# Az Európai Unió L 347/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.347.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 347 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. december 31. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.347.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 347

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. december 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1264/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1265/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 1266/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 2007/68/EK irányelvnek a borokra vonatkozó címkézési előírások tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/815/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 15.) a Lengyelország által a Poczta Polska részére az általános postai szolgáltatásokkal járó ellentételezésként nyújtani tervezett C 21/05 (ex PL 45/04) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 9962. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2010/816/EU |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Közösség–Svájc Légiközlekedési Vegyes Bizottság 2/2010 határozata (2010. november 26.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének felváltásáról | 54 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1264/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 1265/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról

9

*

A Bizottság 1266/2010/EU rendelete (2010. december 22.) a 2007/68/EK irányelvnek a borokra vonatkozó címkézési előírások tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

27

HATÁROZATOK

2010/815/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 15.) a Lengyelország által a Poczta Polska részére az általános postai szolgáltatásokkal járó ellentételezésként nyújtani tervezett C 21/05 (ex PL 45/04) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 9962. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 9962. számú dokumentummal történt)

1

29

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2010/816/EU

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Közösség–Svájc Légiközlekedési Vegyes Bizottság 2/2010 határozata (2010. november 26.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének felváltásáról

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 31.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/1

---

A TANÁCS 1264/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és megelőzhetőek legyenek a piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg bizonyos mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan. Ezeken a vámkontingenseken belül a termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel importálhatók. Ugyanezen okból szükségessé vált bizonyos termékek megfelelő mennyiségére vonatkozóan új, nulla vámtételű vámkontingenst megnyitni 2011. január 1-jétől kezdődő hatállyal. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és megelőzhetőek legyenek a piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg bizonyos mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan. Ezeken a vámkontingenseken belül a termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel importálhatók. Ugyanezen okból szükségessé vált bizonyos termékek megfelelő mennyiségére vonatkozóan új, nulla vámtételű vámkontingenst megnyitni 2011. január 1-jétől kezdődő hatállyal.

| (2) | A 09.2977 és a 09.2635 tételszámú vámkontingensek mennyisége a 2010. december 31-én végződő jelenlegi kontingensidőszakban nem elegendő az uniós ipari kereslet kielégítéséhez. Következésképpen ezeket a kontingensmennyiségket 2010. július 1-jei hatállyal növelni kell. |
| --- | --- |

(2)

A 09.2977 és a 09.2635 tételszámú vámkontingensek mennyisége a 2010. december 31-én végződő jelenlegi kontingensidőszakban nem elegendő az uniós ipari kereslet kielégítéséhez. Következésképpen ezeket a kontingensmennyiségket 2010. július 1-jei hatállyal növelni kell.

| (3) | Az Uniónak már nem érdeke, hogy egyes termékekre, amelyekre 2010-ben vámkontingens került megállapításra, 2011-ben is közösségi vámkontingenst nyújtson. Ezért ezeket a kontingenseket 2011. január 1-jei hatállyal meg kell szüntetni, és a megfelelő termékeket el kell hagyni a 7/2010/EU rendelet I. mellékletében levő jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

Az Uniónak már nem érdeke, hogy egyes termékekre, amelyekre 2010-ben vámkontingens került megállapításra, 2011-ben is közösségi vámkontingenst nyújtson. Ezért ezeket a kontingenseket 2011. január 1-jei hatállyal meg kell szüntetni, és a megfelelő termékeket el kell hagyni a 7/2010/EU rendelet I. mellékletében levő jegyzékből.

| (4) | A módosítások nagy számára való figyelemmel az egyértelműség érdekében a 7/10/EU rendelet mellékletének helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie. |
| --- | --- |

(4)

A módosítások nagy számára való figyelemmel az egyértelműség érdekében a 7/10/EU rendelet mellékletének helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie.

| (5) | Ezért a 7/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 7/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel a vámkontingenseknek 2011. január 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól fogva indokolt alkalmazni, és haladéktalanul hatályba kell léptetni, |
| --- | --- |

(6)

Mivel a vámkontingenseknek 2011. január 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól fogva indokolt alkalmazni, és haladéktalanul hatályba kell léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 7/2010/EU rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

A 7/2010/EU rendelet melléklete 2010. július 1-jei hatállyal a következőképpen módosul:

| — | a 09.2977 tételszámú vámkontingens mennyisége 40 000 tonna, |
| --- | --- |

—

a 09.2977 tételszámú vámkontingens mennyisége 40 000 tonna,

| — | a 09.2635 tételszámú vámkontingens mértéke 1 300 000 km. |
| --- | --- |

—

a 09.2635 tételszámú vámkontingens mértéke 1 300 000 km.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

A 2. cikk azonban 2010. július 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 3., 2010.1.7., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Rendelési szám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingens mennyiség | Kontingens vámtétele (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen, vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1)
   (2) | 1.1.-12.31. | 700 tonna | 0 % |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 Euro/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra (1) | 1.1.-12.31. | 6 000 tonna | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkének keveréke, amely legalább 80 tömegszázalékban 20 és 22 szénatom-lánchosszúságú 1-alkéneket tartalmaz | 1.1.-12.31. | 10 000 tonna | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanádium-oxidok és -hidroxidok, kizárólag ötvözetek készítéséhez (1) | 1.1.-12.31. | 13 000 tonna | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volfrám-trioxid, a kékoxidot is ideértve | 1.1.-12.31. | 12 000 tonna | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Brómklór-metán | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Diklór-benzol | 1.1.-12.31. | 2 600 tonna | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Klóretanol, a 4002 99 90 alszám alá tartozó folyékony tioplasztok gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 15 000 tonna | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-krezol, legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Allil-glicidil-éter | 1.1.-12.31. | 2 500 tonna | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etil-vanillin (3-etoxi-4-hidroxi-benzaldehid) | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |
| (3)09.2638 | 2915 21 00 | 10 | Ecetsav, legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú | 1.1.-12.31. | 500 000 tonna | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Ecetsavanhidrid | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilszebacát | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekándionsav, több mint 98,5 tömegszázalékos tisztaságú | 1.1.-12.31. | 4 600 tonna | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetil-szalicilsav | 1.1.-12.31. | 120 tonna | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Hexametilén-diamin | 1.1.-12.31. | 35 000 tonna | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Feniléndiamin | 1.1.-12.31. | 1 800 tonna | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilnitril | 1.1.-12.31. | 30 000 tonna | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cisztin | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |
| 09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bisz(3-trietoxiszililpropil) tetraszulfid | 1.1.-12.31. | 9 000 tonna | 0 % |
| 09.2810 | 2932 11 00 | | Tetrahidrofurán | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |
| 09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamon (ISO) | 1.1.-12.31. | 300 tonna | 0 % |
| 09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Hexán-6-olid | 1.1.-12.31. | 4 000 tonna | 0 % |
| 09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleinsav | 1.1.-12.31. | 110 tonna | 0 % |
| 09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-xilóz | 1.1.-12.31. | 400 tonna | 0 % |
| 09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nátrium-lignoszulfonát | 1.1.-12.31. | 40 000 tonna | 0 % |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Szulfátterpentin | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |
| 09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak | 1.1.-12.31. | 280 000 tonna | 0 % |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor | 1.1.-12.31. | 2 200 tonna | 0 % |
| 09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, mely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:






  — | legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom, |

Rendelési szám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Kontingensidőszak

Kontingens mennyiség

Kontingens vámtétele (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen, vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1)
   (2)

1.1.-12.31.

700 tonna

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

91

Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 Euro/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra (1)

1.1.-12.31.

6 000 tonna

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2841

ex 2712 90 99

10

1-alkének keveréke, amely legalább 80 tömegszázalékban 20 és 22 szénatom-lánchosszúságú 1-alkéneket tartalmaz

1.1.-12.31.

10 000 tonna

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanádium-oxidok és -hidroxidok, kizárólag ötvözetek készítéséhez (1)

1.1.-12.31.

13 000 tonna

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volfrám-trioxid, a kékoxidot is ideértve

1.1.-12.31.

12 000 tonna

0 %

09.2837

ex 2903 49 80

10

Brómklór-metán

1.1.-12.31.

600 tonna

0 %

09.2933

ex 2903 69 90

30

1,3-Diklór-benzol

1.1.-12.31.

2 600 tonna

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Klóretanol, a 4002 99 90 alszám alá tartozó folyékony tioplasztok gyártásához (1)

1.1.-12.31.

15 000 tonna

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol, legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-12.31.

20 000 tonna

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Allil-glicidil-éter

1.1.-12.31.

2 500 tonna

0 %

09.2624

2912 42 00

Etil-vanillin (3-etoxi-4-hidroxi-benzaldehid)

1.1.-12.31.

600 tonna

0 %

(3)09.2638

2915 21 00

10

Ecetsav, legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú

1.1.-12.31.

500 000 tonna

0 %

09.2972

2915 24 00

Ecetsavanhidrid

1.1.-12.31.

20 000 tonna

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilszebacát

1.1.-12.31.

1 300 tonna

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekándionsav, több mint 98,5 tömegszázalékos tisztaságú

1.1.-12.31.

4 600 tonna

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetil-szalicilsav

1.1.-12.31.

120 tonna

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid

1.1.-12.31.

1 000 tonna

0 %

09.2632

ex 2921 22 00

10

Hexametilén-diamin

1.1.-12.31.

35 000 tonna

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Feniléndiamin

1.1.-12.31.

1 800 tonna

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilnitril

1.1.-12.31.

30 000 tonna

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Cisztin

1.1.-12.31.

600 tonna

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bisz(3-trietoxiszililpropil) tetraszulfid

1.1.-12.31.

9 000 tonna

0 %

09.2810

2932 11 00

Tetrahidrofurán

1.1.-12.31.

20 000 tonna

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO)

1.1.-12.31.

300 tonna

0 %

09.2812

ex 2932 29 85

77

Hexán-6-olid

1.1.-12.31.

4 000 tonna

0 %

09.2615

ex 2934 99 90

70

Ribonukleinsav

1.1.-12.31.

110 tonna

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-xilóz

1.1.-12.31.

400 tonna

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nátrium-lignoszulfonát

1.1.-12.31.

40 000 tonna

0 %

09.2889

3805 10 90

Szulfátterpentin

1.1.-12.31.

20 000 tonna

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak

1.1.-12.31.

280 000 tonna

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor

1.1.-12.31.

2 200 tonna

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, mely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:

—

legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom,

| — | legfeljebb 110-es savszám
  és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 110-es savszám

és

| — | legalább 100 °C-os olvadáspont |
| --- | --- |

—

legalább 100 °C-os olvadáspont

1.1.-12.31.

1 600 tonna

0 %

09.2986

ex 3824 90 97

76

Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz:

| — | legalább 60 tömegszázalék dodecil-dimetilamint |
| --- | --- |

—

legalább 60 tömegszázalék dodecil-dimetilamint

| — | legalább 20 tömegszázalék dimetil(tetradecil)amint |
| --- | --- |

—

legalább 20 tömegszázalék dimetil(tetradecil)amint

| — | legalább 0,5 tömegszázalék hexadecil-dimetilamint, |
| --- | --- |

—

legalább 0,5 tömegszázalék hexadecil-dimetilamint,

aminoxidok előállításához (1)

1.1.-12.31.

14 315 tonna

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Fitoszterinek keveréke, porított formában, amely:

| — | legalább 75 tömegszázalék szterint, |
| --- | --- |

—

legalább 75 tömegszázalék szterint,

| — | legfeljebb 25 tömegszázalék sztanolt, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 25 tömegszázalék sztanolt,

tartalmaz, sztanolok/szterinek vagy sztanol-/szterinészterek gyártásához (1)

1.1.-12.31.

2 500 tonna

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz:

| — | 2,0-4,0 tömegszázalék N,N-dimetil-1-oktánamint |
| --- | --- |

—

2,0-4,0 tömegszázalék N,N-dimetil-1-oktánamint

| — | legalább 94 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dekánamint |
| --- | --- |

—

legalább 94 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dekánamint

| — | legfeljebb 2 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dodekánamint |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dodekánamint

1.1.-12.31.

4 500 tonna

0 %

09.2992

ex 3902 30 00

93

Legalább 60, de legfeljebb 68 tömegszázalék propilént és legalább 32, de legfeljebb 40 tömegszázalék butilént tartalmazó propilén-butilén-kopolimer, az ASTM D 3236 módszerrel mérve 190 °C-on legfeljebb 3 000 mPa olvadási viszkozitással, a 4818 40 alszám alá tartozó termékek gyártásánál ragasztóként történő felhasználásra (1)

1.1.-12.31.

1 000 tonna

0 %

(3)09.2947

ex 3904 69 80

95

Poli(vinilidén-flourid), por alakban, fémbevonó festékek vagy lakkok előállításához (1)

1.1.-12.31.

1 300 tonna

0 %

(3)09.2639

3905 30 00

Poli(vinil-alkohol)

1.1.-12.31.

18 000 tonna

0 %

(3)09.2640

ex 3905 99 90

91

Polivinil-butirál

1.1.-12.31.

8 000 tonna

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetilsziloxán, 2 800 (± 100) monomer egység polimerizációs fokkal

1.1.-12.31.

1 300 tonna

0 %

(3)09.2816

ex 3912 11 00

20

Cellulóz-acetát pelyhek

1.1.-12.31.

58 500 tonna

0 %

(3)09.2641

ex 3913 90 00

87

Nem steril nátrium-hialuronát, amely:

| — | átlagos molekulatömege (Mw) legfeljebb 900 000, |
| --- | --- |

—

átlagos molekulatömege (Mw) legfeljebb 900 000,

| — | endotoxinszintje legfeljebb 0,008 endotoxin egység (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoxinszintje legfeljebb 0,008 endotoxin egység (EU)/mg,

| — | etanoltartalma legfeljebb 1 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

etanoltartalma legfeljebb 1 tömegszázalék,

| — | izopropanol-tartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék |
| --- | --- |

—

izopropanol-tartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék

1.1.-12.31.

