 91/692/EEK, ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas vidi (3), |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar 6. pantu Padomes 1991. gada 23. decembra Direktīvā 91/692/EEK, ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas vidi (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis izmanto pielikumā doto anketu, lai ziņotu par Direktīvas 2000/76/EK īstenošanu.

2.   Ziņojumi, kas jāiesniedz, aptver laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.

2. pants

Lēmumu 2006/329/EK atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.

1

(2)  OV L 121, 6.5.2006., 38. lpp.

2

(3)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ANKETA PAR TO, KĀ ĪSTENOTA EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2000/76/EK PAR ATKRITUMU SADEDZINĀŠANU

Vispārīgas piezīmes

Šī otrā anketa saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK attiecas uz laikposmu no 2009. gada līdz 2011. gadam. Ņemot vērā direktīvas īstenošanā gūto pieredzi un informāciju, kas jau iegūta ar pirmo anketu, šajā anketā uzmanība pievērsta izmaiņām un panākumiem, ko dalībvalstis guvušas direktīvas faktiskā īstenošanā.

Šī anketa nemaina lielāko daļu no Lēmumā 2006/329/EK ietvertajiem aspektiem, lai nodrošinātu nepārtrauktību un ļautu veikt tiešus salīdzinājumus ar iepriekšējām atbildēm. Tajos gadījumos, kad jautājumi ir tādi paši kā iepriekšējās anketās, var vienkārši sniegt norādi uz iepriekšējām anketām, ja situācija nav mainījusies. Ja ir bijušas izmaiņas, tās jāapraksta jaunā atbildē.

Tāpat kā attiecībā uz pirmo anketu Komisija paredz izmantot ReportNet platformu (vai attiecīgā gadījumā tās aizstājēju), lai dalībvalstīm ļautu piekļūt elektroniskās ziņošanas instrumentam, kas pamatojos uz šo anketu. Attiecīgi Komisija stingri iesaka to izmantot ziņošanas prasības izpildei, lai samazinātu slogu un racionalizētu atbilžu analīzi.

1.   Iekārtu un atļauju skaits

| 1.1. | Norādiet šādu informāciju par iekārtu skaitu (atsevišķi norādot sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas), uz kurām attiecas Direktīvas 2000/76/EK darbības joma, kā arī par to atļaujām un atļauto jaudu:






  a) | iekārtu skaits; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Norādiet šādu informāciju par iekārtu skaitu (atsevišķi norādot sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas), uz kurām attiecas Direktīvas 2000/76/EK darbības joma, kā arī par to atļaujām un atļauto jaudu:

a)

iekārtu skaits;

| b) | atļauju skaits, kas izdotas saskaņā ar 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

atļauju skaits, kas izdotas saskaņā ar 4. panta 1. punktu;

| c) | iekārtu skaits, kas reģenerē sadedzināšanas procesā saražoto siltumu; |
| --- | --- |

c)

iekārtu skaits, kas reģenerē sadedzināšanas procesā saražoto siltumu;

| d) | kopējā atļautā atkritumu caurlaides jauda (tonnas/gadā) (pēc izvēles). |
| --- | --- |

d)

kopējā atļautā atkritumu caurlaides jauda (tonnas/gadā) (pēc izvēles).

| 1.2. | Sniedziet sarakstu ar visām iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 2000/76/EK darbības joma, norādot šādu informāciju par tām iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 2 t/h:






  a) | vai tā ir sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārta; ja tā ir līdzsadedzināšanas iekārta, norādiet iekārtas tipu (cementa krāsns, dedzināšanas iekārta, citas rūpnieciskas iekārtas, kas nav ietvertas Direktīvas 2000/76/EK II pielikuma II.1. vai II.2. daļā); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Sniedziet sarakstu ar visām iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 2000/76/EK darbības joma, norādot šādu informāciju par tām iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 2 t/h:

a)

vai tā ir sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārta; ja tā ir līdzsadedzināšanas iekārta, norādiet iekārtas tipu (cementa krāsns, dedzināšanas iekārta, citas rūpnieciskas iekārtas, kas nav ietvertas Direktīvas 2000/76/EK II pielikuma II.1. vai II.2. daļā);

| b) | attiecībā uz sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām, kuras veic reģenerācijas darbības, kas iekļautas II pielikuma R1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (1); iekārtas energoefektivitāte, kas aprēķināta, izmantojot Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma R1. punkta zemsvītras piezīmē doto formulu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām, kuras veic reģenerācijas darbības, kas iekļautas II pielikuma R1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (1); iekārtas energoefektivitāte, kas aprēķināta, izmantojot Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma R1. punkta zemsvītras piezīmē doto formulu.

2.   Aprakstiet problēmas ar 3. pantā dotajām definīcijām, kas atklātas, īstenojot Direktīvu 2000/76/EK. Sniedziet specifisku informāciju par katru definīciju, saistībā ar kuru ir atklātas problēmas.

3.   Vai kādām mobilām iekārtām ir izsniegtas atļaujas saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK?

4.   Norādiet līdzsadedzināto atkritumu kategorijas, iedalot pēc līdzsadedzināšanas iekārtas tipa (cementa krāsns, dedzināšanas iekārta, citas rūpnieciskas iekārtas, kas nav ietvertas II pielikuma II.1. vai II.2. daļā).

Norādiet Eiropas Atkritumu kataloga kodus (pēc izvēles).

Norādiet atļauto jaudu, kas piešķirta attiecībā uz līdzsadedzināšanu šajās iekārtās (pēc izvēles).

5.   Uz cik daudzām līdzsadedzināšanas iekārtām attiecas emisiju robežvērtības, kas sniegtas Direktīvas 2000/76/EK V pielikumā (t. i., kur tiek veikta neapstrādātu sadzīves atkritumu līdzsadedzināšana vai vairāk nekā 40 % ražotā siltuma rodas no bīstamo atkritumu sadedzināšanas)?

