# Euroopa Liidu L 346/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.346.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 346 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide30. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.346.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 346

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide30. detsember 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1232/2010, 15. detsember 2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1233/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele | 5 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1234/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga | 11 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1232/2010, 15. detsember 2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1233/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele

5

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1234/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1232/2010,

15. detsember 2010,

milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 175 ja artikli 352 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 lõike 1 esimeses lauses sätestatud nõukogu ühehäälsuse nõude kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Iirimaa Fond („fond”) loodi 1986. aastal Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta („leping”), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Iirimaa Fond („fond”) loodi 1986. aastal Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta („leping”), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki.

| (2) | Tunnistades, et fondi eesmärgid kajastavad liidu eesmärke, on liit andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, (3) kohustuti eraldama aastateks 2005 ja 2006 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(2)

Tunnistades, et fondi eesmärgid kajastavad liidu eesmärke, on liit andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, (3) kohustuti eraldama aastateks 2005 ja 2006 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel läbi viidud hindamised kinnitasid vajadust jätkata fondi meetmete toetamist, tugevdades samas eesmärkide koostoimet ja kooskõlastamist struktuurifondide toetustega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise eriprogrammiga („programm PEACE”), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (4). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel läbi viidud hindamised kinnitasid vajadust jätkata fondi meetmete toetamist, tugevdades samas eesmärkide koostoimet ja kooskõlastamist struktuurifondide toetustega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise eriprogrammiga („programm PEACE”), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (4).

| (4) | Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab liidu toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2006. Rahuprotsessi edendamiseks tehtud töö tunnustamiseks on programmile PEACE struktuurifondidest ette nähtud lisatoetus ajavahemikuks 2007 kuni 2013 vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) (5) II lisa punktile 22. |
| --- | --- |

(4)

Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab liidu toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2006. Rahuprotsessi edendamiseks tehtud töö tunnustamiseks on programmile PEACE struktuurifondidest ette nähtud lisatoetus ajavahemikuks 2007 kuni 2013 vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) (5) II lisa punktile 22.

| (5) | 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud istungil tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ühenduse toetuse jätkamiseks fondile selle tegevuse otsustavaks viimaseks etapiks, mis kestab aastani 2010. |
| --- | --- |

(5)

15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud istungil tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ühenduse toetuse jätkamiseks fondile selle tegevuse otsustavaks viimaseks etapiks, mis kestab aastani 2010.

| (6) | Käesoleva määruse peamine eesmärk on rahu ja leppimise toetamine struktuurifondidega hõlmatust laiema meetmete valikuga, mis ulatub kaugemale liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse peamine eesmärk on rahu ja leppimise toetamine struktuurifondidega hõlmatust laiema meetmete valikuga, mis ulatub kaugemale liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika kohaldamisalast.

| (7) | Liidu toetust fondile tuleks anda rahaliste toetustena aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010, et see lõppeks samaaegselt fondi lõppemisega. |
| --- | --- |

(7)

Liidu toetust fondile tuleks anda rahaliste toetustena aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010, et see lõppeks samaaegselt fondi lõppemisega.

| (8) | Liidu toetuste jaotamisel peaks fond eelistama piiriülese ning kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2007 kuni 2010 programmi PEACE raames rahastatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu toetuste jaotamisel peaks fond eelistama piiriülese ning kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2007 kuni 2010 programmi PEACE raames rahastatavaid meetmeid.

| (9) | Vastavalt lepingule osalevad kõik fondi rahalised toetajad fondi halduskogu koosolekutel vaatlejatena. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt lepingule osalevad kõik fondi rahalised toetajad fondi halduskogu koosolekutel vaatlejatena.

| (10) | Äärmiselt tähtis on tagada fondi meetmete ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 175 sätestatud struktuurifondidest rahastatavate meetmete nõuetekohane kooskõlastamine, eriti programmi PEACE osas. |
| --- | --- |

(10)

Äärmiselt tähtis on tagada fondi meetmete ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 175 sätestatud struktuurifondidest rahastatavate meetmete nõuetekohane kooskõlastamine, eriti programmi PEACE osas.

| (11) | Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu fondi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu fondi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37 tähenduses.

| (12) | Fondile antava liidu toetuse summa peaks aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses. |
| --- | --- |

(12)

Fondile antava liidu toetuse summa peaks aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses.

| (13) | Fondi tegevuse lõppetapiks (2006 kuni 2010) käivitatud strateegia pealkirjaga „Selle ruumi jagamine” (Sharing this Space) keskendub neljale peamisele valdkonnale: leppimise aluste rajamine kõige kõrvaletõrjutumates kogukondades, kontaktide soodustamine jagunenud kogukondades, integreerituma ühiskonna saavutamine ja pärandi jätmine. Fondi ja käesoleva määruse lõppeesmärk on seega kogukondadevahelise leppimise soodustamine. |
| --- | --- |

(13)

Fondi tegevuse lõppetapiks (2006 kuni 2010) käivitatud strateegia pealkirjaga „Selle ruumi jagamine” (Sharing this Space) keskendub neljale peamisele valdkonnale: leppimise aluste rajamine kõige kõrvaletõrjutumates kogukondades, kontaktide soodustamine jagunenud kogukondades, integreerituma ühiskonna saavutamine ja pärandi jätmine. Fondi ja käesoleva määruse lõppeesmärk on seega kogukondadevahelise leppimise soodustamine.

| (14) | Liidu toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

(14)

Liidu toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust.

| (15) | Fondist antavat abi käsitatakse tõhusana üksnes juhul, kui see toob kaasa püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana. |
| --- | --- |

(15)

Fondist antavat abi käsitatakse tõhusana üksnes juhul, kui see toob kaasa püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana.

| (16) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1968/2006, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010), (7) määratakse kindlaks fondi rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007 kuni 2010. |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1968/2006, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010), (7) määratakse kindlaks fondi rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007 kuni 2010.