200 kg

0 %

09.2813

ex 3920 91 00

94

Háromrétegű, koextrudált poli(vinil-butirál) fólia, fokozatosan színezett szalag nélkül, lágyítóként legalább 29 tömegszázalék és legfeljebb 31 tömegszázalék 2,2’-etilén-dioxidietil-bisz(2-etil-hexanoát)-tartalommal

1.1.-12.31.

2 000 000 m2

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Tűzálló tégla

| — | élhosszúsága több, mint 300 mm és |
| --- | --- |

—

élhosszúsága több, mint 300 mm és

| — | TiO2 tartalma legfeljebb 1 tömegszázalék és |
| --- | --- |

—

TiO2 tartalma legfeljebb 1 tömegszázalék és

| — | Al2O3 tartalma legfeljebb 0,4 tömegszázalék és |
| --- | --- |

—

Al2O3 tartalma legfeljebb 0,4 tömegszázalék és

| — | térfogatváltozása 1 700 °C, on kevesebb, mint 9 % |
| --- | --- |

—

térfogatváltozása 1 700 °C, on kevesebb, mint 9 %

1.1.-12.31.

75 tonna

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Alátámasztó elem katalizátorokhoz és szűrőkhöz, elsősorban alumínium- és titánoxidokból készülő porózus kerámiából, legfeljebb 65 liter teljes űrtartalommal, keresztmetszete minden cm2-én legalább egy, egyik vagy mindkét végén nyitott pórussal

1.1.-12.31.

380 000 egység

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

120 g/m2 (± 10 g/m2) súlyú, üvegszálas szövet műanyaggal bevont üvegrostból, rögzített kerettel ellátott, mozgatható szúnyoghálókban való felhasználásra

1.1.-12.31.

350 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Legalább 1,5, de legfeljebb 4 tömegszázalék szenet és legfeljebb 70 tömegszázalék krómot tartalmazó ferrokróm

1.1.-12.31.

50 000 t

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (1)

1.1.-12.31.

240 000 egység

0 %

(3)09.2636

ex 8411 82 80

20

64 MW teljesítményű, egyszerű ciklusban 40 %-nál nagyobb hatékonyságú ipari célú repülőgép-ipari gázturbina motorok, napközbeni- illetve csúcsterhelés esetén, évente kevesebb mint 5 500 órát üzemelő ipari villamosenergia-termelő berendezésekbe történő beépítésre

1.1.-12.31.

10 egység

0 %

09.2763

ex 8501 40 80

30

Elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor 750 W-ot meghaladó kimenő teljesítménnyel, több, mint 1 600 W, de legfeljebb 2 700 W bemeneti teljesítménnyel, külső átmérője több, mint 120 mm (± 0,2 mm), de legfeljebb 135 mm (± 0,2 mm), névleges percenkénti fordulatszáma több, mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm, levegőbeszívó ventilátorral felszerelve, porszívók gyártásához (1)

1.1.-12.31.

2 000 000 egység

0 %

(3)09.2642

ex 8501 40 80

40

Részegység, amely az alábbiakat tartalmazza:

| — | elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor legalább 480 W, de legfeljebb 1 400 W kimenő teljesítménnyel, 900 W-nál nagyobb, de legfeljebb 1 600 W bemeneti teljesítménnyel, legalább 119,8 mm, de legfeljebb 135,2 mm külső átmérővel, több mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm névleges percenkénti fordulatszámmal, és |
| --- | --- |

—

elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor legalább 480 W, de legfeljebb 1 400 W kimenő teljesítménnyel, 900 W-nál nagyobb, de legfeljebb 1 600 W bemeneti teljesítménnyel, legalább 119,8 mm, de legfeljebb 135,2 mm külső átmérővel, több mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm névleges percenkénti fordulatszámmal, és

| — | levegőbeszívó ventilátor |
| --- | --- |

—

levegőbeszívó ventilátor

porszívók gyártásához (1)

1.1.-12.31.

120 000 egység

0 %

(3)09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektromos adapter, legfeljebb 1 kVA teljesítményű, szőreltávolító készülék gyártásához (1)

1.1.-12.31.

4 500 000 egység

0 %

(3)09.2643

ex 8504 40 82

30

Tápegységpanel a 8521 és a 8528 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-12.31.

1 038 000 egység

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Részegység GPS-rendszerű helyzetmeghatározó berendezéshez

1.1.-12.31.

3 000 000 egység

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Feszültségvezérelt frekvenciagenerátor, nyomtatott áramkörre rögzített aktív és passzív elemekből, legfeljebb 30 × 30 mm méretű házban

1.1.-12.31.

1 400 000 egység

0 %

(3)09.2635

ex 9001 10 90

20

Optikai szálak a 8544 vtsz. alá tartozó, üvegszálból készült kábel gyártásához (1)

1.1.-12.31.

2 600 000 km

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nem szerelt üveglencsék, prizmák és ragasztott elemek, a 9005, 9013 és 9015 KN-kódok alá tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-12.31.

5 000 000 egység

0 %

---

(1)  A vámmentesség vagy vámkedvezmény az ezen áruk használatának vámellenőrzése céljából megállapított vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet [HL L 253., 10. 1993.10.11., 1. o.]).

1

(2)  Az intézkedés azonban nem megengedett, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátóipari vállalkozás végzi.

2

(3)  Új vagy módosított álláspont”

3

---

| 31.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/9

---

A TANÁCS 1265/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió érdeke, hogy a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételeket teljesen felfüggesszék több olyan új termék esetében, amelyek jelenleg nem szerepelnek az 1255/96/EK tanácsi rendelet (1) mellékletében. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió érdeke, hogy a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételeket teljesen felfüggesszék több olyan új termék esetében, amelyek jelenleg nem szerepelnek az 1255/96/EK tanácsi rendelet (1) mellékletében.

| (2) | Az 1255/96/EK rendelet mellékletében jelenleg felsorolt, hét termékre vonatkozó, 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 és 8525801930 KN- és TARIC-kódokat törölni kell a mellékletből, mivel e termékek tekintetében az Uniónak már nem érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása. |
| --- | --- |

(2)

Az 1255/96/EK rendelet mellékletében jelenleg felsorolt, hét termékre vonatkozó, 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 és 8525801930 KN- és TARIC-kódokat törölni kell a mellékletből, mivel e termékek tekintetében az Uniónak már nem érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása.

| (3) | A termékekkel kapcsolatos technikai fejlődésre és a piaci gazdasági folyamatokra való tekintettel az 1255/96/EK rendelet mellékletében módosítani szükséges tizennyolc felfüggesztéshez kapcsolódó árumegnevezést. E felfüggesztéseket törölni kell a melléklet jegyzékéből, és az új árumegnevezéssel új felfüggesztésként kell beilleszteni. Emellett húsz termékre vonatkozóan módosítani kell a KN-kódot, tizenegy termékre vonatkozóan pedig a TARIC-kódot. |
| --- | --- |

(3)

A termékekkel kapcsolatos technikai fejlődésre és a piaci gazdasági folyamatokra való tekintettel az 1255/96/EK rendelet mellékletében módosítani szükséges tizennyolc felfüggesztéshez kapcsolódó árumegnevezést. E felfüggesztéseket törölni kell a melléklet jegyzékéből, és az új árumegnevezéssel új felfüggesztésként kell beilleszteni. Emellett húsz termékre vonatkozóan módosítani kell a KN-kódot, tizenegy termékre vonatkozóan pedig a TARIC-kódot.

| (4) | Az 1255/96/EK rendelet mellékletében levő jegyzékből törölni kell azokat a felfüggesztéseket, amelyekre vonatkozóan az említett technikai módosításokat el kell végezni, majd azokat az új árumegnevezések, új KN-kódok vagy új TARIC-kódok használatával kell újra beilleszteni az említett jegyzékbe. |
| --- | --- |

(4)

Az 1255/96/EK rendelet mellékletében levő jegyzékből törölni kell azokat a felfüggesztéseket, amelyekre vonatkozóan az említett technikai módosításokat el kell végezni, majd azokat az új árumegnevezések, új KN-kódok vagy új TARIC-kódok használatával kell újra beilleszteni az említett jegyzékbe.

| (5) | Az egyértelműség érdekében a módosított bejegyzéseket a beillesztett és törölt felfüggesztések e rendelet I. és II. mellékletének szövegében meghatározott jegyzékeiben csillaggal kell megjelölni. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében a módosított bejegyzéseket a beillesztett és törölt felfüggesztések e rendelet I. és II. mellékletének szövegében meghatározott jegyzékeiben csillaggal kell megjelölni.

| (6) | A tapasztalat azt mutatja, hogy az 1255/96/EK rendeletben felsorolt felfüggesztések vonatkozásában a technikai és gazdasági változások figyelembevételének biztosítása miatt lejárati határidőre van szükség. Az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a vámkontingensekről szóló 1998. évi bizottsági közleményben (2) meghatározott elvekkel összhangban ez nem zárja ki egyes intézkedéseknek a lejárati határidőnél korábbi megszüntetését vagy azon túli meghosszabbítását, amennyiben ezt gazdasági indokokkal alátámasztják. |
| --- | --- |

(6)

A tapasztalat azt mutatja, hogy az 1255/96/EK rendeletben felsorolt felfüggesztések vonatkozásában a technikai és gazdasági változások figyelembevételének biztosítása miatt lejárati határidőre van szükség. Az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a vámkontingensekről szóló 1998. évi bizottsági közleményben (2) meghatározott elvekkel összhangban ez nem zárja ki egyes intézkedéseknek a lejárati határidőnél korábbi megszüntetését vagy azon túli meghosszabbítását, amennyiben ezt gazdasági indokokkal alátámasztják.

| (7) | Az 1255/96/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az 1255/96/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Mivel az e rendeletben megállapított felfüggesztéseknek 2011. január 1-jétől kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól kell alkalmazni és haladéktalanul hatályba kell léptetni, |
| --- | --- |

(8)

Mivel az e rendeletben megállapított felfüggesztéseknek 2011. január 1-jétől kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól kell alkalmazni és haladéktalanul hatályba kell léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/96/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó sorok beillesztésre kerülnek; |
| --- | --- |

(1)

az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó sorok beillesztésre kerülnek;

| (2) | az azokra a termékekre vonatkozó sorok, amelyek KN- és TARIC-kódja e rendelet II. mellékletében szerepel, törlésre kerülnek. |
| --- | --- |

(2)

az azokra a termékekre vonatkozó sorok, amelyek KN- és TARIC-kódja e rendelet II. mellékletében szerepel, törlésre kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 158., 1996.6.29., 1. o.

1

(2)  HL C 128., 1998.4.25., 2. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett termékek

| KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Autonóm vámtétel | Érvényességi időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 30 | Ritkaföldfémek, szkandium és ittrium, legalább 98,5 tömegszázalékos tisztaságú | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2825 50 00 | 11 | Réz(I vagy II)-oxid legalább 78 tömegszázalék réztartalommal, és legfeljebb 0,03 tömegszázalékos klorid tartalommal | 0 % | 2011.1.1–2013.12.31. |
| ex 2825 50 00 | 19 | | | |
| ex 2904 20 00 | 10 | Nitrometán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2904 20 00 | 20 | Nitroetán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2904 20 00 | 30 | 1-Nitropropán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2905 39 95 | 10 | 1,3-Propán-diol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2909 50 00 | 20 | Ubikvinol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| 2912 41 00 | | Vanillin (4-hidroxi-3-metoxi-benzaldehid) | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2914 29 00 | 30 | (R)-p-Menta-1(6),8-dién-2-on | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2914 50 00 | 20 | 3′-Hidroxiacetofenon | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2914 70 00 | 60 | 4′-Tercbutil-2′, 6′-dimetil-3′, 5′-dinitroacetofenon | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2915 90 00 | 60 | Etil-6,8-diklór-oktanoát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2916 20 00 | 60 | 3-Ciklohexil-propionsav | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2916 39 00 | 25 | 2-Metil-3-(4-fluorfenil)-propionil-klorid | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2916 39 00 | 30 | 2,4,6-Trimetilbenzoil-klorid | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2917 19 90 | 50 | Tetradekánsav | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2917 39 95 | 20 | Dibutil-1,4-benzoldikarboxilát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2917 39 95 | 30 | Benzol-1,2:4,5-tetrakarboxil dianhidrid | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2918 30 00 | 50 | Metil-(3-oxo-2-pentilciklopentil)acetát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2921 29 00 | 40 | Dekametiléndiamin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2921 30 99 | 30 | 1,3-Ciklohexán-dimetánamin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2921 49 00 | 70 | 2-Klórbenzil-amin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2922 29 00 | 75 | 4-(2-Aminoetil)fenol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2922 39 00 | 20 | 2-Amino-5-klórbenzofenon | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2928 00 90 | 25 | Acetaldehid-oxim vizes oldatban | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2930 90 99 | 50 | [S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propándiol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2931 00 99 | 10 | Dietil-metoxi-borán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2931 00 99 | 15 | Trietil-borán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2932 19 00 | 50 | 2-Metilfurán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2932 99 00 | 50 | 7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioxepin-3-on | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2932 99 00 | 60 | (3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofurán | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 39 99 | 49 | 2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoxi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 39 99 | 70 | 2-Klórmetil-4-metoxi-3,5-dimetilpiridin-hidroklorid | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 39 99 | 80 | 5-Difluor-metoxi-2-[[(3,4-dimetoxi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazol | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 49 90 | 30 | Kvinolin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 49 90 | 40 | Izokvinolin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 69 80 | 60 | Cianursav | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2933 79 00 | 70 | (S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-oxo-1-pirrolidin-acetamid L-(+)-tartarát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2934 20 80 | 60 | Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloxiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2934 20 80 | 70 | N,N-Bisz(1,3-benzotiazol-2-il-szulfanil)-2-metilpropán-2-amin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2934 99 90 | 25 | 2,4-Dietil-9H-tioxanten-9-on | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2934 99 90 | 40 | 2-Tiofén etilamin | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2934 99 90 | 50 | 10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-oxo-9H-tioxanténium-hexafluorfoszfát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| ex 2938 90 30 | 10 | Ammónium-glicirrizát | 0 % | 2011.1.1–2015.12.31. |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 | A következők közül egyet vagy többet tartalmazó hidroxisztirol kopolimer:






  — | sztirol |

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Autonóm vámtétel

Érvényességi időszak

ex 2805 30 90

30

Ritkaföldfémek, szkandium és ittrium, legalább 98,5 tömegszázalékos tisztaságú

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2825 50 00

11

Réz(I vagy II)-oxid legalább 78 tömegszázalék réztartalommal, és legfeljebb 0,03 tömegszázalékos klorid tartalommal

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 2825 50 00

19

ex 2904 20 00

10

Nitrometán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2904 20 00

20

Nitroetán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2905 39 95

10

1,3-Propán-diol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2909 50 00

20

Ubikvinol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

2912 41 00

Vanillin (4-hidroxi-3-metoxi-benzaldehid)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-dién-2-on

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2914 50 00

20

3′-Hidroxiacetofenon

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2914 70 00

60

4′-Tercbutil-2′, 6′-dimetil-3′, 5′-dinitroacetofenon

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2915 90 00

60

Etil-6,8-diklór-oktanoát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2916 20 00

60

3-Ciklohexil-propionsav

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2916 39 00

25

2-Metil-3-(4-fluorfenil)-propionil-klorid

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2916 39 00

30

2,4,6-Trimetilbenzoil-klorid

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2917 19 90

50

Tetradekánsav

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzoldikarboxilát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2917 39 95

30

Benzol-1,2:4,5-tetrakarboxil dianhidrid

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2918 30 00

50

Metil-(3-oxo-2-pentilciklopentil)acetát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2921 29 00

40

Dekametiléndiamin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2921 30 99

30

1,3-Ciklohexán-dimetánamin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2921 49 00

70

2-Klórbenzil-amin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klórbenzofenon

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid-oxim vizes oldatban

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2930 90 99

50

[S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propándiol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2931 00 99

10

Dietil-metoxi-borán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2931 00 99

15

Trietil-borán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2932 19 00

50

2-Metilfurán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioxepin-3-on

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2932 99 00

60

(3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofurán

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoxi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 39 99

70

2-Klórmetil-4-metoxi-3,5-dimetilpiridin-hidroklorid

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 39 99

80

5-Difluor-metoxi-2-[[(3,4-dimetoxi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazol

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 49 90

30

Kvinolin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 49 90

40

Izokvinolin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 69 80

60

Cianursav

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-oxo-1-pirrolidin-acetamid L-(+)-tartarát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloxiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2934 20 80

70

N,N-Bisz(1,3-benzotiazol-2-il-szulfanil)-2-metilpropán-2-amin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioxanten-9-on

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2934 99 90

40

2-Tiofén etilamin

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2934 99 90

50

10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-oxo-9H-tioxanténium-hexafluorfoszfát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 2938 90 30

10

Ammónium-glicirrizát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 3208 90 19

60

A következők közül egyet vagy többet tartalmazó hidroxisztirol kopolimer:

—

sztirol

| — | alkoxisztirol |
| --- | --- |

—

alkoxisztirol

| — | alkil-akrilátok |
| --- | --- |

—

alkil-akrilátok

etil-laktátban oldva

0 %

2011.1.1–2011.12.31.

ex 3402 11 90

10

Nátrium-lauril-metil-izetionát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3402 90 10

30

Felületaktív készítmény, amely nátrium-dokuzát és etoxilált 2,4,7,9-tetrametildek-5-in-4,7-diol keverékéből áll

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3402 90 10

50

Polisziloxán és poli(etilén-glikol) keverékéből álló felületaktív készítmény

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3701 30 00

30

Alumínium szárazofszet nyomólemez:

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8442 50 80

10

| — | műanyag bevonattal, |
| --- | --- |

—

műanyag bevonattal,

| — | nyomdai kép (imázs) nélkül |
| --- | --- |

—

nyomdai kép (imázs) nélkül

(1)ex 3707 10 00

15

Érzékenyítő emulzió, amely

| — | legfeljebb 12 tömegszázalék diazo-oxo-naftalén-szulfonsav észterből és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 12 tömegszázalék diazo-oxo-naftalén-szulfonsav észterből és

| — | fenolgyantából áll, |
| --- | --- |

—

fenolgyantából áll,

legalább 2-metoxi-1-metiletil-acetátot, vagy etil-laktátot, vagy metil 3-metoxipropionátot vagy 2-heptanont tartalmazó oldatban

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3707 10 00

35

Az alábbi anyagok közül egyet vagy többet tartalmazó fényérzékenyítő emulzió vagy készítmény:

0 %

2011.1.1–2011.12.31.

(1)ex 3707 90 90

70

| — | akrilát polimerek, |
| --- | --- |

—

akrilát polimerek,

| — | metakrilát polimerek, |
| --- | --- |

—

metakrilát polimerek,

| — | sztirol polimerek származékai; |
| --- | --- |

—

sztirol polimerek származékai;

amely legfeljebb 7 tömegszázalék fényérzékeny savas prekurzort tartalmaz, legalább 2-metoxi-1-metiletil-acetátot tartalmazó szerves oldószerben oldva

ex 3707 90 90

80

Kromofór csoporttal módosított fenolos hidroxi-csoportot tartalmazó szerves polimerből vagy sziloxán polimerből álló fényvisszaverődés-gátló bevonat 1-etoxi-2-propanol vagy 2-metoxi-1-metiletil-acetátot tartalmazó szerves oldószerben oldva, legfeljebb 10 tömegszázalék polimertartalommal

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3808 99 90

10

Oxamil (ISO) ciklohexanon és víz oldatában

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3812 30 80

40

A következő összetevőkből álló keverék:

| — | 80(± 5)tömegszázalék 2-etilhexil-10-etil-4,4-dimetil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoát, és |
| --- | --- |

—

80(± 5)tömegszázalék 2-etilhexil-10-etil-4,4-dimetil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoát, és

| — | 20(± 5)tömegszázalék 2-etilhexil-10-etil-4-[[2-[(2-etilhexil)oxi]-2-oxoetil]tio]-4-metil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoát |
| --- | --- |

—

20(± 5)tömegszázalék 2-etilhexil-10-etil-4-[[2-[(2-etilhexil)oxi]-2-oxoetil]tio]-4-metil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3824 90 97

24

(Klórmetil)bisz(4-fluorfenil)metilszilán 65 %-os névleges koncentrációjú toluolos oldata

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3824 90 97

27

2,4,7,9-Tetrametildek-5-in-4,7-diol és propán-2-ol keverékéből álló készítmény

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3824 90 97

28

Készítmény, amely a következő összetevőkből áll:

| — | legalább 85 tömegszázalék, de legfeljebb 95 tömegszázalék α-4-(2-ciano-2-butoxikarbonil)vinil-2-metoxi-fenil-ω-hidroxihexa(oxietilén), és |
| --- | --- |

—

legalább 85 tömegszázalék, de legfeljebb 95 tömegszázalék α-4-(2-ciano-2-butoxikarbonil)vinil-2-metoxi-fenil-ω-hidroxihexa(oxietilén), és

| — | legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék polioxietilén (20) szorbitán-monopalmitát |
| --- | --- |

—

legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék polioxietilén (20) szorbitán-monopalmitát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3902 10 00

50

Erősen izotaktikus polipropilén (HIPP), színezve is, légfrissítő műanyag alkatrészeinek gyártásához, az alábbi jellemzőkkel:

| — | Legalább 0,880 g/cm3, de legfeljebb 0,913 g/cm3 sűrűség (az ASTM D1505 vizsgálati módszer szerint meghatározva) |
| --- | --- |

—

Legalább 0,880 g/cm3, de legfeljebb 0,913 g/cm3 sűrűség (az ASTM D1505 vizsgálati módszer szerint meghatározva)

| — | Legalább 350 kg/cm2, de legfeljebb 390 kg/cm2 szakítószilárdság (az ASTM D638 vizsgálati módszer szerint meghatározva) |
| --- | --- |

—

Legalább 350 kg/cm2, de legfeljebb 390 kg/cm2 szakítószilárdság (az ASTM D638 vizsgálati módszer szerint meghatározva)

| — | Hőalaktartósság 0,45 MPa nyomás mellett legalább 135 °C hőmérsékletig (az ASTM 648 vizsgálati módszer szerint meghatározva) |
| --- | --- |

—

Hőalaktartósság 0,45 MPa nyomás mellett legalább 135 °C hőmérsékletig (az ASTM 648 vizsgálati módszer szerint meghatározva)

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3903 90 90

50

Sztirol és p-metilsztirol kristályos kopolimerje:

| — | amelynek olvadáspontja legalább 240 °C, de legfeljebb 260 °C, és |
| --- | --- |

—

amelynek olvadáspontja legalább 240 °C, de legfeljebb 260 °C, és

| — | legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék p-metilsztirolt tartalmaz |
| --- | --- |

—

legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék p-metilsztirolt tartalmaz

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 3903 90 90

86

A következőket tartalmazó keverék:

| — | legalább 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék sztirol polimer, |
| --- | --- |

—

legalább 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék sztirol polimer,

| — | legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 45 tömegszázalék poli(fenilén-éter), |
| --- | --- |

—

legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 45 tömegszázalék poli(fenilén-éter),

| — | legfeljebb 10 tömegszázalék más adalék, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 10 tömegszázalék más adalék,

amelyet az alábbi különleges színhatások közül egy vagy több jellemez:

| — | fémes vagy gyöngyházfényű, a csillámpehely-alapú pigmentek legalább 0,3 %-os részaránya által előidézett, látószögtől függő színeltérésekkel |
| --- | --- |

—

fémes vagy gyöngyházfényű, a csillámpehely-alapú pigmentek legalább 0,3 %-os részaránya által előidézett, látószögtől függő színeltérésekkel

| — | fluoreszkáló, az ultraibolya sugárzás elnyelése során kibocsátott fény hatására |
| --- | --- |

—

fluoreszkáló, az ultraibolya sugárzás elnyelése során kibocsátott fény hatására

| — | fényes fehér színhatás, amely esetében a CIELab színskála szerint L (1) értéke legalább 92, b (1) értéke legfeljebb kettő, a (1) értéke pedig -5 és 7 között van |
| --- | --- |

—

fényes fehér színhatás, amely esetében a CIELab színskála szerint L (1) értéke legalább 92, b (1) értéke legfeljebb kettő, a (1) értéke pedig -5 és 7 között van

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 3904 69 80

81

Poli(vinilidén-flourid)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 3904 69 80

93

Etilén kopolimerje klórtrifluor-etilénnel, a 39. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 6. b) pontjában felsorolt formák valamelyikében

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3904 69 80

94

Etilén és tetrafluor-etilén kopolimerje

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3904 69 80

96

Poli(klór-trifluor-etilén), a 39. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 6. a) vagy b) pontjában említett formák valamelyikében

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3904 69 80

97

Klórtrifluor-etilén és vililidén-difluorid kopolimerje

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3905 99 90

92

Vinil-pirrolidon és dimetil-aminoetil-metakrilát polimerje, legalább 97, de legfeljebb 99 tömegszázalék vinil-pirrolidon-tartalommal, vizes oldat formájában

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 3906 90 90

40

Legfeljebb 1 kg tömegű csomagokban kiszerelt, nem kiskereskedelmi forgalmazásra szánt átlátszó akrilpolimer, amely a következő jellemzőkkel rendelkezik:

| — | viszkozitása az ASTM D 3835 módszerrel meghatározva 120 °C-on legfeljebb 50 000 Pa |
| --- | --- |

—

viszkozitása az ASTM D 3835 módszerrel meghatározva 120 °C-on legfeljebb 50 000 Pa

| — | átlagos molekulatömegben (Mw) megadott tömege a gélkromatográfiás (GPC) mérés alapján több mint 500 000, de legfeljebb 1 200 000 |
| --- | --- |

—

átlagos molekulatömegben (Mw) megadott tömege a gélkromatográfiás (GPC) mérés alapján több mint 500 000, de legfeljebb 1 200 000

| — | maradékmonomer-tartalma kevesebb mint 1 % |
| --- | --- |

—

maradékmonomer-tartalma kevesebb mint 1 %

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3907 20 11

40

Polietilén-glikol legfeljebb 30-as hosszúságú etilén-oxid-lánccal és butil-2-ciano-3-(4-hidroxifenil)-akrilát végcsoportokkal, folyékony mesterkeverékekben, UV-szűrőként való használatra

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3907 99 90

30

Túlnyomó részben poli(3-hidroxi-butirát)-ból álló poli(hidroxi-alkanoát)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3912 11 00

30

Cellulóz-triacetát

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3912 11 00

40

Cellulóz-diacetát por

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 3919 10 80

21

Fényvisszaverő lemez, amely a következő jellemzőkkel rendelkezik:

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3919 90 00

21

| — | egyik oldalán teljes egészében szabályos mintával dombornyomott polikarbonát vagy akrilpolimer fóliából áll, |
| --- | --- |

—

egyik oldalán teljes egészében szabályos mintával dombornyomott polikarbonát vagy akrilpolimer fóliából áll,

(1)ex 3920 61 00

20

| — | mindkét oldalán egy- vagy több műanyagréteg borítja, |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán egy- vagy több műanyagréteg borítja,

| — | egyik oldalán öntapadós ragasztóréteg és elválasztó fólia boríthatja |
| --- | --- |