6.   Kādi noteikumi ir paredzēti atļauju piešķiršanas procedūrā attiecībā uz:

| a) | to bīstamo atkritumu daudzumu un kategoriju noteikšanu, kurus var apstrādāt; |
| --- | --- |

a)

to bīstamo atkritumu daudzumu un kategoriju noteikšanu, kurus var apstrādāt;

| b) | un minimālajām un maksimālajām apstrādāšanai paredzēto bīstamo atkritumu plūsmām; |
| --- | --- |

b)

un minimālajām un maksimālajām apstrādāšanai paredzēto bīstamo atkritumu plūsmām;

| c) | atļauto bīstamo atkritumu siltumietilpības diapazonu; |
| --- | --- |

c)

atļauto bīstamo atkritumu siltumietilpības diapazonu;

| d) | ierobežojumiem attiecībā uz piesārņotāju koncentrāciju, piemēram, PHB, pentahlorfenols, hlors, fluors, sērs, smagie metāli? |
| --- | --- |

d)

ierobežojumiem attiecībā uz piesārņotāju koncentrāciju, piemēram, PHB, pentahlorfenols, hlors, fluors, sērs, smagie metāli?

7.   Kurus atkritumus uzskata par “nepiemērotiem” reprezentatīvu paraugu ņemšanai?

8.   Attiecībā uz dūmgāzu ekspozīcijas laiku un temperatūru, kā tas noteikts Direktīvas 2000/76/EK 6. panta 1. un 2. punktā, vai saskaņā ar 6. panta 4. punktu ir piešķirtas atļaujas, lai atkāptos no ekspluatācijas noteikumiem? Ja atbilde ir “jā”, norādiet šādas ziņas:

| a) | cik atļauju ir piešķirtas; |
| --- | --- |

a)

cik atļauju ir piešķirtas;

| b) | ja šāda informācija ir pieejama, aprakstiet pamatojumu izņēmuma(-u) piešķiršanai vairākos reprezentatīvos gadījumos, kā arī šādu informāciju:






  i) | iekārtas jauda; |
| --- | --- | --- |

b)

ja šāda informācija ir pieejama, aprakstiet pamatojumu izņēmuma(-u) piešķiršanai vairākos reprezentatīvos gadījumos, kā arī šādu informāciju:

i)

iekārtas jauda;

| ii) | vai izņēmums attiecas uz “esošu iekārtu”, kā norādīts 3. panta 6. punktā, vai jaunu iekārtu; |
| --- | --- |

ii)

vai izņēmums attiecas uz “esošu iekārtu”, kā norādīts 3. panta 6. punktā, vai jaunu iekārtu;

| iii) | sadedzināmo atkritumu veids; |
| --- | --- |

iii)

sadedzināmo atkritumu veids;

| iv) | kā tiek nodrošināts, ka radušos atlikumu daudzums un organisko piesārņotāju saturs šajos atlikumos nepārsniedz daudzumus, kādi rastos iekārtā, uz kuru nav attiecināts izņēmums; |
| --- | --- |

iv)

kā tiek nodrošināts, ka radušos atlikumu daudzums un organisko piesārņotāju saturs šajos atlikumos nepārsniedz daudzumus, kādi rastos iekārtā, uz kuru nav attiecināts izņēmums;

| v) | ekspluatācijas noteikumi, kas aprakstīti atļaujā; |
| --- | --- |

v)

ekspluatācijas noteikumi, kas aprakstīti atļaujā;

| vi) | emisiju robežvērtības, kas jāsasniedz katrai iekārtai. |
| --- | --- |

vi)

emisiju robežvērtības, kas jāsasniedz katrai iekārtai.

9.   Attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kādi pasākumi tiek veikti (papildus ziņojumam, kas ir jāsniedz saskaņā ar 12. panta 2. punktu, ja tādi ir), lai nodrošinātu, ka iekārtas tiek projektētas, aprīkotas, uzbūvētas un ekspluatētas tā, lai emisiju robežvērtības, kas noteiktas Direktīvas 2000/76/EK V pielikumā, netiek pārsniegtas?

10.   Attiecībā uz līdzsadedzināšanas iekārtām, kādi pasākumi tiek veikti (papildus ziņojumam, kas ir jāsniedz saskaņā ar 12. panta 2. punktu, ja tādi ir), lai nodrošinātu, ka iekārtas tiek projektētas, aprīkotas, uzbūvētas un ekspluatētas tā, lai emisiju robežvērtības, kas noteiktas Direktīvas 2000/76/EK II pielikumā, netiek pārsniegtas?

11.   Vai cementa krāsnīm, kurās līdzsadedzina atkritumus, atbilstoši II pielikuma II.1. daļai ir atļauti izņēmumi par NOx, putekļu, SO2 vai kopējā organiskā oglekļa satura emisiju robežvērtībām? Ja atbilde ir “jā”, norādiet šādas ziņas:

| a) | cik izņēmumu ir piešķirti; |
| --- | --- |

a)

cik izņēmumu ir piešķirti;

| b) | ja šāda informācija ir pieejama, lūdzu, aprakstiet pamatojumu izņēmuma(-u) piešķiršanai katrā reprezentatīvā gadījumā, kā arī ietveriet šādu informāciju:






  i) | iekārtas jauda; |
| --- | --- | --- |

b)

ja šāda informācija ir pieejama, lūdzu, aprakstiet pamatojumu izņēmuma(-u) piešķiršanai katrā reprezentatīvā gadījumā, kā arī ietveriet šādu informāciju:

i)

iekārtas jauda;

| ii) | vai izņēmums attiecas uz esošu iekārtu vai uz jaunu iekārtu (ņemot vērā Direktīvas 2000/76/EK 20. panta 3. punktu); |
| --- | --- |

ii)

vai izņēmums attiecas uz esošu iekārtu vai uz jaunu iekārtu (ņemot vērā Direktīvas 2000/76/EK 20. panta 3. punktu);

| iii) | līdzsadedzināto atkritumu veidu; |
| --- | --- |

iii)

līdzsadedzināto atkritumu veidu;

| iv) | emisiju robežvērtības, kas jāsasniedz katrai iekārtai; |
| --- | --- |

iv)

emisiju robežvērtības, kas jāsasniedz katrai iekārtai;

| v) | ekspluatācijas noteikumi, kas aprakstīti atļaujā. |
| --- | --- |

v)

ekspluatācijas noteikumi, kas aprakstīti atļaujā.