| (17) | Euroopa Kohtu 3. septembri 2009. aasta otsusega kohtuasjas C–166/07 (Euroopa Parlament versus Euroopa Liidu Nõukogu) (8) tühistati määrus (EÜ) nr 1968/2006, mis lähtus ainult Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamisleping) artiklist 308, sest otsuse kohaselt oleks sobivaks õiguslikuks aluseks olnud EÜ asutamislepingu artikli 159 kolmas lõik koos EÜ asutamislepingu artikliga 308. Lisaks otsustas kohus, et määrus (EÜ) nr 1968/2006 jääb kehtima kuni mõistliku tähtaja jooksul jõustub uus määrus, mis võetakse vastu kooskõlas asjakohase õigusliku alusega, ja et määruse (EÜ) nr 1968/2006 kehtetuks tunnistamine ei mõjutaks kõnealuse määruse kohaselt tehtavate maksete või kohustuste kehtivust. Seetõttu tuleb õiguskindluse huvides jätkata käesoleva määruse artikli 6 kohaldamist tagasiulatuvalt, sest see puudutab kogu programmiperioodi 2007 kuni 2010, |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Kohtu 3. septembri 2009. aasta otsusega kohtuasjas C–166/07 (Euroopa Parlament versus Euroopa Liidu Nõukogu) (8) tühistati määrus (EÜ) nr 1968/2006, mis lähtus ainult Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamisleping) artiklist 308, sest otsuse kohaselt oleks sobivaks õiguslikuks aluseks olnud EÜ asutamislepingu artikli 159 kolmas lõik koos EÜ asutamislepingu artikliga 308. Lisaks otsustas kohus, et määrus (EÜ) nr 1968/2006 jääb kehtima kuni mõistliku tähtaja jooksul jõustub uus määrus, mis võetakse vastu kooskõlas asjakohase õigusliku alusega, ja et määruse (EÜ) nr 1968/2006 kehtetuks tunnistamine ei mõjutaks kõnealuse määruse kohaselt tehtavate maksete või kohustuste kehtivust. Seetõttu tuleb õiguskindluse huvides jätkata käesoleva määruse artikli 6 kohaldamist tagasiulatuvalt, sest see puudutab kogu programmiperioodi 2007 kuni 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvahelise Iirimaa Fondi („fond”) rakendamise rahastamispakett aastateks 2007 kuni 2010 on 60 miljonit eurot.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 2

Fond kasutab toetust kooskõlas Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta („leping”).

Toetuse jagamisel eelistab fond piiriüleseid või kogukondadevahelisi projekte, et täiendada struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid, eelkõige neid, mida toetatakse Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise eriprogrammi („programm PEACE”) raames.

Toetust kasutatakse püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks asjaomastes piirkondades. Seda ei kasutata muude riiklike või erasektori kulutuste asendajana.

Artikkel 3

Fondi haldusnõukogu istungitel esindab liitu vaatlejana komisjon.

Fond on vaatlejana esindatud programmi PEACE ja vajaduse korral muude struktuurifondide meetmete järelevalvekomitee koosolekutel.

Artikkel 4

Komisjon määrab koostöös fondi haldusnõukoguga kindlaks sobiva viisi fondi ja struktuurifondide asjaomaste toetuste (eelkõige programmi PEACE raames) korraldus- ja rakendusasutuste vahelise kooskõlastamise tagamiseks kõigil tasanditel.

Artikkel 5

Komisjon määrab koostöös fondi haldusnõukoguga kindlaks sobilikud avalikustamise ja teavitamise viisid, et viia inimesi kurssi liidu toetusega fondi rahastatavatele projektidele.

Artikkel 6

Hiljemalt 30. juuniks 2008 esitab fond komisjonile fondi tegevuse lõpetamise strateegia („lõpetamise strateegia”), sealhulgas:

| a) | tegevuskava, milles on ära näidatud kavandatavad maksed ja fondi tegevuse lõpetamise eeldatav kuupäev; |
| --- | --- |

a)

tegevuskava, milles on ära näidatud kavandatavad maksed ja fondi tegevuse lõpetamise eeldatav kuupäev;

| b) | kohustustest vabastamise menetlus; |
| --- | --- |

b)

kohustustest vabastamise menetlus;

| c) | kasutamata summade ja saadud intressi käsitamine fondi tegevuse lõpetamisel. |
| --- | --- |

c)

kasutamata summade ja saadud intressi käsitamine fondi tegevuse lõpetamisel.

Hilisemad maksed fondi sõltuvad sellest, kas komisjon kiidab lõpetamise strateegia heaks. Kui lõpetamise strateegiat pole hiljemalt 30. juuniks 2008 komisjonile esitatud, katkestatakse maksed fondile kuni strateegia esitamiseni.

Artikkel 7

1.   Toetusi haldab komisjon.

Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, makstakse iga-aastane toetus osamaksetena järgmiselt:

| a) | esimene 40-protsendine ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud fondi halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi toetuse andmiseks; |
| --- | --- |

a)

esimene 40-protsendine ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud fondi halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi toetuse andmiseks;

| b) | teine 40-protsendine ettemakse tehakse kuus kuud hiljem; |
| --- | --- |

b)

teine 40-protsendine ettemakse tehakse kuus kuud hiljem;

| c) | 20-protsendine lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi iga-aastase tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta. |
| --- | --- |

c)

20-protsendine lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi iga-aastase tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.

2.   Enne osamakse tegemist hindab komisjon fondi finantsvajadusi fondi kassajäägi põhjal iga makse jaoks määratud ajal. Kui sellest hinnangust järeldub, et fondi finantsvajadustest lähtuvalt ei ole ühe nimetatud osamakse tegemine põhjendatud, peatatakse asjaomase makse tegemine. Komisjon vaatab makse tegemise peatamise fondi poolt esitatud uutest andmetest lähtudes uuesti läbi ja jätkab maksete tegemist niipea, kui peab nende tegemist põhjendatuks.

Artikkel 8

Fondist võib struktuurifondide toetustest rahalist abi saavale või saama hakkavale projektile raha eraldada üksnes juhul, kui summa, mis saadakse nimetatud rahalise abi ja 40 % fondi toetuse liitmisel, ei ületa 75 % projekti abikõlblikest kogukuludest.

Artikkel 9

Komisjonile esitatakse lõpparuanne kuus kuud enne lõpetamise strateegias nimetatud lõpetamiskuupäeva või kuus kuud pärast artikli 7 lõike 1 teise lõigu punktis c osutatud lõppmakset, sõltuvalt sellest, kumb on varasem, ning see sisaldab kogu vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata abi rakendamist ja fondi eesmärkide saavutamist.

Artikkel 10

Viimase aasta toetus makstakse välja pärast artikli 7 lõikes 2 osutatud finantsvajaduste analüüsi ning eeldusel, et fondi tegevuses järgitakse lõpetamise strateegiat.

Artikkel 11

Kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäev on 31. detsember 2013.

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. detsember 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  29. aprilli 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 30, 3.2.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

4

(5)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 86.

7

(8)  Kohtuasi C–166/07 parlament vs. nõukogu, EKL 2009, lk I-7135.

8

vs.