—

egyik oldalán öntapadós ragasztóréteg és elválasztó fólia boríthatja

(1)ex 3919 10 80

50

Egy legalább 70 μm vastagságú etilén-vinil-acetát (EVA) kopolimer alapból és egy legalább 5 μm vastagságú akrilos ragasztós részből álló ragasztófólia, szilícium lapkák csiszolása és/vagy darabolása során történő használatra

(1)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3919 10 80

65

Öntapadós fényvisszaverő lemez, szegmentálva is:

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3919 90 00

57

| — | szabályos mintázattal, |
| --- | --- |

—

szabályos mintázattal,

| — | ragasztószalag-réteggel vagy anélkül, |
| --- | --- |

—

ragasztószalag-réteggel vagy anélkül,

| — | mikroprizmákat tartalmazó poli(metil-metakrilát) réteg által követett akrilpolimer fóliából, |
| --- | --- |

—

mikroprizmákat tartalmazó poli(metil-metakrilát) réteg által követett akrilpolimer fóliából,

| — | egy további, poliészter réteggel is, és |
| --- | --- |

—

egy további, poliészter réteggel is, és

| — | záró elválasztó fóliával ellátott ragasztóréteggel |
| --- | --- |

—

záró elválasztó fóliával ellátott ragasztóréteggel

(1)ex 3919 90 00

35

Poli(vinil-klorid) fóliából álló, domborított szabályos mintát mutató fényvisszaverő rétegelt lemez, 20 cm-nél szélesebb, tekercsben, amelynek egyik oldala a következőkkel van bevonva:

| — | mikroméretű üveggömböket tartalmazó poliuretán réteg, |
| --- | --- |

—

mikroméretű üveggömböket tartalmazó poliuretán réteg,

| — | poli(etilén-vinil-acetát) réteg, |
| --- | --- |

—

poli(etilén-vinil-acetát) réteg,

| — | ragasztóréteg és |
| --- | --- |

—

ragasztóréteg és

| — | elválasztó lap |
| --- | --- |

—

elválasztó lap

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 3919 90 00

37

UV-szűrő poli(vinil-klorid) fólia:

| — | legalább 78 μm vastagsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 78 μm vastagsággal,

| — | egyik oldalán lehúzható védőfóliával ellátott ragasztóréteggel borítva, |
| --- | --- |

—

egyik oldalán lehúzható védőfóliával ellátott ragasztóréteggel borítva,

| — | legalább 1 764 mN/25 mm tapadószilárdsággal |
| --- | --- |

—

legalább 1 764 mN/25 mm tapadószilárdsággal

0 %

2011.1.1–2014.12.31.

ex 3919 90 00

60

Fényvisszaverő fólia:

| — | egy poli(vinil-klorid) réteggel, |
| --- | --- |

—

egy poli(vinil-klorid) réteggel,

| — | egy poliuretán réteggel, |
| --- | --- |

—

egy poliuretán réteggel,

| — | egy mikroméretű üveggömbből álló réteggel, |
| --- | --- |

—

egy mikroméretű üveggömbből álló réteggel,

| — | egy olyan réteggel, amely magában foglalhat valamely, a látószögtől függően változó megjelenésű biztonsági és/vagy hivatalos jelet, |
| --- | --- |

—

egy olyan réteggel, amely magában foglalhat valamely, a látószögtől függően változó megjelenésű biztonsági és/vagy hivatalos jelet,

| — | egy galvanizált alumíniumból álló réteggel, és |
| --- | --- |

—

egy galvanizált alumíniumból álló réteggel, és

| — | egy egyik oldalán lehúzható védőfóliával fedett ragasztóréteggel |
| --- | --- |

—

egy egyik oldalán lehúzható védőfóliával fedett ragasztóréteggel

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3919 90 00

65

Legalább 40μm, de legfeljebb 400μm vastagságú öntapadó fólia, amely egy vagy több átlátszó, fémmel vagy színezőanyaggal bevont poli(etilén-tereftalát) rétegből áll, és amelynek egyik oldalát karcolásálló bevonat, másik oldalát pedig nyomásérzékeny ragasztó és szilikon védőfólia borítja

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3919 90 00

70

Mikroporózus poliuretánból készült öntapadó polírozó korong, bélés nélkül is

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 3920 20 29

92

Monoaxiális tájolású film, amelynek teljes vastagsága legfeljebb 75μm, és amely két vagy három rétegből áll, mindegyik réteg tartalmaz egy polipropilén és polietilén keveréket a belső réteg titán-dioxid tartalommal is, és amelynek

| — | szakítószilárdsága futási irányban legalább 140MPa, de legfeljebb 270MPa és |
| --- | --- |

—

szakítószilárdsága futási irányban legalább 140MPa, de legfeljebb 270MPa és

| — | szakítószilárdsága keresztirányban legalább 20MPa, de legfeljebb 40MPa |
| --- | --- |

—

szakítószilárdsága keresztirányban legalább 20MPa, de legfeljebb 40MPa

az ASTM D882/ISO 527-3 tesztelési módszer szerint

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 3920 62 19

47

Poli(etilén-tereftalát) lapok vagy tekercsek, amelyek a következő jellemzőkkel rendelkeznek:

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 3920 62 19

49

| — | mindkét oldalukon epoxi-akrilgyanta réteggel vannak bevonva, |
| --- | --- |

—

mindkét oldalukon epoxi-akrilgyanta réteggel vannak bevonva,

| — | teljes vastagságuk 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

teljes vastagságuk 37 μm (± 3 μm)

(1)4106 31 00

(1)4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Más állatok szőrtelen bőre, cserzésnél tovább nem megmunkálva, a 4114 vtsz. alá tartozó bőr kivételével

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 5402 47 00

20

Kétkomponensű, monofil, legfeljebb 30 decitex finomságú szál, az alábbi alkotórészekből:

| — | polietilén-tereftalát bél, és |
| --- | --- |

—

polietilén-tereftalát bél, és

| — | polietilén-tereftalát és polietilén-izoftát kopolimeréből álló külső réteg |
| --- | --- |

—

polietilén-tereftalát és polietilén-izoftát kopolimeréből álló külső réteg

szűrőanyagok gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 5603 12 90

70

Polipropilén nem szőtt textília:

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 5603 13 90

70

| — | sodorva hurkolt polipropilén szálakat magában foglaló, olvasztva fúvott, mindkét oldalán laminált réteggel, |
| --- | --- |

—

sodorva hurkolt polipropilén szálakat magában foglaló, olvasztva fúvott, mindkét oldalán laminált réteggel,

(1)ex 5603 92 90

40

| — | legfeljebb 550 μm vastagsággal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 550 μm vastagsággal,

(1)ex 5603 93 90

10

| — | legfeljebb 150 g/m2 tömeggel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 150 g/m2 tömeggel,

| — | egy darabban vagy egyszerűen négyzetekre vagy téglalapokra vágva, és |
| --- | --- |

—

egy darabban vagy egyszerűen négyzetekre vagy téglalapokra vágva, és

| — | impregnálatlanul |
| --- | --- |

—

impregnálatlanul

ex 6805 10 00

10

Csiszolóanyag azonos alakú szemcsék formájában, hordozón

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 00

10

(1)ex 6909 19 00

20

Szilícium-nitrid (Si3N4) görgők vagy golyók

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 6909 19 00

50

Kerámia oxidok végtelen elemi szálaiból készült kerámia termékek, amelyek tömegszázalékban:

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 6914 90 00

20

| — | legalább 2 % dibór-trioxidot, |
| --- | --- |

—

legalább 2 % dibór-trioxidot,

| — | legfeljebb 28 % szilícium-dioxidot és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 28 % szilícium-dioxidot és

| — | legalább 60 % dialumínium-trioxidot
  tartalmaznak |
| --- | --- |

—

legalább 60 % dialumínium-trioxidot

tartalmaznak

(1)ex 6914 90 00

30

Átlátszó kerámia mikrogömbök, amelyeket szilícium-dioxidból és cirkónium dioxidból készítettek, átmérőjük több, mint 125 μm

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 12 00

01

Előfonat, finomsági száma legalább 2 600 tex, de legfeljebb 3 300 tex és piroforos vesztesége legalább 4, de legfeljebb 8 tömegszázaléknyi (az ASTM D 2584-94 módszerrel megállapítva)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 12 00

21

(1)ex 7019 12 00

02

Előfonat, finomsági száma legalább 650 tex, de legfeljebb 2 500 tex, bevonva egy réteg poliuretánnal, más anyagokkal keverve is

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 12 00

22

(1)ex 7019 12 00

03

Előfonat, finomsági száma legalább 392 tex, de legfeljebb 2 884 tex, akril-kopolimer réteggel bevont

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 12 00

23

(1)ex 7019 12 00

04

Előfonat, finomsági száma legalább 417 tex, de legfeljebb 3 180 tex, egy réteg poli(nátrium-akriláttal) és poli(akrilsavval) bevonva

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 12 00

24

(1)ex 7019 19 10

41

Fonal, finomsági száma 33 tex vagy annak többszöröse, (± 7,5 %), végtelen fonott üvegszálból, amelynek névleges átmérője 3,5 μm vagy 4,5 μm, amelyben a legalább 3 μm, de legfeljebb 5,2 μm átmérőjű szálak vannak túlsúlyban, kivéve az elasztomerekhez való tapadás céljából kezelt szálakat

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 19 10

61

(1)ex 7019 19 10

42

E-üvegfonal, 22tex (± 1,6 %) finomsági számú, végtelen fonott üvegszálakból, amelyek névleges átmérője 7 μm, és amelyben a legalább 6,35 μm, de legfeljebb 7,61 μm átmérőjű szálak vannak túlsúlyban

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 19 10

62

(1)ex 7019 19 10

43

Végtelen szálakból készült, magas rugalmassági modulusú sodrott üvegfonalból előállított, gumival impregnált magas rugalmassági modulusú üvegkábel (K típusú), rezorcinol-formaldehid gyanta tartalmú – vinilpiridin és/vagy hidrogénezett akrilnitril-butadién gumi (HNBR) tartalommal is – latexszel bevonva

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 19 10

63

ex 7019 90 99

30

(1)ex 7019 19 10

44

Műanyaggal vagy gumival impregnált üvegkábel, amelyet csavart üveg elemiszál fonalból nyernek, legalább rezorcin-formaldehid-vinilpiridin gyantát és akrilnitril-butadién gumit (NBR) tartalmazó latexszel bevonva

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 19 10

64

ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 19 10

45

Műanyaggal vagy gumival impregnált üvegkábel, amelyet csavart üveg elemiszál fonalból nyernek, amely legalább rezorcin-formaldehid gyantát és klórszulfonált polietilént magába foglaló latexszel bevont

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 7019 19 10

65

ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 19 10

46

K vagy U típusú üvegszálból nyert, gumival vagy műanyaggal impregnált üvegkábel, amely

0 %

2011.1.1–2014.12.31.

(1)ex 7019 19 10

66

| — | legalább 9, de legfeljebb 16 tömegszázalék magnézium-oxidból, |
| --- | --- |

—

legalább 9, de legfeljebb 16 tömegszázalék magnézium-oxidból,

| — | legalább 19, de legfeljebb 25 tömegszázalék alumínium-oxidból, és |
| --- | --- |

—

legalább 19, de legfeljebb 25 tömegszázalék alumínium-oxidból, és

| — | legalább 0, de legfeljebb 2 tömegszázalék bór-oxidból áll, |
| --- | --- |

—

legalább 0, de legfeljebb 2 tömegszázalék bór-oxidból áll,

| — | nem tartalmaz kalcium-oxidot, |
| --- | --- |

—

nem tartalmaz kalcium-oxidot,

legalább rezorcin-formaldehid gyantát és klórszulfonált polietilént tartalmazó latexszel van bevonva

ex 7202 99 80

10

Vas és diszprózium ötvözete:

| — | legalább 78 tömegszázalék diszpróziumtartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 78 tömegszázalék diszpróziumtartalommal,

| — | legalább 18, de legfeljebb 22 tömegszázalék vastartalommal |
| --- | --- |

—

legalább 18, de legfeljebb 22 tömegszázalék vastartalommal

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 7606 12 92

20

Szalag alumínium-magnézium ötvözetből, amely:

0 %

2011.1.1–2012.12.31.

ex 7607 11 90

20

| — | legalább 93,3 tömegszázalék alumíniumot, |
| --- | --- |

—

legalább 93,3 tömegszázalék alumíniumot,

| — | legalább 2,2 de legfeljebb 5 tömegszázalék magnéziumot, és |
| --- | --- |

—

legalább 2,2 de legfeljebb 5 tömegszázalék magnéziumot, és

| — | legfeljebb 1,8 tömegszázalék egyéb elemet, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1,8 tömegszázalék egyéb elemet,

tartalmaz legalább 0,14 mm de legfeljebb 0,40 mm vastagságú, és legalább 12,5 mm de legfeljebb 89 mm szélességű tekercsben, legalább 285 N/mm2 szakítószilárdsággal és legalább 1,0 % szakadási nyúlással

(1)ex 7607 20 90

10

Alumíniummal borított, összesen legfeljebb 0,123 mm vastagságú fólia, amely legfeljebb 0,040 mm vastagságú alumíniumrétegből, poliamid és polipropilén alapú fóliából és a fluorsav korrózív hatásától védő bevonatból áll, lítium-polimer telepek gyártásához(1)

0 %

2011.1.1–2012.12.31.

ex 8108 90 30

30

Huzal titán-alumínium-vanádium ötvözetből (TiAl6V4), az AMS 4928 és az AMS 4967 szabványnak megfelelően

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8413 70 35

20

Egyfázisú centrifugálszivattyú:

| — | legalább percenként 400 cm3 folyadékátbocsátással, |
| --- | --- |

—

legalább percenként 400 cm3 folyadékátbocsátással,

| — | legfeljebb 6 dBA zajkibocsátással, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 6 dBA zajkibocsátással,

| — | szívó- és nyomócsonkján egyaránt legfeljebb 15 mm belső átmérőjű nyílással, és |
| --- | --- |