12.   Vai izmešiem gaisā no sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtām ir noteiktas robežvērtības atšķirīgas no tām, kas dotas II vai V pielikumā? Ja atbilde ir “jā” un ja šāda informācija ir pieejama, lūdzu, norādiet:

| a) | iekārtas, uz kurām tās attiecas, proti, sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas; ja tās ir līdzsadedzināšanas iekārtas, norādiet iekārtas tipu; |
| --- | --- |

a)

iekārtas, uz kurām tās attiecas, proti, sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas; ja tās ir līdzsadedzināšanas iekārtas, norādiet iekārtas tipu;

| b) | vai šīs iekārtas ir “jaunas” vai “esošas”; |
| --- | --- |

b)

vai šīs iekārtas ir “jaunas” vai “esošas”;

| c) | piesārņotājus, kuriem tiek piemērotas robežvērtības, un noteiktās robežvērtības; |
| --- | --- |

c)

piesārņotājus, kuriem tiek piemērotas robežvērtības, un noteiktās robežvērtības;

| d) | kāpēc šīs robežvērtības tiek piemērotas; |
| --- | --- |

d)

kāpēc šīs robežvērtības tiek piemērotas;

| e) | emisiju monitoringa režīms šiem piesārņotājiem (nepārtraukti vai ar pārtraukumiem, un, ja ar pārtraukumiem, norādiet, cik bieži). |
| --- | --- |

e)

emisiju monitoringa režīms šiem piesārņotājiem (nepārtraukti vai ar pārtraukumiem, un, ja ar pārtraukumiem, norādiet, cik bieži).

13.   Attiecībā uz piesārņotājiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2000/76/EK IV pielikumā, kā nosaka emisiju robežvērtības attiecībā uz notekūdeņu novadīšanu ūdens vidē no dūmgāzu attīrīšanas iekārtām? Norādiet tos gadījumus, kad emisiju robežvērtības šiem piesārņotājiem atšķiras no IV pielikumā dotajām robežvērtībām.

14.   Ja emisiju robežvērtības ir noteiktas attiecībā uz piesārņotājiem, kurus novada ūdens vidē, papildus IV pielikumā minētajiem piesārņotājiem, norādiet šādas ziņas:

| a) | uz kādām iekārtām tās attiecas (t. i., sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, “jaunām” vai “esošām”); |
| --- | --- |

a)

uz kādām iekārtām tās attiecas (t. i., sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, “jaunām” vai “esošām”);

| b) | uz kādiem piesārņotājiem tās attiecas un kādas ir noteiktās robežvērtības; |
| --- | --- |

b)

uz kādiem piesārņotājiem tās attiecas un kādas ir noteiktās robežvērtības;

| c) | kāpēc šīs robežvērtības tiek piemērotas. |
| --- | --- |

c)

kāpēc šīs robežvērtības tiek piemērotas.

15.   Kādi ekspluatācijas kontroles parametri (Ph, temperatūra, plūsmas ātrums utt.) ir noteikti atļaujas piešķiršanas procesā attiecībā uz notekūdeņu novadīšanu?

16.   Kādi noteikumi ir izstrādāti, lai nodrošinātu augsnes, virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu aizsardzību saskaņā ar 8. panta 7. punktu?

17.   Kādus kritērijus izmanto, lai nodrošinātu, ka glabāšanas jauda ir adekvāta ūdeņiem, kas nepieciešamības gadījumā jāpārbauda un jāapstrādā pirms novadīšanas?

18.   Kādi noteikumi kopumā ir izstrādāti, lai samazinātu no sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām radušos atlikumu daudzumu un bīstamību?

19.   Vai atļaujas prasības attiecībā uz gaisa piesārņotāju mērījumiem un procesa darbības rādītājiem ir identiskas tām, kas noteiktas 11. panta 2. punktā? Jā tā nav, sniedziet informāciju, sīkāk norādot:

| a) | iemeslus atkāpei no 11. panta 2. punkta, atsaucoties uz iespējām piemērot izņēmumus, kas minētas 11. panta 4. līdz 7. punktā; |
| --- | --- |

a)

iemeslus atkāpei no 11. panta 2. punkta, atsaucoties uz iespējām piemērot izņēmumus, kas minētas 11. panta 4. līdz 7. punktā;

| b) | attiecīgo piesārņotāju vai parametru un noteikto mērījuma prasību. |
| --- | --- |

b)

attiecīgo piesārņotāju vai parametru un noteikto mērījuma prasību.

20.   Vai atļaujas prasības attiecībā uz ūdens piesārņotāju mērījumiem ir identiskas tām, kas noteiktas 11. panta 14. līdz 15. punktā? Jā tā nav, sniedziet informāciju, sīkāk norādot:

| a) | iemeslus atkāpei no 11. panta 14. līdz 15. punktam; |
| --- | --- |

a)

iemeslus atkāpei no 11. panta 14. līdz 15. punktam;

| b) | attiecīgos piesārņotāju/parametru un mērījuma prasību. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos piesārņotāju/parametru un mērījuma prasību.

21.   Kādi noteikumi ir paredzēti atļauju piešķiršanas procesā, lai nodrošinātu atbilstību šādiem noteikumiem attiecībā uz emisijām gaisā:

| a) | 11. panta 8. punkts; |
| --- | --- |

a)

11. panta 8. punkts;

| b) | 11. panta 9. punkts; |
| --- | --- |

b)

11. panta 9. punkts;

| c) | 11. panta 11. punkts; |
| --- | --- |

c)

11. panta 11. punkts;

| d) | 11. panta 12. punkts; |
| --- | --- |

d)

11. panta 12. punkts;

| e) | 11. panta 10. punktā noteiktais atbilstības režīms. |
| --- | --- |

e)

11. panta 10. punktā noteiktais atbilstības režīms.