---

| 30.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1233/2010,

15. detsember 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/2009 (3) loodi majanduse elavdamiseks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR), mille elluviimiseks eraldati 2009. ja 2010. aastaks 3,98 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/2009 (3) loodi majanduse elavdamiseks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR), mille elluviimiseks eraldati 2009. ja 2010. aastaks 3,98 miljardit eurot.

| (2) | Käesolev määrus ei tohiks piirata eesmärki anda võimalikult suur osa 3,98 miljardi euro suurusest rahastamispaketist 2010. aasta lõpuks määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatükis osutatud allprogrammidele. Siiski on sätestatud, et osa sellest summast ei seota kohustustega nende allprogrammide raames. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev määrus ei tohiks piirata eesmärki anda võimalikult suur osa 3,98 miljardi euro suurusest rahastamispaketist 2010. aasta lõpuks määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatükis osutatud allprogrammidele. Siiski on sätestatud, et osa sellest summast ei seota kohustustega nende allprogrammide raames.

| (3) | Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga ning ELi kliima- ja energiapaketi ja 2006. aasta energiatõhususe tegevuskavaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning võitlusele kliimamuutustega. Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse liidus uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist. Sellega seoses on väga oluline, et eri valitsustasandid teeksid omavahel koostööd (mitmetasandiline valitsemine). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga ning ELi kliima- ja energiapaketi ja 2006. aasta energiatõhususe tegevuskavaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning võitlusele kliimamuutustega. Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse liidus uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist. Sellega seoses on väga oluline, et eri valitsustasandid teeksid omavahel koostööd (mitmetasandiline valitsemine).

| (4) | Suuremate finantsstiimulite pakkumine on peamine vahend suurtest stardikuludest tulenevate takistuste vähendamiseks ning energia säästva kasutamise soodustamiseks. Seepärast tuleks luua sihtotstarbeline rahastamisvahend („rahastamisvahend”), et kasutada määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaseid vahendeid, mida ei saa kohustustega siduda 2010. aasta lõpuks. Rahastamisvahendi loomist tuleks kaaluda komisjoni esitatud säästva energia rahastamise algatust arvestades. Kõnealuse rahastamisvahendiga tuleks toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning riigiasutustel energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud investeerimisprojektide (eriti nende, milles keskendutakse linnakeskkonnale) rahastamist. Selles protsessis tuleks tähelepanu pöörata koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, Euroopa kohaliku energia abivahend (ELENA) ning Euroopa Regionaalarengu Fond määruse (EÜ) nr 397/2009 (4) alusel, et vältida kattumist teiste finantsinstrumentidega. |
| --- | --- |

(4)

Suuremate finantsstiimulite pakkumine on peamine vahend suurtest stardikuludest tulenevate takistuste vähendamiseks ning energia säästva kasutamise soodustamiseks. Seepärast tuleks luua sihtotstarbeline rahastamisvahend („rahastamisvahend”), et kasutada määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaseid vahendeid, mida ei saa kohustustega siduda 2010. aasta lõpuks. Rahastamisvahendi loomist tuleks kaaluda komisjoni esitatud säästva energia rahastamise algatust arvestades. Kõnealuse rahastamisvahendiga tuleks toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning riigiasutustel energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud investeerimisprojektide (eriti nende, milles keskendutakse linnakeskkonnale) rahastamist. Selles protsessis tuleks tähelepanu pöörata koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, Euroopa kohaliku energia abivahend (ELENA) ning Euroopa Regionaalarengu Fond määruse (EÜ) nr 397/2009 (4) alusel, et vältida kattumist teiste finantsinstrumentidega.

| (5) | Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see suunatakse kohalikule tasandile. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks vastavate haldusstruktuuride kättesaadavuse või toimimisega seotud põhjustel, võib siiski olla tõhusam suunata abi riigi tasandile. |
| --- | --- |

(5)

Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see suunatakse kohalikule tasandile. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks vastavate haldusstruktuuride kättesaadavuse või toimimisega seotud põhjustel, võib siiski olla tõhusam suunata abi riigi tasandile.

| (6) | Selleks et maksimeerida liidu rahaliste vahendite mõju lühiperspektiivis, peaks rahastamisvahendit haldama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Selliste finantsvahendajate valimisel peaks tuginema nende tõendatud suutlikkusele kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt eesmärgiga kaasata võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju teisi avaliku ja erasektori investoreid ning saavutada liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimalikult suur võimendus, et liidu piires oleks võimalik kaasata olulisi investeeringuid. Finants- ja majanduskriisis, mis mõjutab eriti ebasoodsalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisi vahendeid, tuleks siiski tagada, et omavalitsuste raske eelarveseisund ei takistaks neid vahenditele juurde pääsemast. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et maksimeerida liidu rahaliste vahendite mõju lühiperspektiivis, peaks rahastamisvahendit haldama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Selliste finantsvahendajate valimisel peaks tuginema nende tõendatud suutlikkusele kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt eesmärgiga kaasata võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju teisi avaliku ja erasektori investoreid ning saavutada liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimalikult suur võimendus, et liidu piires oleks võimalik kaasata olulisi investeeringuid. Finants- ja majanduskriisis, mis mõjutab eriti ebasoodsalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisi vahendeid, tuleks siiski tagada, et omavalitsuste raske eelarveseisund ei takistaks neid vahenditele juurde pääsemast.

| (7) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 663/2009 tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastada üksnes investeerimisprojekte, millel on kiire, mõõdetav ja oluline mõju liidu majanduse elavdamisele, suuremale energiajulgeolekule ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Sellised investeerimisprojektid annavad kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega panuse keskkonnasäästlikku majanduskasvu, konkurentsivõimelise, seotud, säästva ja keskkonnasäästliku majanduse arengusse ning tööhõive säilitamisse, töökohtade loomisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 663/2009 tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastada üksnes investeerimisprojekte, millel on kiire, mõõdetav ja oluline mõju liidu majanduse elavdamisele, suuremale energiajulgeolekule ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Sellised investeerimisprojektid annavad kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega panuse keskkonnasäästlikku majanduskasvu, konkurentsivõimelise, seotud, säästva ja keskkonnasäästliku majanduse arengusse ning tööhõive säilitamisse, töökohtade loomisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu.

| (8) | Määruses (EÜ) nr 663/2009 sätestatud kriteeriumidest tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastatavate projektide valimisel ja abikõlblikkuse kindlakstegemisel kinni pidada. Projektide geograafiline tasakaalustatus on samuti oluline element, mida tuleb arvesse võtta, et tagada käesoleva määruse mõju majanduse elavdamisele kogu liidus, ning tunnistada asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki raames projekte rahastatud või on rahastatud ainult osaliselt. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EÜ) nr 663/2009 sätestatud kriteeriumidest tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastatavate projektide valimisel ja abikõlblikkuse kindlakstegemisel kinni pidada. Projektide geograafiline tasakaalustatus on samuti oluline element, mida tuleb arvesse võtta, et tagada käesoleva määruse mõju majanduse elavdamisele kogu liidus, ning tunnistada asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki raames projekte rahastatud või on rahastatud ainult osaliselt.