—

szívó- és nyomócsonkján egyaránt legfeljebb 15 mm belső átmérőjű nyílással, és

| — | 10 °C vagy annál magasabb környezeti hőmérsékleten való működésre |
| --- | --- |

—

10 °C vagy annál magasabb környezeti hőmérsékleten való működésre

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8414 59 20

40

Axiálventilátor elektromos motorral, legfeljebb 2 W leadott teljesítménnyel, a 8528 vtsz. alá tartozó termékek gyártásához (1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8501 33 00

30

Elektromos hajtórendszer gépjárműhöz, legfeljebb 100 kW leadott teljesítménnyel:

| — | közlőművel felszerelt egyenáramú motorral, |
| --- | --- |

—

közlőművel felszerelt egyenáramú motorral,

| — | kábellel kapcsolt erősáramú elektronikával |
| --- | --- |

—

kábellel kapcsolt erősáramú elektronikával

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8504 50 95

40

Fojtótekercs:

| — | 4,7 μΗ (± 20 %) induktivitással, |
| --- | --- |

—

4,7 μΗ (± 20 %) induktivitással,

| — | legfeljebb 0,1 ohm egyenáramú ellenállással, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,1 ohm egyenáramú ellenállással,

| — | 500 V egyenáram mellett legalább 100 megaohm szigetelési ellenállással, |
| --- | --- |

—

500 V egyenáram mellett legalább 100 megaohm szigetelési ellenállással,

LCD- és LED-modulos elektromos dobozok gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 8505 90 20

91

Mágnestekercs (szolenoid) dugattyúval, névleges üzemi tápfeszültsége 24 V, névleges egyenáram (DC) felvétele 0,08 A, a 8517 vámtarifaszám alá tartozó termékek gyártásához(1)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 8507 80 30

60

Lítiumionos újratölthető akkumulátor:

| — | 1 213 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

1 213 mm hosszúságú,

| — | 245 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

245 mm szélességű,

| — | 755 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

755 mm magasságú,

| — | 265 kg tömegű, |
| --- | --- |

—

265 kg tömegű,

| — | 66,6 Ah névleges kapacitású, |
| --- | --- |

—

66,6 Ah névleges kapacitású,

| — | 48 modulból álló csomagban |
| --- | --- |

—

48 modulból álló csomagban

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8507 80 30

70

Téglatest alakú modul lítiumionos újratölthető akkumulátorba való behelyezésre:

| — | 350 mm vagy 312 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

350 mm vagy 312 mm hosszúságú,

| — | 79,8 mm vagy 225 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

79,8 mm vagy 225 mm szélességű,

| — | 168 mm vagy 35 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

168 mm vagy 35 mm magasságú,

| — | 6,2 kg vagy 3,95 kg tömegű, |
| --- | --- |

—

6,2 kg vagy 3,95 kg tömegű,

| — | 129 Ah vagy 66,6 Ah mért kapacitású |
| --- | --- |

—

129 Ah vagy 66,6 Ah mért kapacitású

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8507 80 30

80

Téglatest alakú lítium-ion akkumulátor,

| — | fémburkolattal, |
| --- | --- |

—

fémburkolattal,

| — | hossza 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

hossza 171 mm (± 3 mm),

| — | szélessége 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

szélessége 45,5 mm (± 1 mm),

| — | magassága 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

magassága 115 mm (± 1 mm),

| — | névleges feszültsége 3,75 V és |
| --- | --- |

—

névleges feszültsége 3,75 V és

| — | névleges kapacitása 50 Ah |
| --- | --- |

—

névleges kapacitása 50 Ah

gépjárművek újratölthető telepének gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 8518 40 80

91

Áramkörikártya-részegység digitális audiojel-dekódolás, audiojel-feldolgozás, valamint két- és/vagy többcsatornás jelerősítés funkcióval

0 %

2011.1.1–2014.12.31.

ex 8518 40 80

92

Áramköri kártyákból álló részegység táp-, aktív kiegyenlítő és teljesítményerősítő áramkörrel

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 8521 90 00

20

Digitális videofelvevő:

| — | merevlemez-meghajtó nélkül, |
| --- | --- |

—

merevlemez-meghajtó nélkül,

| — | DVD-RW-vel is, |
| --- | --- |

—

DVD-RW-vel is,

| — | mozgásérzékelővel vagy mozgásérzékelési képességgel LAN-csatlakozós IP-kapcsolaton keresztül, |
| --- | --- |

—

mozgásérzékelővel vagy mozgásérzékelési képességgel LAN-csatlakozós IP-kapcsolaton keresztül,

| — | soros USB-porttal is, |
| --- | --- |

—

soros USB-porttal is,

zárt láncú televíziós (CCTV) térfigyelő rendszer gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2014.12.31.

(1)ex 8522 90 80

84

Blu-ray meghajtómechanizmus optikai jelek lejátszására és/vagy rögzítésére, DVD-, CD- vagy Blu-ray lemezekhez, legalább az alábbi részegységekkel:

| — | jelolvasó egység háromféle hullámhosszon működő lézerdiódákkal; |
| --- | --- |

—

jelolvasó egység háromféle hullámhosszon működő lézerdiódákkal;

| — | orsós motor; |
| --- | --- |

—

orsós motor;

| — | léptetőmotor |
| --- | --- |

—

léptetőmotor

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 8525 80 19

31

Kamera zárt láncú televízióhoz (CCTV), készülékházban is:

| — | legfeljebb 960 g tömeggel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 960 g tömeggel,

| — | CCD (egyérzékelős töltéscsatoló eszköz) vagy CMOS (komplementer MOS tranzisztorpár) típusú képfelvevővel, |
| --- | --- |

—

CCD (egyérzékelős töltéscsatoló eszköz) vagy CMOS (komplementer MOS tranzisztorpár) típusú képfelvevővel,

| — | legfeljebb 440 000 effektív pixel felbontással |
| --- | --- |

—

legfeljebb 440 000 effektív pixel felbontással

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 8528 59 40

20

Színes videomonitor folyadékkristályos kijelzővel, legalább 7 V, de legfeljebb 30 V bemeneti egyenfeszültséggel (DC), a képernyő átlómérete legfeljebb 33,2 cm, a 84–90. és a 94. Árucsoportokba tartozó készülékekbe történő beépítésre

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 8529 90 65

55

Helyi fényerő-szabályozásos LED-tábla a 8528 vtsz. alá tartozó árukba való beépítésre(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8529 90 65

65

Nyomtatott áramköri kártya a tápáram és vezérlőjelek közvetlen eljuttatására egy LCD-modul vékonyréteg-tranzisztoros üvegpaneljének vezérlő áramköréhez

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 8529 90 65

75

Legalább félvezetőket tartalmazó modul, amely az alábbiakat szolgálja:

| — | pixelcímzést vezérlő jel generálása vagy |
| --- | --- |

—

pixelcímzést vezérlő jel generálása vagy

| — | címzőpixelek meghajtása |
| --- | --- |

—

címzőpixelek meghajtása

0 %

2011.1.1–2012.12.31.

ex 8529 90 92

25

LCD-modul érintőképernyős funkció nélkül, kizárólag a következő elemekből:

| — | egy vagy több vékonyréteg-tranzisztoros üveg- vagy műanyag cella, |
| --- | --- |

—

egy vagy több vékonyréteg-tranzisztoros üveg- vagy műanyag cella,

| — | fröccsöntött hűtőtönk, |
| --- | --- |

—

fröccsöntött hűtőtönk,

| — | háttérvilágító egység, |
| --- | --- |

—

háttérvilágító egység,

| — | egy darab nyomtatott áramköri kártya mikrovezérlővel, és |
| --- | --- |

—

egy darab nyomtatott áramköri kártya mikrovezérlővel, és

| — | LVDS (kisfeszültségű differenciális jel) interfész, |
| --- | --- |

—

LVDS (kisfeszültségű differenciális jel) interfész,

gépjárművek rádiókészülékeinek gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8535 90 00

30

Félvezetős modulkapcsoló foglalatban:

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 8536 50 80

83

| — | egy vagy több szerelőkereten elhelyezett IGBT-tranzisztorcsipből és diódacsipből, |
| --- | --- |

—

egy vagy több szerelőkereten elhelyezett IGBT-tranzisztorcsipből és diódacsipből,

| — | 600 V vagy 1 200 v feszültségre |
| --- | --- |

—

600 V vagy 1 200 v feszültségre

(1)ex 8540 11 00

91

Színes katódsugárcső lyukmaszkkal, elektronágyúval, eltérítőtekerccsel és képernyővel, amelynek a szélesség/magasság aránya 4/3 és a képernyő átlómérete legfeljebb 42 cm

0 %

2011.1.1–2011.12.31.

(1)ex 8540 11 00

92

Négyzet alakú, hajlított képernyős, színes katódsugárcső elektronágyúval és eltérítőtekerccsel, a képernyő szélesség/magasság aránya 4/3 és a képernyő átlómérete 68 cm (± 2 mm)

0 %

2011.1.1–2011.12.31.

(1)ex 8540 11 00

93

Színes katódsugárcső egymás mellett elhelyezett elektronágyúkkal (soros -in-line- technológia), a képernyő átlómérete legalább 79 cm

0 %

2011.1.1–2011.12.31.

(1)ex 8540 11 00

94

Színes katódsugárcső elektronágyúval, eltérítőtekerccsel és képernyővel, amelynek a szélesség/magasság aránya 4/3 és a képernyő átlómérete több mint 72 cm

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 8540 11 00

95

Színes katódsugárcső, a képernyő szélesség/magasság aránya 16/9 és a képernyő átlómérete 39,8 cm (± 0,3 cm)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 8543 70 90

40

Nagyfrekvenciás erősítő fém szerelőperemre rögzített egy vagy több integrált áramkörből és különálló kondenzátorcsipből, foglalatban

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 8544 42 90

10

Legalább 600 Mbit/s sebességű adattovábbításra alkalmas adatátviteli kábel:

| — | 1,25 V (± 0,25 V) feszültségre, |
| --- | --- |

—

1,25 V (± 0,25 V) feszültségre,

| — | egyik vagy mindkét végén csatlakozóval, amelyek közül legalább az egyik 0,5 mm osztástávolságú tűket tartalmaz, |
| --- | --- |

—

egyik vagy mindkét végén csatlakozóval, amelyek közül legalább az egyik 0,5 mm osztástávolságú tűket tartalmaz,

| — | külső árnyékoló köpennyel, |
| --- | --- |

—

külső árnyékoló köpennyel,

kizárólag LCD vagy PDP kijelző és videojelet feldolgozó elektronikus áramkörök közötti kapcsolat céljára

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 8545 19 00

20

Szénelektródák cink-szén elemek gyártásához(1)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

(1)ex 8547 10 00

10

Kerámia szigetelőszerelvény, amely legalább 90 tömegszázalék alumínium-oxidot tartalmaz, metallizált, üreges hengertest formájú, melynek külső átmérője legalább 20 mm, de legfeljebb 250 mm, vákuum-megszakítók gyártásához(1)

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 9001 90 00

85

Fényterelő panel poli(metil-metakrilát) anyagból,

| — | vágott is, |
| --- | --- |

—

vágott is,

| — | nyomtatott is, |
| --- | --- |

—

nyomtatott is,

sík képernyős televíziókészülék háttérvilágító egységének gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

(1)ex 9022 90 00

10

Röntgenkészülék-panelek (síkpaneles röntgenérzékelők/röntgenérzékelők) TFT-mátrixos üveglemezből, amorf szilíciumréteggel bevonva, cézium-jodid szcintillátorrétegével és fémezett védőbevonattal ellátva, 409,6 mm2 × 409,6 mm2 nagyságú aktív felülettel és 200 μm2 × 200 μm2 pixelmérettel

0 %

2011.1.1–2013.12.31.

ex 9405 40 39

30

Elektromos világítószerelvény, benne:

| — | nyomtatott áramköri kártyákkal és |
| --- | --- |

—

nyomtatott áramköri kártyákkal és

| — | fénykibocsátó diódákkal (LED), |
| --- | --- |

—

fénykibocsátó diódákkal (LED),

sík képernyős televíziókészülék háttérvilágító egységének gyártásához

(1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 9503 00 75

10

Kötélvontatású kocsi méretarányos műanyag modellje, motorral is, nyomtatáshoz (1)

0 %

2011.1.1–2015.12.31.

ex 9503 00 95

10

---

(1)  Az 1255/96/EK rendelet mellékletében meghatározott termékre vonatkozó felfüggesztés, amelynek KN- vagy TARIC kódját vagy árumegnevezését e rendelet módosítja