22.   Kādi noteikumi ir paredzēti atļauju piešķiršanas procesā, lai nodrošinātu atbilstību šādiem noteikumiem attiecībā uz emisijām ūdenī:

| a) | 11. panta 9. punkts; |
| --- | --- |

a)

11. panta 9. punkts;

| b) | 11. panta 16. punktā noteiktais atbilstības režīms. |
| --- | --- |

b)

11. panta 16. punktā noteiktais atbilstības režīms.

23.   Aprakstiet, kādi oficiāli norādījumi ir izstrādāti attiecībā uz informāciju par apstiprināto diennakts vidējo emisiju daudzumu (11. panta 11. punkts)? Ja iespējams, norādiet tīmekļa saiti.

24.   Kādas ir procedūras, lai informētu kompetento iestādi gadījumā, ja emisiju robežvērtības tiek pārsniegtas?

25.   Kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu sabiedrības dalību atļauju izsniegšanas procesā (jaunu un/vai atjauninātu atļauju)? Sniedziet sīkāku informāciju vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | kura iestāde atļaujas pieteikumu ir darījusi publiski pieejamu; |
| --- | --- |

a)

kura iestāde atļaujas pieteikumu ir darījusi publiski pieejamu;

| b) | laikposmu, kurā sabiedrība var izteikt piezīmes; |
| --- | --- |

b)

laikposmu, kurā sabiedrība var izteikt piezīmes;

| c) | kura iestāde galīgo lēmumu ir darījusi pieejamu. |
| --- | --- |

c)

kura iestāde galīgo lēmumu ir darījusi pieejamu.

26.   Attiecībā uz informācijas pieejamību atļauju izsniegšanas procesā:

| a) | vai ir kāda ar vides aspektiem saistīta informācija, kas nav publiski/daļēji pieejama, attiecībā uz pieteikumiem, lēmumu pieņemšanas procesu un tam sekojošo atļaujas izsniegšanu? Ja atbilde ir “jā”, norādiet, kāda informācija; |
| --- | --- |

a)

vai ir kāda ar vides aspektiem saistīta informācija, kas nav publiski/daļēji pieejama, attiecībā uz pieteikumiem, lēmumu pieņemšanas procesu un tam sekojošo atļaujas izsniegšanu? Ja atbilde ir “jā”, norādiet, kāda informācija;

| b) | ja šāda informācija ir pieejama/daļēji pieejama, norādiet, vai šīs informācija ir pieejama bez maksas, un, ja nav pieejama bez maksas, norādiet noteikto maksu un to, kādos apstākļos šo maksu piemēro. |
| --- | --- |

b)

ja šāda informācija ir pieejama/daļēji pieejama, norādiet, vai šīs informācija ir pieejama bez maksas, un, ja nav pieejama bez maksas, norādiet noteikto maksu un to, kādos apstākļos šo maksu piemēro.

27.   Attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām un līdzsadedzināšanas iekārtām ar nominālo jaudu 2 t/h vai vairāk – kādi noteikumi ir izstrādāti, lai pieprasītu operatoram iesniegt gada ziņojumu par iekārtas darbību un uzraudzīšanu kompetentajai iestādei?

28.   Ja tiek sniegts gada ziņojums, norādiet šādu informāciju:

| a) | kāda informācija tajā ir sniegta; |
| --- | --- |

a)

kāda informācija tajā ir sniegta;

| b) | kā sabiedrība var piekļūt šim ziņojumam. |
| --- | --- |

b)

kā sabiedrība var piekļūt šim ziņojumam.

29.   Attiecībā uz sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām ar nominālo jaudu mazāk nekā 2 t/h – kā par šādām iekārtām informē sabiedrību?

30.   Kādi noteikumi ir iekļauti atļaujā, lai kontrolētu sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtas ekspluatāciju ārkārtas apstākļos (t. i., attīrīšanas ierīču vai monitoringa iekārtu dīkstāvju, darbības traucējumu vai bojājumu dēļ)?

31.   Attiecībā uz sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas procesiem – kāds ir maksimāli pieļaujamais ekspluatācijas laiks ārkārtas apstākļos, pirms iekārtu darbība ir jāpārtrauc:

| a) | maksimālais pieļaujamais ekspluatācijas laiks ar emisiju robežvērtību pārsniegumu; |
| --- | --- |

a)

maksimālais pieļaujamais ekspluatācijas laiks ar emisiju robežvērtību pārsniegumu;

| b) | gada maksimālais kumulatīvais periods, kurā tiek pārsniegtas emisiju robežvērtības. |
| --- | --- |

b)

gada maksimālais kumulatīvais periods, kurā tiek pārsniegtas emisiju robežvērtības.

32.   Jebkādas citas piezīmes.

---

(1)  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 315/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 315/43

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. novembris),

ar ko apstiprina konkrētas grozītās dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas un uzraudzības programmas 2010. gadam un groza Lēmumu 2009/883/EK attiecībā uz Savienības finansiālo ieguldījumu programmām, kas apstiprinātas ar minēto lēmumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8290)

(2010/732/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 27. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 2009/470/EK paredzētas procedūras, ar ko reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu programmām, kas paredzētas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 2009/470/EK paredzētas procedūras, ar ko reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu programmām, kas paredzētas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai.

| (2) | Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (2), paredzēts, ka programmām, kuras dalībvalstis iesniedz Komisijai Lēmuma 2008/341/EK lēmuma pielikumā uzskatīto dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanai, kontrolei un uzraudzībai, ir jāatbilst minētā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (2), paredzēts, ka programmām, kuras dalībvalstis iesniedz Komisijai Lēmuma 2008/341/EK lēmuma pielikumā uzskatīto dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanai, kontrolei un uzraudzībai, ir jāatbilst minētā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. panta 1. punktu.

| (3) | Komisijas 2009. gada 26. novembra Lēmumā 2009/883/EK, ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu valstu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2010. gadam un turpmākajiem gadiem (3), apstiprinātas konkrētas valstu programmas un noteikta Savienības finansiālā ieguldījuma likme un maksimālais apmērs katrai programmai, ko iesniegušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2009. gada 26. novembra Lēmumā 2009/883/EK, ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu valstu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2010. gadam un turpmākajiem gadiem (3), apstiprinātas konkrētas valstu programmas un noteikta Savienības finansiālā ieguldījuma likme un maksimālais apmērs katrai programmai, ko iesniegušas dalībvalstis.