| (9) | Kuna käesoleval määrusel peab olema lühiajaline majanduslik mõju, ei tohiks projekti taotluse saamise ja selle kohta lõpliku otsuse tegemise vahele jääda rohkem kui kuus kuud. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleval määrusel peab olema lühiajaline majanduslik mõju, ei tohiks projekti taotluse saamise ja selle kohta lõpliku otsuse tegemise vahele jääda rohkem kui kuus kuud.

| (10) | Eraldi juriidilised kohustused IIa peatüki kohaste eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks tuleks võtta 31. märtsiks 2011. |
| --- | --- |

(10)

Eraldi juriidilised kohustused IIa peatüki kohaste eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks tuleks võtta 31. märtsiks 2011.

| (11) | Rahastamisvahend ei tohiks luua pretsedenti seoses liidu üldeelarve kasutamisega ja võimalike tulevaste rahastamismeetmetega, sealhulgas energiasektoris, vaid seda tuleks pidada majandusraskuste ajal vastu võetud erandlikuks meetmeks. |
| --- | --- |

(11)

Rahastamisvahend ei tohiks luua pretsedenti seoses liidu üldeelarve kasutamisega ja võimalike tulevaste rahastamismeetmetega, sealhulgas energiasektoris, vaid seda tuleks pidada majandusraskuste ajal vastu võetud erandlikuks meetmeks.

| (12) | Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaksid määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki alusel tehtud kulutused olema abikõlblikud alates 13. juulist 2009, sest paljud taotlejad soovisid, et kulutused muutuksid abikõlblikuks alates toetustaotluse esitamisest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikliga 112. IIa peatüki alusel tehtud kulutused peaksid olema abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaksid määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki alusel tehtud kulutused olema abikõlblikud alates 13. juulist 2009, sest paljud taotlejad soovisid, et kulutused muutuksid abikõlblikuks alates toetustaotluse esitamisest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikliga 112. IIa peatüki alusel tehtud kulutused peaksid olema abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.

| (13) | Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(13)

Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 663/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 663/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva määrusega võimaldatakse luua rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määrusega võimaldatakse luua rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks.”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmisega seotud II peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks 2010. IIa peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. märtsiks 2011.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmisega seotud II peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks 2010. IIa peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. märtsiks 2011.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   II lisas kirjeldatud finantsvahendajad püüavad eraldada kõik liidu osalusena rahastamisvahendis kättesaadavad rahalised vahendid energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abi toetamiseks hiljemalt 31. märtsil 2014. Pärast seda kuupäeva liidu osalusest tulenevaid rahalisi vahendeid enam ei eraldata. Kõik liidu osalusest tulenevad rahalised vahendid, mida finantsvahendajad ei ole 31. märtsiks 2014 eraldanud, tagastatakse liidu üldeelarvesse. Investeerimisprojektidele liidu osalusest eraldatud rahalised vahendid jäävad investeerituks kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis lõpeb hiljemalt 31. märtsil 2034. Liidul on õigus saada rahastamisvahendisse tehtud investeeringutelt tulu rahastamisvahendi kogu eluea jooksul proportsionaalselt liidu osalusele rahastamisvahendis ja vastavalt tema osalusõigustele.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   II lisas kirjeldatud finantsvahendajad püüavad eraldada kõik liidu osalusena rahastamisvahendis kättesaadavad rahalised vahendid energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abi toetamiseks hiljemalt 31. märtsil 2014. Pärast seda kuupäeva liidu osalusest tulenevaid rahalisi vahendeid enam ei eraldata. Kõik liidu osalusest tulenevad rahalised vahendid, mida finantsvahendajad ei ole 31. märtsiks 2014 eraldanud, tagastatakse liidu üldeelarvesse. Investeerimisprojektidele liidu osalusest eraldatud rahalised vahendid jäävad investeerituks kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis lõpeb hiljemalt 31. märtsil 2034. Liidul on õigus saada rahastamisvahendisse tehtud investeeringutelt tulu rahastamisvahendi kogu eluea jooksul proportsionaalselt liidu osalusele rahastamisvahendis ja vastavalt tema osalusõigustele.”

| 3) | Lisatakse järgmine peatükk:
  „IIa PEATÜKK

  RAHASTAMISVAHEND

  Artikkel 21a
  Rahalised vahendid, mida ei saa kohustustega siduda II peatüki raames
  1.   Rahalised vahendid, mida kooskõlas artikli 3 lõikega 2 ei saa kohustustega siduda II peatüki raames ja mis moodustavad 146 344 644,50 eurot, eraldatakse artikli 1 neljandas lõigus osutatud rahastamisvahendi jaoks eesmärgiga töötada välja sobivad rahastamisvahendid koostöös finantsasutustega, et anda tugev tõuge energiatõhususe projektidele ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu projektidele.
  2.   Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas II lisaga. Artikli 23 lõiget 1 ei kohaldata rahastamisvahendile.
  3.   Liidu risk rahastamisvahendis, sealhulgas juhtimistasud ja muud abikõlblikud kulud, piirdub lõike 1 kohaselt liidu poolt rahastamisvahendisse makstava osaluse summaga ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIa PEATÜKK

RAHASTAMISVAHEND

Artikkel 21a

Rahalised vahendid, mida ei saa kohustustega siduda II peatüki raames

1.   Rahalised vahendid, mida kooskõlas artikli 3 lõikega 2 ei saa kohustustega siduda II peatüki raames ja mis moodustavad 146 344 644,50 eurot, eraldatakse artikli 1 neljandas lõigus osutatud rahastamisvahendi jaoks eesmärgiga töötada välja sobivad rahastamisvahendid koostöös finantsasutustega, et anda tugev tõuge energiatõhususe projektidele ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu projektidele.

2.   Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas II lisaga. Artikli 23 lõiget 1 ei kohaldata rahastamisvahendile.