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett termékek

| KN-kód | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 10 |
| ex 2805 30 90 | 20 |
| ex 2825 50 00 | 10 |
| ex 2933 79 00 | 40 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 |
| (1)ex 3707 10 00 | 15 |
| (1)ex 3707 10 00 | 35 |
| (1)ex 3707 90 90 | 70 |
| (1)ex 3903 90 90 | 86 |
| (1)ex 3904 69 90 | 81 |
| (1)ex 3904 69 90 | 93 |
| (1)ex 3904 69 90 | 94 |
| (1)ex 3904 69 90 | 96 |
| (1)ex 3904 69 90 | 97 |
| (1)ex 3905 99 90 | 94 |
| ex 3908 90 00 | 20 |
| (1)ex 3919 10 80 | 21 |
| (1)ex 3919 10 80 | 50 |
| (1)ex 3919 10 80 | 65 |
| (1)ex 3919 90 00 | 21 |
| (1)ex 3919 90 00 | 35 |
| (1)ex 3919 90 00 | 37 |
| (1)ex 3919 90 00 | 41 |
| (1)ex 3919 90 00 | 57 |
| (1)ex 3920 10 89 | 25 |
| (1)ex 3920 20 29 | 92 |
| (1)ex 3920 61 00 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 88 |
| (1)4106 31 10 | |
| (1)4106 32 90 | |
| (1)4106 40 90 | |
| (1)4106 92 00 | |
| (1)ex 5603 12 90 | 70 |
| (1)ex 5603 13 90 | 70 |
| (1)ex 5603 92 90 | 40 |
| (1)ex 5603 93 90 | 10 |
| (1)ex 6805 10 00 | 10 |
| (1)ex 6805 20 00 | 10 |
| (1)ex 6805 30 80 | 10 |
| (1)ex 6909 19 00 | 20 |
| (1)ex 6909 19 00 | 50 |
| (1)ex 6914 90 90 | 20 |
| (1)ex 6914 90 90 | 30 |
| (1)ex 7019 12 00 | 10 |
| (1)ex 7019 12 00 | 15 |
| (1)ex 7019 12 00 | 50 |
| (1)ex 7019 12 00 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 10 |
| (1)ex 7019 19 10 | 30 |
| (1)ex 7019 19 10 | 55 |
| (1)ex 7019 19 10 | 60 |
| (1)ex 7019 19 10 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 80 |
| (1)ex 7019 90 99 | 10 |
| (1)ex 7019 90 99 | 20 |
| (1)ex 7019 90 99 | 30 |
| (1)ex 7606 12 10 | 10 |
| (1)ex 7607 11 90 | 20 |
| (1)ex 7607 20 99 | 10 |
| (1)ex 8505 90 10 | 91 |
| (1)ex 8518 40 89 | 91 |
| (1)ex 8521 90 00 | 20 |
| (1)ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8525 80 19 | 30 |
| (1)ex 8528 59 90 | 20 |
| (1)ex 8529 90 65 | 75 |
| (1)ex 8540 11 11 | 95 |
| (1)ex 8540 11 15 | 20 |
| (1)ex 8540 11 19 | 91 |
| (1)ex 8540 11 19 | 93 |
| (1)ex 8540 11 91 | 31 |
| (1)ex 8544 42 90 | 10 |
| (1)ex 8545 19 90 | 20 |
| (1)ex 8547 10 10 | 10 |
| (1)ex 9022 90 90 | 10 |

KN-kód

TARIC

ex 2805 30 90

10

ex 2805 30 90

20

ex 2825 50 00

10

ex 2933 79 00

40

(1)ex 3208 90 19

60

(1)ex 3707 10 00

15

(1)ex 3707 10 00

35

(1)ex 3707 90 90

70

(1)ex 3903 90 90

86

(1)ex 3904 69 90

81

(1)ex 3904 69 90

93

(1)ex 3904 69 90

94

(1)ex 3904 69 90

96

(1)ex 3904 69 90

97

(1)ex 3905 99 90

94

ex 3908 90 00

20

(1)ex 3919 10 80

21

(1)ex 3919 10 80

50

(1)ex 3919 10 80

65

(1)ex 3919 90 00

21

(1)ex 3919 90 00

35

(1)ex 3919 90 00

37

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3919 90 00

57

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3920 20 29

92

(1)ex 3920 61 00

20

ex 3920 62 19

88

(1)4106 31 10

(1)4106 32 90

(1)4106 40 90

(1)4106 92 00

(1)ex 5603 12 90

70

(1)ex 5603 13 90

70

(1)ex 5603 92 90

40

(1)ex 5603 93 90

10

(1)ex 6805 10 00

10

(1)ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 80

10

(1)ex 6909 19 00

20

(1)ex 6909 19 00

50

(1)ex 6914 90 90

20

(1)ex 6914 90 90

30

(1)ex 7019 12 00

10

(1)ex 7019 12 00

15

(1)ex 7019 12 00

50

(1)ex 7019 12 00

70

(1)ex 7019 19 10

10

(1)ex 7019 19 10

30

(1)ex 7019 19 10

55

(1)ex 7019 19 10

60

(1)ex 7019 19 10

70

(1)ex 7019 19 10

80

(1)ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 90 99

30

(1)ex 7606 12 10

10

(1)ex 7607 11 90

20

(1)ex 7607 20 99

10

(1)ex 8505 90 10

91

(1)ex 8518 40 89

91

(1)ex 8521 90 00

20

(1)ex 8522 90 80

84

ex 8525 80 19

30

(1)ex 8528 59 90

20

(1)ex 8529 90 65

75

(1)ex 8540 11 11

95

(1)ex 8540 11 15

20

(1)ex 8540 11 19

91

(1)ex 8540 11 19

93

(1)ex 8540 11 91

31

(1)ex 8544 42 90

10

(1)ex 8545 19 90

20

(1)ex 8547 10 10

10

(1)ex 9022 90 90

10

---

(1)  Az 1255/96/EK rendelet mellékletében meghatározott termékre vonatkozó felfüggesztés, amelynek KN- vagy TARIC kódját vagy árumegnevezését e rendelet módosítja

---

| 31.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/27

---

A BIZOTTSÁG 1266/2010/EU RENDELETE

(2010. december 22.)

a 2007/68/EK irányelvnek a borokra vonatkozó címkézési előírások tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 21. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2007/68/EK bizottsági irányelv (2) módosítja a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében szereplő jegyzéket, feltüntetve azokat az összetevőket, amelyeket az élelmiszerek címkéjén fel kell tüntetni, mivel mellékhatást válthatnak ki a rájuk érzékeny személyekben; létrehoz továbbá egy olyan jegyzéket, mely a IIIa. mellékletben szereplő összetevőkből származó egyes olyan összetevőket tartalmazza, amelyek tudományos bizonyítékok alapján bizonyos körülmények között valószínűleg nem váltanak ki mellékhatást, és ezért mentesülnek a címkézési előírások alól. Az irányelv ezenkívül hatályon kívül helyezi a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletének hatálya alól ideiglenesen kizárandó élelmiszer-összetevők és anyagok jegyzékének megállapításáról szóló, 2005. március 21-i 2005/26/EK bizottsági irányelvet (3). |
| --- | --- |

(1)

A 2007/68/EK bizottsági irányelv (2) módosítja a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében szereplő jegyzéket, feltüntetve azokat az összetevőket, amelyeket az élelmiszerek címkéjén fel kell tüntetni, mivel mellékhatást válthatnak ki a rájuk érzékeny személyekben; létrehoz továbbá egy olyan jegyzéket, mely a IIIa. mellékletben szereplő összetevőkből származó egyes olyan összetevőket tartalmazza, amelyek tudományos bizonyítékok alapján bizonyos körülmények között valószínűleg nem váltanak ki mellékhatást, és ezért mentesülnek a címkézési előírások alól. Az irányelv ezenkívül hatályon kívül helyezi a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletének hatálya alól ideiglenesen kizárandó élelmiszer-összetevők és anyagok jegyzékének megállapításáról szóló, 2005. március 21-i 2005/26/EK bizottsági irányelvet (3).

| (2) | Mivel a címkézési előírások változása kihat az iparágra, főleg a kis- és középvállalkozásokra, amelyeknek az új címkézési előírásokra való zökkenőmentes átállásához adaptációs időre van szükségük, a 2007/68/EK irányelv az új szabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében átmeneti intézkedéseket ír elő, amelyek a készletek kimerüléséig engedélyezik azoknak a 2009. május 31. előtt forgalomba hozott és felcímkézett élelmiszereknek a forgalmazását, amelyek megfelelnek a 2005/26/EK irányelvnek. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a címkézési előírások változása kihat az iparágra, főleg a kis- és középvállalkozásokra, amelyeknek az új címkézési előírásokra való zökkenőmentes átállásához adaptációs időre van szükségük, a 2007/68/EK irányelv az új szabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében átmeneti intézkedéseket ír elő, amelyek a készletek kimerüléséig engedélyezik azoknak a 2009. május 31. előtt forgalomba hozott és felcímkézett élelmiszereknek a forgalmazását, amelyek megfelelnek a 2005/26/EK irányelvnek.

| (3) | A 415/2009/EK bizottsági rendelet (4)2010. december 31-ig meghosszabbította az átmeneti intézkedések által előírt átmeneti időszakot a 479/2008/EK tanácsi rendelet (5) IV. mellékletében meghatározott borokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A 415/2009/EK bizottsági rendelet (4)2010. december 31-ig meghosszabbította az átmeneti intézkedések által előírt átmeneti időszakot a 479/2008/EK tanácsi rendelet (5) IV. mellékletében meghatározott borokra vonatkozóan.

| (4) | A 479/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a borok fogalommeghatározását jelenleg az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (6) XIb. melléklete tartalmazza. Így az említett mellékletre kell hivatkozni. |
| --- | --- |

(4)

A 479/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a borok fogalommeghatározását jelenleg az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (6) XIb. melléklete tartalmazza. Így az említett mellékletre kell hivatkozni.

| (5) | A 2000/13/EK irányelv 6. cikke (11) bekezdése első albekezdésének megfelelően a IIIa. mellékletben foglalt jegyzéket rendszeresen felülvizsgálják, és szükség esetén a legújabb tudományos ismeretek alapján frissítik. |
| --- | --- |

(5)

A 2000/13/EK irányelv 6. cikke (11) bekezdése első albekezdésének megfelelően a IIIa. mellékletben foglalt jegyzéket rendszeresen felülvizsgálják, és szükség esetén a legújabb tudományos ismeretek alapján frissítik.

| (6) | A borágazat új tudományos felméréseket végzett a tejből, illetve tojásból kinyert, a borkészítés során derítőanyagként használt kazein és ovalbumin allergiakeltő hatásának vizsgálatára. A kérelmező szerint az e tanulmányok alapjául szolgáló új tudományos adatok rámutatnak, hogy a helyes előállítási gyakorlatnak megfelelően kazeinnel és ovalbuminnal derített borok valószínűleg nem váltanak ki mellékhatást a tejre vagy tojásra allergiás személyeknél. |
| --- | --- |

(6)

A borágazat új tudományos felméréseket végzett a tejből, illetve tojásból kinyert, a borkészítés során derítőanyagként használt kazein és ovalbumin allergiakeltő hatásának vizsgálatára. A kérelmező szerint az e tanulmányok alapjául szolgáló új tudományos adatok rámutatnak, hogy a helyes előállítási gyakorlatnak megfelelően kazeinnel és ovalbuminnal derített borok valószínűleg nem váltanak ki mellékhatást a tejre vagy tojásra allergiás személyeknél.

| (7) | 2010. június 8-án és július 19-én a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet mentesítést kért a borkészítés során derítési segédanyagként használt kazeinre és ovalbuminra vonatkozó címkézési előírások alól. |
| --- | --- |

(7)

2010. június 8-án és július 19-én a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet mentesítést kért a borkészítés során derítési segédanyagként használt kazeinre és ovalbuminra vonatkozó címkézési előírások alól.

| (8) | 2010. július 14-én és 30-án a Bizottság kérelmet nyújtott be az EFSA-hoz az említett anyagokra vonatkozó tudományos szakvélemények kikérése céljából. |
| --- | --- |

(8)

2010. július 14-én és 30-án a Bizottság kérelmet nyújtott be az EFSA-hoz az említett anyagokra vonatkozó tudományos szakvélemények kikérése céljából.

| (9) | A címkézési előírások változása miatt a gazdasági szereplőkre nehezedő felesleges terhek elkerülése érdekében az EFSA tudományos vizsgálatának megjelenéséig el kell halasztani a 2007/68/EK irányelv borágazatra történő kötelező alkalmazását. |
| --- | --- |

(9)

A címkézési előírások változása miatt a gazdasági szereplőkre nehezedő felesleges terhek elkerülése érdekében az EFSA tudományos vizsgálatának megjelenéséig el kell halasztani a 2007/68/EK irányelv borágazatra történő kötelező alkalmazását.

| (10) | Következésképpen a 2007/68/EK irányelv 3. cikkének – átmeneti időszakot megállapító – (3) bekezdésében szereplő időpontot 2012. június 30-á ban kell megállapítani az ezen időpont előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett borokra a készletek kimerüléséig, feltéve, hogy a borok megfelelnek a korábban hatályban lévő rendelkezéseknek, vagyis a 2005/26/EK irányelv rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(10)

Következésképpen a 2007/68/EK irányelv 3. cikkének – átmeneti időszakot megállapító – (3) bekezdésében szereplő időpontot 2012. június 30-á ban kell megállapítani az ezen időpont előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett borokra a készletek kimerüléséig, feltéve, hogy a borok megfelelnek a korábban hatályban lévő rendelkezéseknek, vagyis a 2005/26/EK irányelv rendelkezéseinek.

| (11) | A 2007/68/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(11)

A 2007/68/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2007/68/EK irányelv 3. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok engedélyezik a 2005/26/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelő, 2012. június 30. előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett, az 1234/2007/EK rendelet XIb. mellékletében meghatározott borok forgalomba hozatalát a készletek kimerüléséig.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

1

(2)  HL L 310., 2007.11.28., 11. o.

2

(3)  HL L 75., 2005.3.22., 33. o.

3

(4)  HL L 125., 2009.5.21., 52. o.

4

(5)  HL L 148., 2008.6.6., 1. o.