| (4) | Komisija ir izvērtējusi dalībvalstu iesniegtos ziņojumus par minēto programmu faktiskajiem izdevumiem. Minētā izvērtējuma rezultāti liecina, ka atsevišķas dalībvalstis neizmantos visus tām piešķirtos līdzekļus 2010. gadam, savukārt citas piešķirto summu pārtērēs. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir izvērtējusi dalībvalstu iesniegtos ziņojumus par minēto programmu faktiskajiem izdevumiem. Minētā izvērtējuma rezultāti liecina, ka atsevišķas dalībvalstis neizmantos visus tām piešķirtos līdzekļus 2010. gadam, savukārt citas piešķirto summu pārtērēs.

| (5) | Pašlaik lielākā daļa dalībvalstu, īstenojot trakumsērgas izskaušanas programmas, tuvojas izvirzītajam mērķim izskaust šīs slimības radīto apdraudējumu sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Ir lietderīgi sniegt papildu atbalstu šīm programmām, palielinot Savienības finansiālā ieguldījuma likmi, lai pastiprinātu dalībvalstu centienus izskaust šo slimību, cik vien drīz iespējams. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik lielākā daļa dalībvalstu, īstenojot trakumsērgas izskaušanas programmas, tuvojas izvirzītajam mērķim izskaust šīs slimības radīto apdraudējumu sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Ir lietderīgi sniegt papildu atbalstu šīm programmām, palielinot Savienības finansiālā ieguldījuma likmi, lai pastiprinātu dalībvalstu centienus izskaust šo slimību, cik vien drīz iespējams.

| (6) | Dalībvalstis ir informējušas Komisiju, ka pēdējo gadu laikā piemērotais maksimālais atmaksas apmērs par vienu liellopu transmisīvās sūkļveida encefalopātijas uzraudzības testu vairs neatbilst reālajai situācijai. Pamatojoties uz Komisijas pārbaudes rezultātiem šajā jautājumā, ir lietderīgi palielināt maksimālo atmaksas apmēru par minētajiem testiem, lai tuvinātos dalībvalstu ieguldītajām reālajām izmaksām šādu testu veikšanai. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis ir informējušas Komisiju, ka pēdējo gadu laikā piemērotais maksimālais atmaksas apmērs par vienu liellopu transmisīvās sūkļveida encefalopātijas uzraudzības testu vairs neatbilst reālajai situācijai. Pamatojoties uz Komisijas pārbaudes rezultātiem šajā jautājumā, ir lietderīgi palielināt maksimālo atmaksas apmēru par minētajiem testiem, lai tuvinātos dalībvalstu ieguldītajām reālajām izmaksām šādu testu veikšanai.

| (7) | Tādēļ Savienības ieguldījums jāpielāgo attiecībā uz vairākām valstu programmām. Ir lietderīgi pārdalīt finansējumu no valstu programmām, kas visus piešķirtos līdzekļus neizmanto, un nodot tos tām programmām, attiecībā uz kurām paredzams, ka piešķirtā summa tiks pārtērēta. Pārdale jāveic, pamatojoties uz jaunāko informāciju par attiecīgo dalībvalstu faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Savienības ieguldījums jāpielāgo attiecībā uz vairākām valstu programmām. Ir lietderīgi pārdalīt finansējumu no valstu programmām, kas visus piešķirtos līdzekļus neizmanto, un nodot tos tām programmām, attiecībā uz kurām paredzams, ka piešķirtā summa tiks pārtērēta. Pārdale jāveic, pamatojoties uz jaunāko informāciju par attiecīgo dalībvalstu faktiskajiem izdevumiem.

| (8) | Turklāt Portugāle ir iesniegusi liellopu brucelozes izskaušanas grozīto programmu, Spānija, Nīderlande, Austrija un Portugāle ir iesniegusi grozītās programmas, lai izskaustu un uzraudzītu infekciozo katarālo drudzi endēmiskās vai paaugstināta riska zonās, un Bulgārija un Polija ir iesniegusi trakumsērgas izskaušanas grozītās programmas. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Portugāle ir iesniegusi liellopu brucelozes izskaušanas grozīto programmu, Spānija, Nīderlande, Austrija un Portugāle ir iesniegusi grozītās programmas, lai izskaustu un uzraudzītu infekciozo katarālo drudzi endēmiskās vai paaugstināta riska zonās, un Bulgārija un Polija ir iesniegusi trakumsērgas izskaušanas grozītās programmas.

| (9) | Komisija ir izvērtējusi minēto dalībvalstu grozītās programmas gan no veterinārā, gan finansiālā viedokļa. Tās tika atzītas par atbilstošām attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem veterinārijas jomā un jo īpaši Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Tādēļ grozītās programmas ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ir izvērtējusi minēto dalībvalstu grozītās programmas gan no veterinārā, gan finansiālā viedokļa. Tās tika atzītas par atbilstošām attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem veterinārijas jomā un jo īpaši Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Tādēļ grozītās programmas ir jāapstiprina.

| (10) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/833/EK. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/833/EK.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāles iesniegtās liellopu brucelozes izskaušanas grozītās programmas apstiprinājums

Ar šo laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Portugāles 2010. gada 25. maijā iesniegto liellopu brucelozes izskaušanas grozīto programmu.

2. pants

Dažu dalībvalstu iesniegto tādu grozīto programmu apstiprinājums, kuras attiecas uz infekciozo katarālo drudzi endēmiskās vai paaugstināta riska zonās

Ar šo laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina šādas grozītās programmas, lai uzraudzītu un izskaustu infekciozo katarālo drudzi endēmiskās vai paaugstināta riska zonās:

| a) | Spānijas 2010. gada 17. maijā iesniegtā programma; |
| --- | --- |

a)

Spānijas 2010. gada 17. maijā iesniegtā programma;

| b) | Nīderlandes 2010. gada 20. septembrī iesniegtā programma; |
| --- | --- |

b)

Nīderlandes 2010. gada 20. septembrī iesniegtā programma;

| c) | Austrijas 2010. gada 29. martā iesniegtā programma; |
| --- | --- |

c)

Austrijas 2010. gada 29. martā iesniegtā programma;

| d) | Portugāles 2010. gada 12. maijā iesniegtā programma. |
| --- | --- |

d)

Portugāles 2010. gada 12. maijā iesniegtā programma.