3.   Liidu risk rahastamisvahendis, sealhulgas juhtimistasud ja muud abikõlblikud kulud, piirdub lõike 1 kohaselt liidu poolt rahastamisvahendisse makstava osaluse summaga ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi.”

| 4) | Artikkel 22 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 22 jäetakse välja.

| 5) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   EEPRi abist rahastatakse üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad projekti rakendamise eest vastutavad abisaajad ning seoses artiklis 9 osutatud projektidega ka kolmandad isikud. II peatüki kohased kulud on abikõlblikud alates 13. juulist 2009.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EEPRi abist rahastatakse üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad projekti rakendamise eest vastutavad abisaajad ning seoses artiklis 9 osutatud projektidega ka kolmandad isikud. II peatüki kohased kulud on abikõlblikud alates 13. juulist 2009.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   IIa peatüki kohaselt antud finantsabi katab kulud, mis on seotud energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abiga ning mille on kandnud II lisa A osa punktis 3 kirjeldatud abisaajad. Sellised kulud on abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   IIa peatüki kohaselt antud finantsabi katab kulud, mis on seotud energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abiga ning mille on kandnud II lisa A osa punktis 3 kirjeldatud abisaajad. Sellised kulud on abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.”

| 6) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Komisjon esitab 30. juuniks 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule IIa peatüki kohaselt võetud meetmete kohta vahehindamise aruande, mis keskendub eelkõige järgmisele:






  a) | rahastamisvahendi kulutasuvus, võimendav mõju ja täiendavus; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Komisjon esitab 30. juuniks 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule IIa peatüki kohaselt võetud meetmete kohta vahehindamise aruande, mis keskendub eelkõige järgmisele:

a)

rahastamisvahendi kulutasuvus, võimendav mõju ja täiendavus;

| b) | tõendid usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; |
| --- | --- |

b)

tõendid usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;

| c) | kui suures ulatuses on rahastamisvahend saavutanud käesolevas määruses püstitatud eesmärgid; |
| --- | --- |

c)

kui suures ulatuses on rahastamisvahend saavutanud käesolevas määruses püstitatud eesmärgid;

| d) | millisel määral on vaja rahastamisvahendi raames jätkuvalt toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte. |
| --- | --- |

d)

millisel määral on vaja rahastamisvahendi raames jätkuvalt toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte.

Vahehindamise aruandele lisatakse vajaduse korral, eelkõige kui komisjoni hinnang IIa peatüki alusel võetud meetmetele on positiivne, seadusandliku akti ettepanek rahastamisvahendi jätkamiseks.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Vastavalt finantsmääruse artikli 27 lõikele 4 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande EEPRi tulemuste kohta.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Vastavalt finantsmääruse artikli 27 lõikele 4 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande EEPRi tulemuste kohta.”

| 7) | Artiklile 28 lisatakse järgmine lõik:
  „Aruanne sisaldab teavet IIa peatüki kohase rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud kõigi üldkulude kohta.” |
| --- | --- |

7)

Artiklile 28 lisatakse järgmine lõik:

„Aruanne sisaldab teavet IIa peatüki kohase rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud kõigi üldkulude kohta.”

| 8) | Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse järgmine lisa:

  „II LISA

  RAHASTAMISVAHEND

  A.   Säästva energia projektide rahastamisvahendi rakendamine

  1.   Rahastamisvahendi reguleerimisala

  Kõnealust rahastamisvahendit kasutatakse energia säästmise, energiatõhususe ja taastuvenergia projektide arendamiseks ning sellega hõlbustatakse kohalikel, piirkondlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel riigi ametiasutustel nendesse valdkondadesse investeerimist. Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas eelarve täitmise delegeerimist käsitlevate finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade sätetega.
  Rahastamisvahendit kasutatakse eelkõige linnakeskkonda hõlmavate säästva energia projektide rahastamiseks. Selle alla kuuluvad eelkõige projektid, mis puudutavad järgmist:






  a) | avalikud hooned ja erahooned, mille puhul kasutatakse energiatõhusaid lahendusi ja/või taastuvenergiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) põhinevaid lahendusi; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse järgmine lisa:

„II LISA

RAHASTAMISVAHEND

A.   Säästva energia projektide rahastamisvahendi rakendamine

1.   Rahastamisvahendi reguleerimisala

Kõnealust rahastamisvahendit kasutatakse energia säästmise, energiatõhususe ja taastuvenergia projektide arendamiseks ning sellega hõlbustatakse kohalikel, piirkondlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel riigi ametiasutustel nendesse valdkondadesse investeerimist. Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas eelarve täitmise delegeerimist käsitlevate finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade sätetega.

Rahastamisvahendit kasutatakse eelkõige linnakeskkonda hõlmavate säästva energia projektide rahastamiseks. Selle alla kuuluvad eelkõige projektid, mis puudutavad järgmist:

a)

avalikud hooned ja erahooned, mille puhul kasutatakse energiatõhusaid lahendusi ja/või taastuvenergiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) põhinevaid lahendusi;

| b) | suure energiatõhususega elektri ja soojuse koostootmisjaamadesse, sealhulgas mikrokoostootmisüksustesse, ning eelkõige taastuvenergial töötavatesse kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkudesse tehtavad investeeringud; |
| --- | --- |

b)

suure energiatõhususega elektri ja soojuse koostootmisjaamadesse, sealhulgas mikrokoostootmisüksustesse, ning eelkõige taastuvenergial töötavatesse kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkudesse tehtavad investeeringud;

| c) | detsentraliseeritud kohalikud taastuvenergiaallikad ja nende ühendamine elektrivõrku; |
| --- | --- |

c)

detsentraliseeritud kohalikud taastuvenergiaallikad ja nende ühendamine elektrivõrku;

| d) | mikrotootmine taastuvatest energiaallikatest; |
| --- | --- |

d)

mikrotootmine taastuvatest energiaallikatest;

| e) | keskkonnasäästlik linnatransport, et suurendada energiatõhusust ja toetada taastuvate energiaallikate integreerimist transpordisüsteemi, rõhuasetusega ühistranspordil, elektrisõidukitel ja vesinikkütusega sõidukitel ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel; |
| --- | --- |

e)

keskkonnasäästlik linnatransport, et suurendada energiatõhusust ja toetada taastuvate energiaallikate integreerimist transpordisüsteemi, rõhuasetusega ühistranspordil, elektrisõidukitel ja vesinikkütusega sõidukitel ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel;

| f) | kohalik infrastruktuur, sh avaliku välisinfrastruktuuri säästlik valgustus, näiteks tänavavalgustus, elektri säilitamise lahendused, arukad arvestid ja arukad võrgud, mis kasutavad IKT d täiel määral ära; |
| --- | --- |

f)

kohalik infrastruktuur, sh avaliku välisinfrastruktuuri säästlik valgustus, näiteks tänavavalgustus, elektri säilitamise lahendused, arukad arvestid ja arukad võrgud, mis kasutavad IKT d täiel määral ära;

| g) | innovatsiooni- ja majandusliku potentsiaaliga energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiad, milles kasutatakse parimaid olemasolevaid protsesse. |
| --- | --- |

g)

innovatsiooni- ja majandusliku potentsiaaliga energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiad, milles kasutatakse parimaid olemasolevaid protsesse.