5

(6)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

6

---

HATÁROZATOK

| 31.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 15.)

a Lengyelország által a Poczta Polska részére az általános postai szolgáltatásokkal járó ellentételezésként nyújtani tervezett C 21/05 (ex PL 45/04) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2009) 9962. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/815/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz) (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelteket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fenti rendelkezések alapján (2), és tekintettel a felek észrevételeire,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A lengyel hatóságok 2004. április 30-i e-mailjükben két – a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozási szerződésének részét képező Csatlakozási Okmány IV. mellékletének 3. pontjában biztosított „ideiglenes eljárás” szerinti – támogatási programot jelentettek be a lengyel postai üzemeltető Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (a továbbiakban PP) javára. |
| --- | --- |

(1)

A lengyel hatóságok 2004. április 30-i e-mailjükben két – a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozási szerződésének részét képező Csatlakozási Okmány IV. mellékletének 3. pontjában biztosított „ideiglenes eljárás” szerinti – támogatási programot jelentettek be a lengyel postai üzemeltető Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (a továbbiakban PP) javára.

| (2) | A két támogatási programot az alábbi két számon vették nyilvántartásba: PL 45/04: Ellentételezés a PP részére az általános postai szolgáltatások végzéséért, illetve PL 49/04: Támogatás a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

A két támogatási programot az alábbi két számon vették nyilvántartásba: PL 45/04: Ellentételezés a PP részére az általános postai szolgáltatások végzéséért, illetve PL 49/04: Támogatás a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz.

| (3) | 2004. július 26-án, 2004. november 26-án és 2005. február 7-én a Bizottság kiegészítő információkat kért. A lengyel hatóságok az információkat levélben küldték el az alábbi keltezéssel: 2004. szeptember 10., 2004. október 27., 2004. december 3., 2005. március 29. |
| --- | --- |

(3)

2004. július 26-án, 2004. november 26-án és 2005. február 7-én a Bizottság kiegészítő információkat kért. A lengyel hatóságok az információkat levélben küldték el az alábbi keltezéssel: 2004. szeptember 10., 2004. október 27., 2004. december 3., 2005. március 29.

| (4) | A lengyel hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor 2004. október 25-én és 2005. január 31-én2005. június 20-án a Bizottsághoz beérkeztek a lengyel hatóságoktól származó további információk. |
| --- | --- |

(4)

A lengyel hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor 2004. október 25-én és 2005. január 31-én2005. június 20-án a Bizottsághoz beérkeztek a lengyel hatóságoktól származó további információk.

| (5) | A Bizottság 2005. június 29-én kelt levelében értesítette Lengyelországot azon határozatáról, hogy a szóban forgó két támogatási rendszer tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. A két támogatási programot az alábbi két számon vették nyilvántartásba: C 21/05: Ellentételezés a PP részére az általános postai szolgáltatások végzéséért, illetve C 22/05: Támogatás a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2005. június 29-én kelt levelében értesítette Lengyelországot azon határozatáról, hogy a szóban forgó két támogatási rendszer tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. A két támogatási programot az alábbi két számon vették nyilvántartásba: C 21/05: Ellentételezés a PP részére az általános postai szolgáltatások végzéséért, illetve C 22/05: Támogatás a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz.

| (6) | A Bizottság határozatát az eljárás megindításáról kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság határozatát az eljárás megindításáról kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (7) | A Bizottság más érdekelt féltől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság más érdekelt féltől nem kapott észrevételeket.

| (8) | Lengyelország 2005. augusztus 9-én kelt levelében küldte el észrevételeit. A lengyel hatóságok és a Bizottság szolgálatai között 2006. január 10-én találkozóra került sor. A Bizottság 2006. január 24-i levelében kiegészítő információkat kért. |
| --- | --- |

(8)

Lengyelország 2005. augusztus 9-én kelt levelében küldte el észrevételeit. A lengyel hatóságok és a Bizottság szolgálatai között 2006. január 10-én találkozóra került sor. A Bizottság 2006. január 24-i levelében kiegészítő információkat kért.

| (9) | 2006. február 10-én kelt levelükben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz nyújtott C 22/05 sz. támogatás bejelentésének visszavonására irányuló szándékukról. A Bizottság 2006. február 27-i kérését követően a lengyel hatóságok 2006. március 13-i levelükben jelezték, hogy a fenti bejelentés által érintett támogatási projektet nem folytatják, és változtatásokat hajtottak végre a program jogi keretein, megszüntetve a beruházási támogatások nyújtásának lehetőségét (4). |
| --- | --- |

(9)

2006. február 10-én kelt levelükben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a PP részére az általános postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó beruházásokhoz nyújtott C 22/05 sz. támogatás bejelentésének visszavonására irányuló szándékukról. A Bizottság 2006. február 27-i kérését követően a lengyel hatóságok 2006. március 13-i levelükben jelezték, hogy a fenti bejelentés által érintett támogatási projektet nem folytatják, és változtatásokat hajtottak végre a program jogi keretein, megszüntetve a beruházási támogatások nyújtásának lehetőségét (4).

| (10) | 2006. április 27-i határozatával a Bizottság a C 22/05 – Támogatás a Poczta Polska-nak az általános postai szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos befektetésekre megnevezésű támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárást megszüntette, mivel az tárgytalanná vált (5) azáltal, hogy a támogatást egyáltalán nem hajtották végre. |
| --- | --- |

(10)

2006. április 27-i határozatával a Bizottság a C 22/05 – Támogatás a Poczta Polska-nak az általános postai szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos befektetésekre megnevezésű támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárást megszüntette, mivel az tárgytalanná vált (5) azáltal, hogy a támogatást egyáltalán nem hajtották végre.

| (11) | 2006. február 23-i levelükben a lengyel hatóságok további tájékoztatást küldtek a Bizottságnak a C 21/05 számú állami támogatás (Ellentételezés a PP részére általános postai szolgáltatások végzéséért) tekintetében. Közölték mindamellett, hogy 2004-ben és 2005-ben semmiféle állami ellentételezést nem nyújtottak a PP részére a postai szolgáltatási kötelezettségének végzéséért. A támogatási rendszert 2004-ben és 2005-ben egyáltalán nem finanszírozták és nem alkalmazták. |
| --- | --- |

(11)

2006. február 23-i levelükben a lengyel hatóságok további tájékoztatást küldtek a Bizottságnak a C 21/05 számú állami támogatás (Ellentételezés a PP részére általános postai szolgáltatások végzéséért) tekintetében. Közölték mindamellett, hogy 2004-ben és 2005-ben semmiféle állami ellentételezést nem nyújtottak a PP részére a postai szolgáltatási kötelezettségének végzéséért. A támogatási rendszert 2004-ben és 2005-ben egyáltalán nem finanszírozták és nem alkalmazták.

| (12) | 2007. január 9-i határozatával a Bizottság úgy határozott, hogy a C 21/05 – Támogatás a Poczta Polska-nak az általános postai szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos befektetésekre megnevezésű támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárást a 2004–2005-ös időszakra vonatkozóan részben megszünteti, mivel az tárgytalanná vált azáltal, hogy a támogatást 2004-ben és 2005-ben nem hajtották végre. Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárás a 2006. január 1-jét követő időszak tekintetében tovább folytatódott (6). A Bizottság 2007. január 3-i levelében tájékoztatást kért a szóban forgó támogatási rendszerről a 2006-tól kezdődő időszakra vonatkozóan. A lengyel hatóságok 2007. február 1-jei levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(12)

2007. január 9-i határozatával a Bizottság úgy határozott, hogy a C 21/05 – Támogatás a Poczta Polska-nak az általános postai szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos befektetésekre megnevezésű támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárást a 2004–2005-ös időszakra vonatkozóan részben megszünteti, mivel az tárgytalanná vált azáltal, hogy a támogatást 2004-ben és 2005-ben nem hajtották végre. Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárás a 2006. január 1-jét követő időszak tekintetében tovább folytatódott (6). A Bizottság 2007. január 3-i levelében tájékoztatást kért a szóban forgó támogatási rendszerről a 2006-tól kezdődő időszakra vonatkozóan. A lengyel hatóságok 2007. február 1-jei levelükben válaszoltak.

| (13) | A PP közhasznú vállalati státusát és tevékenységeit „A Poczta Polska közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” alapján gyakorolja. A Bizottság E 12/05 – Korlátlan állami garancia a Poczta Polska részére elnevezésű állami támogatásra vonatkozó 2007. április 24-i határozata szerint az, hogy a PP jogi státusából következően nem mehet csődbe, korlátlan állami garanciát biztosít a vállalkozás számára (7). |
| --- | --- |

(13)

A PP közhasznú vállalati státusát és tevékenységeit „A Poczta Polska közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” alapján gyakorolja. A Bizottság E 12/05 – Korlátlan állami garancia a Poczta Polska részére elnevezésű állami támogatásra vonatkozó 2007. április 24-i határozata szerint az, hogy a PP jogi státusából következően nem mehet csődbe, korlátlan állami garanciát biztosít a vállalkozás számára (7).

| (14) | A Miniszterek Tanácsa által 2006. április 11-én elfogadott terv értelmében a Poczta Polska tulajdonosi szerkezetének átalakítása két szakaszban valósulna meg, ti. a kereskedelmi vállalattá alakítás és a privatizáció szakaszában. 2008. június 25-én Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot egy 2008. április 11-én elfogadott új törvény 2008. április 25-i hatálybalépéséről, amely módosította a PP rendes csődeljárás alá vonását lehetetlenné tevő korábbi törvényt. Az új törvény alapján nem volt világos a Bizottság számára, hogy milyen jogi rendszert kell alkalmazni a PP-re, miután a jelek szerint a vállalat jogi státusa nem változott. |
| --- | --- |

(14)

A Miniszterek Tanácsa által 2006. április 11-én elfogadott terv értelmében a Poczta Polska tulajdonosi szerkezetének átalakítása két szakaszban valósulna meg, ti. a kereskedelmi vállalattá alakítás és a privatizáció szakaszában. 2008. június 25-én Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot egy 2008. április 11-én elfogadott új törvény 2008. április 25-i hatálybalépéséről, amely módosította a PP rendes csődeljárás alá vonását lehetetlenné tevő korábbi törvényt. Az új törvény alapján nem volt világos a Bizottság számára, hogy milyen jogi rendszert kell alkalmazni a PP-re, miután a jelek szerint a vállalat jogi státusa nem változott.

| (15) | Az átalakítás első fázisát a PP közüzemi szolgáltató vállalat kereskedelmi vállalattá alakításáról szóló 2008. szeptember 5-i törvény (8) alapján végrehajtották, így a PP állami vállalatból részvénytársasággá (Spółka akcyjna) alakult át, melyben a Kincstár 100 %-os részesedéssel rendelkezik. Ennek következtében a PP elveszítette azt a státust, amely megóvta a csődbe jutás lehetőségétől. A PP javára járó korlátlan állami garancia ily módon törlésre került, és a vállalat ettől fogva a rendes csődeljárás hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(15)

Az átalakítás első fázisát a PP közüzemi szolgáltató vállalat kereskedelmi vállalattá alakításáról szóló 2008. szeptember 5-i törvény (8) alapján végrehajtották, így a PP állami vállalatból részvénytársasággá (Spółka akcyjna) alakult át, melyben a Kincstár 100 %-os részesedéssel rendelkezik. Ennek következtében a PP elveszítette azt a státust, amely megóvta a csődbe jutás lehetőségétől. A PP javára járó korlátlan állami garancia ily módon törlésre került, és a vállalat ettől fogva a rendes csődeljárás hatálya alá tartozik.

| (16) | A lengyel hatóságok és a Bizottság között több találkozóra is sor került 2007. június 27-én, 2007. július 20-án, 2007. szeptember 26-án és 2008. július 25-én. |
| --- | --- |

(16)

A lengyel hatóságok és a Bizottság között több találkozóra is sor került 2007. június 27-én, 2007. július 20-án, 2007. szeptember 26-án és 2008. július 25-én.

| (17) | A fenti találkozókat követően a lengyel hatóságok kiegészítő tájékoztatást nyújtottak, amelyeket a Bizottság 2007. december 7-én (A/40109/a), 2008. február 8-án (A/2536), 2008. április 15-én (A/7047), 2008. április 28-án (A/8137), 2008. június 18-án (A/13261), 2008. november 7-én (A/23609), 2009. január 6-án (A/191), 2009. február 2-án (A/2483), 2009. április 29-én (A/10409), 2009. június 15-én (A/14530), 2009. szeptember 4-én (A/19121), 2009. szeptember 14-én (A/19796), 2009. szeptember 25-én (A/20558), 2009. október 1-jén (A/20997) és 2009. november 2-án (A/23309) vett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(17)

A fenti találkozókat követően a lengyel hatóságok kiegészítő tájékoztatást nyújtottak, amelyeket a Bizottság 2007. december 7-én (A/40109/a), 2008. február 8-án (A/2536), 2008. április 15-én (A/7047), 2008. április 28-án (A/8137), 2008. június 18-án (A/13261), 2008. november 7-én (A/23609), 2009. január 6-án (A/191), 2009. február 2-án (A/2483), 2009. április 29-én (A/10409), 2009. június 15-én (A/14530), 2009. szeptember 4-én (A/19121), 2009. szeptember 14-én (A/19796), 2009. szeptember 25-én (A/20558), 2009. október 1-jén (A/20997) és 2009. november 2-án (A/23309) vett nyilvántartásba.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

II.1.   A kedvezményezett

| (18) | A PP a jelenlegi országos postai szolgáltató, amely 1992. január 1-jén alakult meg a kommunikációs miniszter 1991. december 4-i rendelete nyomán, a Posta- és Telekommunikációs Hivatal postai és telekommunikációs egységekké való átalakulásának eredményeként. |
| --- | --- |

(18)

A PP a jelenlegi országos postai szolgáltató, amely 1992. január 1-jén alakult meg a kommunikációs miniszter 1991. december 4-i rendelete nyomán, a Posta- és Telekommunikációs Hivatal postai és telekommunikációs egységekké való átalakulásának eredményeként.

| (19) | A „2003. június 12-i jogi aktus – Postatörvény” (a továbbiakban: a postatörvény) (9) nyomán a PP köteles (10) általános postai szolgáltatásokat nyújtani a Lengyel Köztársaság egész területén. |
| --- | --- |

(19)

A „2003. június 12-i jogi aktus – Postatörvény” (a továbbiakban: a postatörvény) (9) nyomán a PP köteles (10) általános postai szolgáltatásokat nyújtani a Lengyel Köztársaság egész területén.