3. pants

Bulgārijas un Polijas iesniegto trakumsērgas izskaušanas grozīto programmu apstiprinājums

Ar šo laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina šādas trakumsērgas izskaušanas grozītās programmas:

| a) | Bulgārijas 2010. gada 29. septembrī iesniegtā programma; |
| --- | --- |

a)

Bulgārijas 2010. gada 29. septembrī iesniegtā programma;

| b) | Polijas 2010. gada 28. septembrī iesniegtā programma. |
| --- | --- |

b)

Polijas 2010. gada 28. septembrī iesniegtā programma.

4. pants

Grozījumi Lēmumā 2009/883/EK

Lēmumu 2009/883/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 1. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta b) apakšpunktā “EUR 5 000 000” aizstāj ar “EUR 3 600 000”; |
| --- | --- | --- |

1.

Lēmuma 1. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta b) apakšpunktā “EUR 5 000 000” aizstāj ar “EUR 3 600 000”;

| b) | punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “e) | EUR 1 200 000 Portugālei; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“e)

EUR 1 200 000 Portugālei;

| f) | EUR 1 700 000 Apvienotajai Karalistei.” |
| --- | --- |

f)

EUR 1 700 000 Apvienotajai Karalistei.”

| 2. | Lēmuma 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu tuberkulīna testus, laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:






  a) | EUR 12 500 000 Īrijai; |
| --- | --- | --- |

2.

Lēmuma 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu tuberkulīna testus, laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

a)

EUR 12 500 000 Īrijai;

| b) | EUR 10 100 000 Spānijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 10 100 000 Spānijai;

| c) | EUR 2 800 000 Itālijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 2 800 000 Itālijai;

| d) | EUR 1 000 000 Portugālei; |
| --- | --- |

d)

EUR 1 000 000 Portugālei;

| e) | EUR 27 000 000 Apvienotajai Karalistei.” |
| --- | --- |

e)

EUR 27 000 000 Apvienotajai Karalistei.”

| 3. | Lēmuma 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | EUR 3 000 000 Spānijai.” |
| --- | --- | --- |

3.

Lēmuma 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

EUR 3 000 000 Spānijai.”

| 4. | Lēmuma 4. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta c) apakšpunktā “EUR 1 600 000” aizstāj ar “EUR 1 650 000”; |
| --- | --- | --- |

4.

Lēmuma 4. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta c) apakšpunktā “EUR 1 600 000” aizstāj ar “EUR 1 650 000”;

| b) | punkta e) apakšpunktā “EUR 16 800 000” aizstāj ar “EUR 1 700 000”; |
| --- | --- |

b)

punkta e) apakšpunktā “EUR 16 800 000” aizstāj ar “EUR 1 700 000”;

| c) | punkta i) un j) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “i) | EUR 19 000 000 Spānijai; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta i) un j) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“i)

EUR 19 000 000 Spānijai;

| j) | EUR 33 500 000 Francijai;” |
| --- | --- |

j)

EUR 33 500 000 Francijai;”

| d) | punkta l) un m) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “l) | EUR 20 000 Latvijai; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta l) un m) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“l)

EUR 20 000 Latvijai;

| m) | EUR 10 000 Lietuvai;” |
| --- | --- |

m)

EUR 10 000 Lietuvai;”

| e) | punkta o) apakšpunktā “EUR 780 000” aizstāj ar “EUR 70 000”; |
| --- | --- |

e)

punkta o) apakšpunktā “EUR 780 000” aizstāj ar “EUR 70 000”;

| f) | punkta q) apakšpunktā “EUR 110 000” aizstāj ar “EUR 130 000”; |
| --- | --- |

f)

punkta q) apakšpunktā “EUR 110 000” aizstāj ar “EUR 130 000”;

| g) | punkta t) apakšpunktā “EUR 5 200 000” aizstāj ar “EUR 2 100 000”; |
| --- | --- |

g)

punkta t) apakšpunktā “EUR 5 200 000” aizstāj ar “EUR 2 100 000”;

| h) | punkta v) apakšpunktā “EUR 590 000” aizstāj ar “EUR 40 000”; |
| --- | --- |

h)

punkta v) apakšpunktā “EUR 590 000” aizstāj ar “EUR 40 000”;

| i) | punkta x) un y) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “x) | EUR 20 000 Somijai; |
| --- | --- | --- |

i)

punkta x) un y) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“x)

EUR 20 000 Somijai;

| y) | EUR 850 000 Zviedrijai.” |
| --- | --- |

y)

EUR 850 000 Zviedrijai.”

| 5. | Lēmuma 5. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktā “EUR 2 000 000” aizstāj ar “EUR 900 000”; |
| --- | --- | --- |

5.

Lēmuma 5. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktā “EUR 2 000 000” aizstāj ar “EUR 900 000”;

| b) | punkta d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “d) | EUR 400 000 Dānijai; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“d)

EUR 400 000 Dānijai;

| e) | EUR 25 000 Igaunijai;” |
| --- | --- |

e)

EUR 25 000 Igaunijai;”

| c) | punkta i) apakšpunktā “EUR 2 500 000” aizstāj ar “EUR 1 400 000”; |
| --- | --- |

c)

punkta i) apakšpunktā “EUR 2 500 000” aizstāj ar “EUR 1 400 000”;

| d) | punkta k) apakšpunktā “EUR 1 250 000” aizstāj ar “EUR 900 000”; |
| --- | --- |

d)

punkta k) apakšpunktā “EUR 1 250 000” aizstāj ar “EUR 900 000”;

| e) | punkta m) un n) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “m) | EUR 50 000 Latvijai; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta m) un n) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“m)

EUR 50 000 Latvijai;

| n) | EUR 10 000 Lietuvai;” |
| --- | --- |

n)

EUR 10 000 Lietuvai;”

| f) | punkta t) un u) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “t) | EUR 4 600 000 Polijai; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta t) un u) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“t)

EUR 4 600 000 Polijai;

| u) | EUR 55 000 Portugālei;” |
| --- | --- |

u)

EUR 55 000 Portugālei;”

| g) | punkta x) un y) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “x) | EUR 600 000 Slovākijai; |
| --- | --- | --- |

g)

punkta x) un y) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“x)

EUR 600 000 Slovākijai;

| y) | EUR 80 000 Apvienotajai Karalistei.” |
| --- | --- |

y)

EUR 80 000 Apvienotajai Karalistei.”

| 6. | Lēmuma 6. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktā “EUR 240 000” aizstāj ar “EUR 120 000”; |
| --- | --- | --- |

6.