Rahastamisvahendit võib kasutada ka selleks, et pakkuda stiimuleid ja osutada tehnilist abi ning tõsta kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste teadlikkust, et tagada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi optimaalne kasutamine, eriti eluasemete ja muude hoonete energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia kasutamise soodustamise valdkonnas. Rahastamisvahendist toetatakse majanduslikus ja rahalises mõttes elujõulisi investeerimisprojekte, et rahastamisvahendist eraldatud investeeringud makstaks tagasi ning et meelitada ligi avaliku ja erasektori investeeringuid. Rahastamisvahend võib muu hulgas hõlmata reservide moodustamist ja kapitali eraldamist laenude, tagatiste, omakapitali ning muude finantstoodete jaoks. Peale selle võib kuni 15 % artiklis 21a osutatud rahalistest vahenditest kasutada tehnilise abi andmiseks kohalikele, piirkondlikele või riiklikele ametiasutustele energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seonduva tehnoloogia loomise ning kasutuselevõtu jaoks selle algjärgus.

2.   Sünergia

Rahalise või tehnilise abi andmisel pööratakse tähelepanu ka koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond ning ELENA, et vältida kattumist teiste vahenditega.

3.   Abisaajad

Abisaajad on soovitavalt kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutused ning nende nimel tegutsevad avalik- või eraõiguslikud isikud.

B.   Koostöö finantsvahendajatega

1.   Valimine ja üldnõuded, sealhulgas kulud

Rahastamisvahend luuakse koostöös ühe või mitme finantsvahendajaga ning selles võivad osaleda sobivad investorid. Finantsvahendajate valimisel tuginetakse nende tõendatud suutlikkusele kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil kooskõlas käesolevas lisas esitatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

Komisjon tagab, et rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud üldkulud, sealhulgas juhtimistasud ja teised abikõlblikud kulud, mille kohta on arve esitanud finantsvahendajad, jäävad võimalikult väikeseks kooskõlas sarnaste vahendite puhul kehtiva parima tavaga ning tagades rahastamisvahendi nõutava kvaliteedi.

Liidu osalust rahastamisvahendis rakendab komisjon vastavalt finantsmääruse artiklite 53 ja 54 sätetele.

Finantsvahendajad täidavad eelarve täitmise delegeerimist käsitlevaid asjakohaseid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade nõudeid, eriti seoses hanke-eeskirjade, sisekontrolli, raamatupidamise ja välisauditiga. Finantsvahendajatele ei tehta kättesaadavaks muid rahalisi vahendeid kui juhtimistasud või rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud vahendid.

Rahastamisvahendi loomise üksikasjalikud tingimused ja raamtingimused, sh seire ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja finantsvahendajate vahelises ühes või mitmes lepingus.

2.   Teabe kättesaadavus

Rahastamisvahendiga tehakse Internetis kättesaadavaks kogu teave abikava juhtimise kohta, mis on oluline huvitatud isikutele. See hõlmab eelkõige taotluste esitamise korda, teavet parimate tavade kohta ning ülevaadet projektidest ja aruannetest.

C.   Rahastamistingimused ning abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid

1.   Rahastamise ulatus

Kooskõlas käesoleva lisaga rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes järgmisi meetmeid:

| a) | investeerimisprojektid, mille mõju liidu majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet, ning |
| --- | --- |

a)

investeerimisprojektid, mille mõju liidu majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet, ning

| b) | tehniline abi energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele. |
| --- | --- |

b)

tehniline abi energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele.

2.   Arvesse võetavad asjaolud

Projektide valimisel pööratakse erilist tähelepanu geograafilisele tasakaalustatusele.

Investeerimisprojektide rahastamisel pööratakse tähelepanu sellele, et liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimendus oleks märkimisväärne, et võimaldada liidu piires kaasata olulisi investeeringuid. Üksikute investeerimisprojektide finantsvõimendus võib siiski olla erinev, kuna see sõltub paljudest teguritest, nagu projekti tegelik suurus ja liik, ning kohalikest tingimustest, sealhulgas abisaaja suurus ja finantssuutlikkus.

3.   Rahastamisvahendist ametiasutuste rahastamise tingimused

Energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide või tehnilise abi rahastamist taotlevad ametiasutused peavad täitma järgmised tingimused:

| a) | nad on võtnud poliitilise kohustuse või on võtmas poliitilist kohustust leevendada kliimamuutuste mõju, sh on kehtestanud konkreetsed eesmärgid, kui see on asjakohane, näiteks seoses energiatõhususe suurendamisega ja/või taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

nad on võtnud poliitilise kohustuse või on võtmas poliitilist kohustust leevendada kliimamuutuste mõju, sh on kehtestanud konkreetsed eesmärgid, kui see on asjakohane, näiteks seoses energiatõhususe suurendamisega ja/või taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamisega;

| b) | nad töötavad mitmeaastaste strateegiate väljatöötamise suunas kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja kui see on asjakohane, oma eesmärkide saavutamiseks või osalevad mitmeaastases strateegias kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kliimamuutuste mõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

b)

nad töötavad mitmeaastaste strateegiate väljatöötamise suunas kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja kui see on asjakohane, oma eesmärkide saavutamiseks või osalevad mitmeaastases strateegias kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kliimamuutuste mõju leevendamiseks;

| c) | nad võtavad avalikult vastutuse oma üldstrateegia edu eest. |
| --- | --- |

c)

nad võtavad avalikult vastutuse oma üldstrateegia edu eest.

4.   Rahastamisvahendi raames rahastatavate investeerimisprojektide abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid

Rahastamisvahendi raames rahastatavad investeerimisprojektid peavad vastama järgmistele abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidele:

| a) | lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus; |
| --- | --- |

a)

lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus;

| b) | meetme täieliku investeerimisetapi rahastamise usaldusväärsus ja kulutasuvus; |
| --- | --- |

b)

meetme täieliku investeerimisetapi rahastamise usaldusväärsus ja kulutasuvus;

| c) | kõigi käesoleva määrusega hõlmatud projektide geograafiline tasakaalustatus; |
| --- | --- |

c)

kõigi käesoleva määrusega hõlmatud projektide geograafiline tasakaalustatus;

| d) | projekti valmidusaste, mida määratletakse investeerimisetappi jõudmisena ja suurte kapitalikulutuste kandmisena võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

d)

projekti valmidusaste, mida määratletakse investeerimisetappi jõudmisena ja suurte kapitalikulutuste kandmisena võimalikult kiiresti;

| e) | millisel määral on juurdepääsu puudumine rahastamisele viivitanud meetme teostamist; |
| --- | --- |

e)

millisel määral on juurdepääsu puudumine rahastamisele viivitanud meetme teostamist;

| f) | millisel määral aitab rahastamisvahendi kaudu antav abi stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringute tegemist; |
| --- | --- |

f)

millisel määral aitab rahastamisvahendi kaudu antav abi stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringute tegemist;

| g) | kvantitatiivne sotsiaal-majanduslik mõju; |
| --- | --- |

g)

kvantitatiivne sotsiaal-majanduslik mõju;

| h) | kvantitatiivne keskkonnamõju. |
| --- | --- |

h)

kvantitatiivne keskkonnamõju.

5.   Rahastamisvahendi raames rahastatavate tehnilise abi projektide abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid

Rahastamisvahendi raames rahastatavad tehnilise abi projektid peavad vastama punkti 4 alapunktides a, c, e, f ja g nimetatud abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidele.”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. detsember 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  15. septembri 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. detsembri 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 31.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega (ELT L 126, 21.5.2009, lk 3).

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

---

| 30.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 346/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 346/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1234/2010,

15. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (3) artikli 182 lõikes 4 kehtestatud erieeskirjad, mille alusel võimaldatakse Saksamaal anda Saksamaa alkoholimonopoli (edaspidi „monopol”) raames riigiabi, muutuvad kehtetuks 31. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (3) artikli 182 lõikes 4 kehtestatud erieeskirjad, mille alusel võimaldatakse Saksamaal anda Saksamaa alkoholimonopoli (edaspidi „monopol”) raames riigiabi, muutuvad kehtetuks 31. detsembril 2010.

| (2) | Komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 184 punkti 3 alusel esitatud aruandest nähtub, et monopoli tähtsus on viimastel aastatel vähenenud. Ajavahemikul 2001–2008 lõpetas monopoli raames tegutsemise ligikaudu 70 plommitud seadmetega põllumajanduslikku piiritusetehast (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien). Monopoli müüdud alkoholikogus on alates 2003. aastast vähenenud ning toetussumma on langenud 110 miljonilt eurolt 2003. aastal 80 miljonile eurole 2008. aastal. Mitmed piiritusetehased ongi juba asunud tegema ettevalmitusi vabal turul tegutsemiseks, luues ühistuid, tehes kulutuste piiramiseks investeeringuid vähem energiat tarbivatesse seadmetesse ja turustades oma alkoholitoodangut üha suuremal määral ise. Siiski on tootjate kohanemise hõlbustamiseks ja nende vabal turul ellujäämise võimaldamiseks vaja rohkem aega. Monopoli kaotamise protsessi lõpuleviimiseks ning asjaomase riigiabi lõplikuks tühistamiseks peetakse vajalikuks asjaomast korraldust veel mõne aasta võrra pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 184 punkti 3 alusel esitatud aruandest nähtub, et monopoli tähtsus on viimastel aastatel vähenenud. Ajavahemikul 2001–2008 lõpetas monopoli raames tegutsemise ligikaudu 70 plommitud seadmetega põllumajanduslikku piiritusetehast (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien). Monopoli müüdud alkoholikogus on alates 2003. aastast vähenenud ning toetussumma on langenud 110 miljonilt eurolt 2003. aastal 80 miljonile eurole 2008. aastal. Mitmed piiritusetehased ongi juba asunud tegema ettevalmitusi vabal turul tegutsemiseks, luues ühistuid, tehes kulutuste piiramiseks investeeringuid vähem energiat tarbivatesse seadmetesse ja turustades oma alkoholitoodangut üha suuremal määral ise. Siiski on tootjate kohanemise hõlbustamiseks ja nende vabal turul ellujäämise võimaldamiseks vaja rohkem aega. Monopoli kaotamise protsessi lõpuleviimiseks ning asjaomase riigiabi lõplikuks tühistamiseks peetakse vajalikuks asjaomast korraldust veel mõne aasta võrra pikendada.

| (3) | Mõnel pool Saksamaal on piiritusetehased olnud traditsiooniliselt seotud väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetega ning neil on oluline roll põllumajandusettevõtete tegevuse jätkumisel, kuna nad tagavad põllumajandustootjatele lisasissetuleku ja kindlustavad maapiirkondade tööhõivet. Plommitud seadmetega põllumajanduslikel piiritusetehastel, mis käitlevad peamiselt teravilja ja kartulit, peaks seetõttu olema jätkuvalt võimalik saada monopoli kaudu abi kuni 31. detsembrini 2013. Selleks kuupäevaks peavad kõik plommitud seadmetega piiritusetehased olema hakanud tegutsema vabal turul. Kõnealune tähtpäev langeb kokku maaelu arengu uue programmiperioodi (2014–2020) algusega, võimaldades Saksamaal kanda osa monopoli raames kasutatud vahenditest üle oma maaelu arengukavasse. |
| --- | --- |

(3)

Mõnel pool Saksamaal on piiritusetehased olnud traditsiooniliselt seotud väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetega ning neil on oluline roll põllumajandusettevõtete tegevuse jätkumisel, kuna nad tagavad põllumajandustootjatele lisasissetuleku ja kindlustavad maapiirkondade tööhõivet. Plommitud seadmetega põllumajanduslikel piiritusetehastel, mis käitlevad peamiselt teravilja ja kartulit, peaks seetõttu olema jätkuvalt võimalik saada monopoli kaudu abi kuni 31. detsembrini 2013. Selleks kuupäevaks peavad kõik plommitud seadmetega piiritusetehased olema hakanud tegutsema vabal turul. Kõnealune tähtpäev langeb kokku maaelu arengu uue programmiperioodi (2014–2020) algusega, võimaldades Saksamaal kanda osa monopoli raames kasutatud vahenditest üle oma maaelu arengukavasse.

| (4) | Kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehastel (Abfindungsbrennereien), saagidestilleerijatel (Stoffbesitzer) ning puuviljaühistute piiritusetehastel (Obstgemeinschaftsbrennereien) on eriline roll traditsioonilise maastiku ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel, kuna nad aitavad alles hoida puuviljaistandusi, mis varustavad piiritusetehaseid toorainega. Võttes arvesse seda asjaolu ning ka seda, et kõnealuste piiritusetootjate toodang on suunatud kohalikule turule ja on küllaltki väike, peaks neil olema jätkuvalt võimalik saada monopoli kaudu riigiabi kuni selle korralduse lõpliku kaotamiseni 31. detsembril 2017. Selleks kuupäevaks tuleb monopol kaotada. Et tagada abi andmise tegelik järkjärguline lõpetamine, peaks Saksamaa alates 2013. aastast esitama igal aastal toetamise järkjärgulise lõpetamise aastakava. |
| --- | --- |