Lēmuma 6. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktā “EUR 240 000” aizstāj ar “EUR 120 000”;

| b) | punkta f) apakšpunktā “EUR 300 000” aizstāj ar “EUR 550 000”; |
| --- | --- |

b)

punkta f) apakšpunktā “EUR 300 000” aizstāj ar “EUR 550 000”;

| c) | punkta i) apakšpunktā “EUR 515 000” aizstāj ar “EUR 250 000”. |
| --- | --- |

c)

punkta i) apakšpunktā “EUR 515 000” aizstāj ar “EUR 250 000”.

| 7. | Lēmuma 7. panta 2. punktā “EUR 450 000” aizstāj ar “EUR 250 000”. |
| --- | --- |

7.

Lēmuma 7. panta 2. punktā “EUR 450 000” aizstāj ar “EUR 250 000”.

| 8. | Lēmuma 8. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta e) apakšpunktā “EUR 350 000” aizstāj ar “EUR 450 000”; |
| --- | --- | --- |

8.

Lēmuma 8. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta e) apakšpunktā “EUR 350 000” aizstāj ar “EUR 450 000”;

| b) | punkta k) apakšpunktā “EUR 650 000” aizstāj ar “EUR 1 300 000”; |
| --- | --- |

b)

punkta k) apakšpunktā “EUR 650 000” aizstāj ar “EUR 1 300 000”;

| c) | punkta t) apakšpunktā “EUR 200 000” aizstāj ar “EUR 40 000”. |
| --- | --- |

c)

punkta t) apakšpunktā “EUR 200 000” aizstāj ar “EUR 40 000”.

| 9. | Lēmuma 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 100 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai dzīvniekiem veiktu ātrās noteikšanas testus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas I un II daļas 1.–5. punktā un minētās regulas VII pielikumā, apstiprinošos testus un primāros molekulāros diferencējošos testus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3. punkta 2. apakšpunkta c) punkta i) apakšpunktā, un 50 % no izmaksām, kas radušās katrai dalībvalstij, lai atbilstoši tās BSE un skrepi slimības izskaušanas programmām īpašniekiem kompensētu piespiedu kārtā nokauto un iznīcināto dzīvnieku vērtību, un 50 % apmērā no izmaksām par genotipēšanas paraugu analīzēm, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:






  a) | EUR 2 340 000 Beļģijai; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Lēmuma 9. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 100 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai dzīvniekiem veiktu ātrās noteikšanas testus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas I un II daļas 1.–5. punktā un minētās regulas VII pielikumā, apstiprinošos testus un primāros molekulāros diferencējošos testus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3. punkta 2. apakšpunkta c) punkta i) apakšpunktā, un 50 % no izmaksām, kas radušās katrai dalībvalstij, lai atbilstoši tās BSE un skrepi slimības izskaušanas programmām īpašniekiem kompensētu piespiedu kārtā nokauto un iznīcināto dzīvnieku vērtību, un 50 % apmērā no izmaksām par genotipēšanas paraugu analīzēm, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

a)

EUR 2 340 000 Beļģijai;

| b) | EUR 440 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 440 000 Bulgārijai;

| c) | EUR 1 380 000 Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

c)

EUR 1 380 000 Čehijas Republikai;

| d) | EUR 1 420 000 Dānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 1 420 000 Dānijai;

| e) | EUR 11 260 000 Vācijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 11 260 000 Vācijai;

| f) | EUR 300 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 300 000 Igaunijai;

| g) | EUR 4 700 000 Īrijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 4 700 000 Īrijai;

| h) | EUR 2 000 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 2 000 000 Grieķijai;

| i) | EUR 6 480 000 Spānijai; |
| --- | --- |

i)

EUR 6 480 000 Spānijai;

| j) | EUR 16 980 000 Francijai; |
| --- | --- |

j)

EUR 16 980 000 Francijai;

| k) | EUR 7 210 000 Itālijai; |
| --- | --- |

k)

EUR 7 210 000 Itālijai;

| l) | EUR 70 000 Kiprai; |
| --- | --- |

l)

EUR 70 000 Kiprai;

| m) | EUR 360 000 Latvijai; |
| --- | --- |

m)

EUR 360 000 Latvijai;

| n) | EUR 700 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

n)

EUR 700 000 Lietuvai;

| o) | EUR 100 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

o)

EUR 100 000 Luksemburgai;

| p) | EUR 1 230 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

p)

EUR 1 230 000 Ungārijai;

| q) | EUR 30 000 Maltai; |
| --- | --- |

q)

EUR 30 000 Maltai;

| r) | EUR 3 370 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

r)

EUR 3 370 000 Nīderlandei;

| s) | EUR 1 510 000 Austrijai; |
| --- | --- |

s)

EUR 1 510 000 Austrijai;

| t) | EUR 4 930 000 Polijai; |
| --- | --- |

t)

EUR 4 930 000 Polijai;

| u) | EUR 1 640 000 Portugālei; |
| --- | --- |

u)

EUR 1 640 000 Portugālei;

| v) | EUR 1 000 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 1 000 000 Rumānijai;

| w) | EUR 240 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

w)

EUR 240 000 Slovēnijai;

| x) | EUR 650 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

x)

EUR 650 000 Slovākijai;

| y) | EUR 610 000 Somijai; |
| --- | --- |

y)

EUR 610 000 Somijai;

| z) | EUR 970 000 Zviedrijai; |
| --- | --- |

z)

EUR 970 000 Zviedrijai;

| za) | EUR 5 920 000 Apvienotajai Karalistei.” |
| --- | --- |

za)

EUR 5 920 000 Apvienotajai Karalistei.”

| b) | panta 3. punkta a) apakšpunktā “EUR 5 par testu” aizstāj ar “EUR 8 par testu;”. |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta a) apakšpunktā “EUR 5 par testu” aizstāj ar “EUR 8 par testu;”.

| 10. | Lēmuma 10. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 75 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, konstatētu trakumsērgas antigēna vai antivielu klātbūtni, izolētu un raksturotu trakumsērgas vīrusu, noteiktu vakcīnas ēsmu biomarķierus un titrāciju un iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:






  a) | EUR 1 870 000 Bulgārijai; |
| --- | --- | --- |

10.