(4)

Kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehastel (Abfindungsbrennereien), saagidestilleerijatel (Stoffbesitzer) ning puuviljaühistute piiritusetehastel (Obstgemeinschaftsbrennereien) on eriline roll traditsioonilise maastiku ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel, kuna nad aitavad alles hoida puuviljaistandusi, mis varustavad piiritusetehaseid toorainega. Võttes arvesse seda asjaolu ning ka seda, et kõnealuste piiritusetootjate toodang on suunatud kohalikule turule ja on küllaltki väike, peaks neil olema jätkuvalt võimalik saada monopoli kaudu riigiabi kuni selle korralduse lõpliku kaotamiseni 31. detsembril 2017. Selleks kuupäevaks tuleb monopol kaotada. Et tagada abi andmise tegelik järkjärguline lõpetamine, peaks Saksamaa alates 2013. aastast esitama igal aastal toetamise järkjärgulise lõpetamise aastakava.

| (5) | Monopoli raames toodetud etüülalkoholi kogus ei ole väga suur ning moodustab praegu kogu Saksamaal valmistatavast põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholist vähem kui 10 %. Kuna kõik plommitud seadmetega tehased on hiljemalt 31. detsembriks 2013 alustanud tegutsemist vabal turul, langeb see protsent pärast nimetatud kuupäeva märgatavalt. |
| --- | --- |

(5)

Monopoli raames toodetud etüülalkoholi kogus ei ole väga suur ning moodustab praegu kogu Saksamaal valmistatavast põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholist vähem kui 10 %. Kuna kõik plommitud seadmetega tehased on hiljemalt 31. detsembriks 2013 alustanud tegutsemist vabal turul, langeb see protsent pärast nimetatud kuupäeva märgatavalt.

| (6) | Riigiabi andmise järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(6)

Riigiabi andmise järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2011.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 1234/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 1234/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 182 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva määruse artikli 180 teises lõigus toodud erandit kohaldatakse riigiabi suhtes, mida Saksamaa annab Saksamaa alkoholimonopoli (edaspidi „monopol”) olemasoleva riikliku raamistiku alusel toodetele, mida monopol pärast edasist ümbertöötamist turustab Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholina. Seda erandit kohaldatakse üksnes kuni 31. detsembrini 2017, see ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 ja lõike 3 esimese lause kohaldamist ning selle tingimuseks on vastamine järgmistele sätetele:

| a) | monopoli raames toetatava etüülalkoholi kogus väheneb järk-järgult 600 000 hektoliitrilt 2011. aastal 420 000 hektoliitrini 2012. aastal ja 240 000 hektoliitrini 2013. aastal ning võib 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017, mil monopol kaotatakse, ulatuda kuni 60 000 hektoliitrini aastas; |
| --- | --- |

a)

monopoli raames toetatava etüülalkoholi kogus väheneb järk-järgult 600 000 hektoliitrilt 2011. aastal 420 000 hektoliitrini 2012. aastal ja 240 000 hektoliitrini 2013. aastal ning võib 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017, mil monopol kaotatakse, ulatuda kuni 60 000 hektoliitrini aastas;

| b) | toetust saavate plommitud seadmetega põllumajanduslike piiritusetehaste toodang väheneb järk-järgult 540 000 hektoliitrilt 2011. aastal 360 000 hektoliitrile 2012. aastal ja 180 000 hektoliitrile 2013. aastal. 31. detsembriks 2013 lõpetavad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased monopoli raames tegutsemise. Monopoli raames tegutsemise lõpetamisel võivad plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased saada tasandustoetust summas 257,50 eurot nominaalse destilleerimisõiguse (Saksamaa kohaldatava õiguse tähenduses) hektoliitri kohta. Tasandustoetus määratakse hiljemalt 31. detsembriks 2013. Siiski võib maksta tasandustoetuse välja mitmes osas kuni 31. detsembrini 2017; |
| --- | --- |

b)

toetust saavate plommitud seadmetega põllumajanduslike piiritusetehaste toodang väheneb järk-järgult 540 000 hektoliitrilt 2011. aastal 360 000 hektoliitrile 2012. aastal ja 180 000 hektoliitrile 2013. aastal. 31. detsembriks 2013 lõpetavad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased monopoli raames tegutsemise. Monopoli raames tegutsemise lõpetamisel võivad plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased saada tasandustoetust summas 257,50 eurot nominaalse destilleerimisõiguse (Saksamaa kohaldatava õiguse tähenduses) hektoliitri kohta. Tasandustoetus määratakse hiljemalt 31. detsembriks 2013. Siiski võib maksta tasandustoetuse välja mitmes osas kuni 31. detsembrini 2017;

| c) | kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ning puuviljaühistute piiritusetehased võivad saada monopoli kaudu antavat riigiabi kuni 31. detsembrini 2017, tingimusel et alkoholikogus mille eest abi antakse, ei ületa aastas kokku 60 000 hektoliitrit; |
| --- | --- |

c)

kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ning puuviljaühistute piiritusetehased võivad saada monopoli kaudu antavat riigiabi kuni 31. detsembrini 2017, tingimusel et alkoholikogus mille eest abi antakse, ei ületa aastas kokku 60 000 hektoliitrit;

| d) | ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 269,9 miljonit eurot ning ajavahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 268 miljonit eurot; ning |
| --- | --- |

d)

ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 269,9 miljonit eurot ning ajavahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 268 miljonit eurot; ning

| e) | Saksamaa esitab igal aastal 30. juuniks komisjonile aruande monopoli toimimise ning eelmisel aastal monopoli raames antud abi kohta. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks sellele hõlmab Saksamaa poolt aastatel 2013–2016 esitatav iga-aastane aruanne kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehaste, saagidestilleerijate ja puuviljaühistute piiritusetehaste toetamise järkjärgulise lõpetamise järgmise aasta kava.”. |
| --- | --- |

e)

Saksamaa esitab igal aastal 30. juuniks komisjonile aruande monopoli toimimise ning eelmisel aastal monopoli raames antud abi kohta. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks sellele hõlmab Saksamaa poolt aastatel 2013–2016 esitatav iga-aastane aruanne kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehaste, saagidestilleerijate ja puuviljaühistute piiritusetehaste toetamise järkjärgulise lõpetamise järgmise aasta kava.”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. detsember 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  15. septembri 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

3

---