Lēmuma 10. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 75 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, konstatētu trakumsērgas antigēna vai antivielu klātbūtni, izolētu un raksturotu trakumsērgas vīrusu, noteiktu vakcīnas ēsmu biomarķierus un titrāciju un iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

a)

EUR 1 870 000 Bulgārijai;

| b) | EUR 680 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 680 000 Ungārijai;

| c) | EUR 7 380 000 Polijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 7 380 000 Polijai;

| d) | EUR 820 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 820 000 Rumānijai;

| e) | EUR 490 000 Slovākijai. |
| --- | --- |

e)

EUR 490 000 Slovākijai.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | seroloģiskajam testam: EUR 12 par testu; |
| --- | --- |

a)

seroloģiskajam testam: EUR 12 par testu;

| b) | testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos: EUR 12 par testu; |
| --- | --- |

b)

testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos: EUR 12 par testu;

| c) | fluoriscējošo antivielu testam (FAT): EUR 18 par testu.” |
| --- | --- |

c)

fluoriscējošo antivielu testam (FAT): EUR 18 par testu.”

| 11. | Šādi groza 11. panta 2. punktu:






  a) | apakšpunktā “EUR 20 000” aizstāj ar “EUR 40 000”; |
| --- | --- | --- |

11.

Šādi groza 11. panta 2. punktu:

a)

apakšpunktā “EUR 20 000” aizstāj ar “EUR 40 000”;

| b) | apakšpunktā “EUR 1 400 000” aizstāj ar “EUR 650 000”. |
| --- | --- |

b)

apakšpunktā “EUR 1 400 000” aizstāj ar “EUR 650 000”.

| 12. | Lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Savienības finansiālais ieguldījums 1. punktā minētajās programmās ir 50 % no izmaksām, kas radušās attiecīgajai dalībvalstij par laboratorijas testu veikšanu, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:






  a) | EUR 25 000 Bulgārijai; |
| --- | --- | --- |

12.

Lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Savienības finansiālais ieguldījums 1. punktā minētajās programmās ir 50 % no izmaksām, kas radušās attiecīgajai dalībvalstij par laboratorijas testu veikšanu, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

a)

EUR 25 000 Bulgārijai;

| b) | EUR 300 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 300 000 Ungārijai;

| c) | EUR 1 000 000 Polijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 1 000 000 Polijai;

| d) | EUR 700 000 Spānijai.” |
| --- | --- |

d)

EUR 700 000 Spānijai.”

| 13. | Lēmuma 13. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “3.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 75 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. un 2. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, konstatētu trakumsērgas antigēna vai antivielu klātbūtni, raksturotu trakumsērgas vīrusu, noteiktu vakcīnas ēsmu biomarķierus, vecumu un titrāciju un iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:






  a) | EUR 1 360 000 Igaunijai; |
| --- | --- | --- |

13.

Lēmuma 13. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.   Savienības finansiālais ieguldījums ir 75 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. un 2. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, konstatētu trakumsērgas antigēna vai antivielu klātbūtni, raksturotu trakumsērgas vīrusu, noteiktu vakcīnas ēsmu biomarķierus, vecumu un titrāciju un iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

a)

EUR 1 360 000 Igaunijai;

| b) | EUR 1 400 000 Latvijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 1 400 000 Latvijai;

| c) | EUR 540 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

c)

EUR 540 000 Lietuvai;

| d) | EUR 200 000 Austrijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 200 000 Austrijai;

| e) | EUR 830 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 830 000 Slovēnijai;

| f) | EUR 150 000 Somijai. |
| --- | --- |

f)

EUR 150 000 Somijai.

4.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. un 2. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | seroloģiskajam testam: EUR 12 par testu; |
| --- | --- |

a)

seroloģiskajam testam: EUR 12 par testu;

| b) | testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos: EUR 12 par testu; |
| --- | --- |

b)

testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos: EUR 12 par testu;

| c) | fluoriscējošo antivielu testam (FAT): EUR 18 par testu.” |
| --- | --- |

c)

fluoriscējošo antivielu testam (FAT): EUR 18 par testu.”

| 14. | Lēmuma 14. panta 2. punktā “EUR 262 000” aizstāj ar “EUR 310 000”. |
| --- | --- |

14.

Lēmuma 14. panta 2. punktā “EUR 262 000” aizstāj ar “EUR 310 000”.

| 15. | Lēmuma 15. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktā “EUR 800 000” aizstāj ar “EUR 600 000”; |
| --- | --- | --- |

15.

Lēmuma 15. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktā “EUR 800 000” aizstāj ar “EUR 600 000”;

| b) | punkta c) apakšpunktā “EUR 750 000” aizstāj ar “EUR 500 000”. |
| --- | --- |

b)

punkta c) apakšpunktā “EUR 750 000” aizstāj ar “EUR 500 000”.

| 16. | Lēmuma 16. panta 2. punkta ievadteikumā “EUR 8 200 000” aizstāj ar “EUR 4 000 000”. |
| --- | --- |

16.

Lēmuma 16. panta 2. punkta ievadteikumā “EUR 8 200 000” aizstāj ar “EUR 4 000 000”.

5. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 115, 29.4.2008., 44. lpp.

2

(3)  OV L 317, 3.12.2009., 36. lpp.

3

---