| (20) | A PP 2004-2006-os fejlesztési stratégiájának végrehajtása keretében a PP holdingtársasággá alakult át. A fenti változások következtében az állami tulajdonú PP csoport a következő leányvállalatokból áll:






  — | Bank Pocztowy S.A, amely 75 %-ban a PP tulajdonában áll (a továbbiakban: BP), |
| --- | --- | --- |

(20)

A PP 2004-2006-os fejlesztési stratégiájának végrehajtása keretében a PP holdingtársasággá alakult át. A fenti változások következtében az állami tulajdonú PP csoport a következő leányvállalatokból áll:

—

Bank Pocztowy S.A, amely 75 %-ban a PP tulajdonában áll (a továbbiakban: BP),

| — | Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., egy 33 %-ban a PP tulajdonában lévő nyugdíjalap, |
| --- | --- |

—

Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., egy 33 %-ban a PP tulajdonában lévő nyugdíjalap,

| — | Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., egy 60 %-ban a PP tulajdonában lévő pénzügyi szolgáltató vállalat (a továbbiakban: PAUF), |
| --- | --- |

—

Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., egy 60 %-ban a PP tulajdonában lévő pénzügyi szolgáltató vállalat (a továbbiakban: PAUF),

| — | Post MEDIA Serwis Sp. z o.o. (11), hivatalosan lízing-szolgáltató, de jelenleg a reklám-, marketing- és kiadói tevékenységekre koncentrál; teljes egészében a PP tulajdonában, |
| --- | --- |

—

Post MEDIA Serwis Sp. z o.o. (11), hivatalosan lízing-szolgáltató, de jelenleg a reklám-, marketing- és kiadói tevékenységekre koncentrál; teljes egészében a PP tulajdonában,

| — | Postdata S.A. (internet-szolgáltató, 51 %-os PP tulajdonban), |
| --- | --- |

—

Postdata S.A. (internet-szolgáltató, 51 %-os PP tulajdonban),

| — | Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, teljes egészében PP tulajdonú kölcsönbiztosító szövetkezet (a továbbiakban: PTUW). |
| --- | --- |

—

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, teljes egészében PP tulajdonú kölcsönbiztosító szövetkezet (a továbbiakban: PTUW).

| (21) | 2007-ben a vállalat 8 692 postahivatalon keresztül nyújtotta szolgáltatásait, melyek 53 %-a található vidéki régiókban, és 47 %-a városi területeken. A PP Lengyelország legnagyobb munkáltatója, amely több mint 95 000 főt foglalkoztat. |
| --- | --- |

(21)

2007-ben a vállalat 8 692 postahivatalon keresztül nyújtotta szolgáltatásait, melyek 53 %-a található vidéki régiókban, és 47 %-a városi területeken. A PP Lengyelország legnagyobb munkáltatója, amely több mint 95 000 főt foglalkoztat.

| (22) | A PP elsősorban a postai szolgáltatásokban tevékenykedik. A vállalat az általános (kizárólagos és nem kizárólagos) postai szolgáltatásokon túlmenően egyéb, nem általános érdekű szolgáltatásokat – például expressz kézbesítési, filatéliai, sajtótermék-terjesztési, valamint direkt marketing szolgáltatásokat is végez. |
| --- | --- |

(22)

A PP elsősorban a postai szolgáltatásokban tevékenykedik. A vállalat az általános (kizárólagos és nem kizárólagos) postai szolgáltatásokon túlmenően egyéb, nem általános érdekű szolgáltatásokat – például expressz kézbesítési, filatéliai, sajtótermék-terjesztési, valamint direkt marketing szolgáltatásokat is végez.

| (23) | A postai szolgáltatások volumene terén tapasztalható folyamatos csökkenő trend miatt, mely különösen a vidéki hivatalokat érinti, illetve az infrastruktúra és az emberi erőforrások maximális kihasználása érdekében – a kötelező hozzáférési előírások betartása mellett – a Lengyel Postahivatal több éve folyamatosan fejleszti pénzügyi és egyéb kereskedelmi tevékenységeit, illetve a pénzügyi és biztosító vállalatokkal való együttműködését. A vállalat jelenleg szüntet meg bizonyos veszteséges kereskedelmi szolgáltatásokat a 2008 végén meghirdetett „korrekciós program” keretében. Ezen túlmenően a Lengyel Posta a közeljövőben növelni kívánja a Bank Pocztowy, a PAUF és a PTUW által nyújtott szolgáltatások számát és volumenét, amely Lengyelország reményei szerint a szállítási árak jelenleg folyó újratárgyalásával együtt néhány éven belül képes lehet biztosítani a PP csoport számára a fenti leányvállalatok tevékenységeinek kielégítő megtérülését. |
| --- | --- |

(23)

A postai szolgáltatások volumene terén tapasztalható folyamatos csökkenő trend miatt, mely különösen a vidéki hivatalokat érinti, illetve az infrastruktúra és az emberi erőforrások maximális kihasználása érdekében – a kötelező hozzáférési előírások betartása mellett – a Lengyel Postahivatal több éve folyamatosan fejleszti pénzügyi és egyéb kereskedelmi tevékenységeit, illetve a pénzügyi és biztosító vállalatokkal való együttműködését. A vállalat jelenleg szüntet meg bizonyos veszteséges kereskedelmi szolgáltatásokat a 2008 végén meghirdetett „korrekciós program” keretében. Ezen túlmenően a Lengyel Posta a közeljövőben növelni kívánja a Bank Pocztowy, a PAUF és a PTUW által nyújtott szolgáltatások számát és volumenét, amely Lengyelország reményei szerint a szállítási árak jelenleg folyó újratárgyalásával együtt néhány éven belül képes lehet biztosítani a PP csoport számára a fenti leányvállalatok tevékenységeinek kielégítő megtérülését.

| (24) | A PP pénzügyi tevékenységei keretében értékesíti a Bank Pocztowy termékeit is (a PKO BP és a PP leányvállalata), pl. hiteleket, számlákat és betéteket, lízing szolgáltatásokat (a PP leányvállalatán -a Post MEDIA Serwis-en keresztül), illetve különböző pénzügyi szolgáltatásokat, ideértve a bankszámlákra történő pénzátutalást, készpénz-kiszállítást a címzett otthonába, postai készpénzfizetési utalvány formájában, rádió és televízió előfizetési díjak begyűjtését, illetve különböző bankok által kiállított banki csekkek feldolgozását és készpénz-hiteleket is. A PP tevékenysége kiterjed a biztosítási piacra is, miután forgalmazza a Poczta Polska részleges tulajdonában lévő vállalatok, pl. a PAUF, az OFE Pocztylion vagy a TUW Pocztowe (12) biztosítási és pénzügyi termékeit. A PP egy nyugdíjalapot is fenntart, Pocztylion -Arka PTE S.A néven. |
| --- | --- |

(24)

A PP pénzügyi tevékenységei keretében értékesíti a Bank Pocztowy termékeit is (a PKO BP és a PP leányvállalata), pl. hiteleket, számlákat és betéteket, lízing szolgáltatásokat (a PP leányvállalatán -a Post MEDIA Serwis-en keresztül), illetve különböző pénzügyi szolgáltatásokat, ideértve a bankszámlákra történő pénzátutalást, készpénz-kiszállítást a címzett otthonába, postai készpénzfizetési utalvány formájában, rádió és televízió előfizetési díjak begyűjtését, illetve különböző bankok által kiállított banki csekkek feldolgozását és készpénz-hiteleket is. A PP tevékenysége kiterjed a biztosítási piacra is, miután forgalmazza a Poczta Polska részleges tulajdonában lévő vállalatok, pl. a PAUF, az OFE Pocztylion vagy a TUW Pocztowe (12) biztosítási és pénzügyi termékeit. A PP egy nyugdíjalapot is fenntart, Pocztylion -Arka PTE S.A néven.

| (25) | Végezetül a PP a Postdata nevű leányvállalatán keresztül IT és e-kereskedelmi szolgáltatásokat is nyújt. |
| --- | --- |

(25)

Végezetül a PP a Postdata nevű leányvállalatán keresztül IT és e-kereskedelmi szolgáltatásokat is nyújt.

| (26) | Szervezeti szempontból a PP az alábbi egységekből (13) áll






  — | 4 üzletág (profit központok): postai szolgáltatások központja; fenntartott szolgáltatások központja; logisztikai központ és postai hálózati központ, |
| --- | --- | --- |

(26)

Szervezeti szempontból a PP az alábbi egységekből (13) áll

—

4 üzletág (profit központok): postai szolgáltatások központja; fenntartott szolgáltatások központja; logisztikai központ és postai hálózati központ,

| — | 5 háttérágazat: információs technológiai központ; infrastruktúra központ; pénzügyi szolgáltatások központ; biztonság-felügyeleti központ és könyvviteli központ, |
| --- | --- |

—

5 háttérágazat: információs technológiai központ; infrastruktúra központ; pénzügyi szolgáltatások központ; biztonság-felügyeleti központ és könyvviteli központ,

| — | főigazgatóság. |
| --- | --- |

—

főigazgatóság.

Image

| (27) | A 2006-os pénzügyi év folyamán a PP árbevétele 6 289 millió lengyel zloty (14), működési profitja 146 millió lengyel zloty, nettó profitja pedig 124 millió lengyel zloty volt. 2006. december 31-én a vállalat saját tőkéje 1 573 millió lengyel zloty, a céltartalékokkal együtt az összes kötelezettség összege 2 597 millió lengyel zloty, ebből az aktuális kötelezettségek összege 1 525 millió lengyel zloty volt. |
| --- | --- |

(27)

A 2006-os pénzügyi év folyamán a PP árbevétele 6 289 millió lengyel zloty (14), működési profitja 146 millió lengyel zloty, nettó profitja pedig 124 millió lengyel zloty volt. 2006. december 31-én a vállalat saját tőkéje 1 573 millió lengyel zloty, a céltartalékokkal együtt az összes kötelezettség összege 2 597 millió lengyel zloty, ebből az aktuális kötelezettségek összege 1 525 millió lengyel zloty volt.

| (28) | A Poczta Polska 3 tevékenység-típusban nyújt szolgáltatásokat:






  — | Alaptevékenységek (általános postai szolgáltatások, szerződéses szolgáltatások és kereskedelmi szolgáltatások), |
| --- | --- | --- |

(28)

A Poczta Polska 3 tevékenység-típusban nyújt szolgáltatásokat:

—

Alaptevékenységek (általános postai szolgáltatások, szerződéses szolgáltatások és kereskedelmi szolgáltatások),

| — | Altevékenységek (a PP saját belső igényeinek ellátására szolgáló kiegészítő tevékenységek (15) az alaptevékenységek, az értékesítés és az irányítás támogatására, pl. szállítási szolgáltatások, vagyonvédelem, illetve a készpénz-szállítmányok és -tárolás személyzete), |
| --- | --- |

—

Altevékenységek (a PP saját belső igényeinek ellátására szolgáló kiegészítő tevékenységek (15) az alaptevékenységek, az értékesítés és az irányítás támogatására, pl. szállítási szolgáltatások, vagyonvédelem, illetve a készpénz-szállítmányok és -tárolás személyzete),

| — | Szociális tevékenység (a munkavállalóknak nyújtott szolgáltatások, pl. lakhatás, étkeztetés, egészségügyi ellátás, képzés (16)). |
| --- | --- |

—

Szociális tevékenység (a munkavállalóknak nyújtott szolgáltatások, pl. lakhatás, étkeztetés, egészségügyi ellátás, képzés (16)).

| (29) | 2006-ban a PP árbevételének 99 %-át az alaptevékenységek adták, nevezetesen (i) az általános (kizárólagos és nem kizárólagos) postai szolgáltatások, (ii) a szerződött szolgáltatások (elsősorban az általános postai szolgáltatások hatályán kívül eső egyéb postai szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások, pl. bankszámlákra történő készpénzbefizetés, a Bank Pocztowy hiteleinek és betéteinek kezelése, rádió- és televíziódíjak kezelése, biztosítás-közvetítés), valamint (iii) a kereskedelmi szolgáltatások (főként kereskedelmi termékek értékesítése, filatélia, könyvek postai megrendelése, külföldi valuta értékesítés). |
| --- | --- |

(29)

2006-ban a PP árbevételének 99 %-át az alaptevékenységek adták, nevezetesen (i) az általános (kizárólagos és nem kizárólagos) postai szolgáltatások, (ii) a szerződött szolgáltatások (elsősorban az általános postai szolgáltatások hatályán kívül eső egyéb postai szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások, pl. bankszámlákra történő készpénzbefizetés, a Bank Pocztowy hiteleinek és betéteinek kezelése, rádió- és televíziódíjak kezelése, biztosítás-közvetítés), valamint (iii) a kereskedelmi szolgáltatások (főként kereskedelmi termékek értékesítése, filatélia, könyvek postai megrendelése, külföldi valuta értékesítés).

II.2.   A PP által végzett általános postai szolgáltatások

| (30) | A 2003. július 12-i jogi postatörvény 46. cikkének (2) bekezdése (17) nyomán a PP köteles általános postai szolgáltatásokat nyújtani a Lengyel Köztársaság egész területén. |
| --- | --- |

(30)

A 2003. július 12-i jogi postatörvény 46. cikkének (2) bekezdése (17) nyomán a PP köteles általános postai szolgáltatásokat nyújtani a Lengyel Köztársaság egész területén.

| (31) | A postatörvény 3. cikkének (25) bekezdése szerint általános postai szolgáltatásnak minősül:






  — | vámkezelés, szállítás és kézbesítés:






  — | levélpostai küldemények 2 000 gramm súlyig, ideértve az ajánlott leveleket és az értéknyilvánításos leveleket, |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

A postatörvény 3. cikkének (25) bekezdése szerint általános postai szolgáltatásnak minősül:

—

vámkezelés, szállítás és kézbesítés:

—

levélpostai küldemények 2 000 gramm súlyig, ideértve az ajánlott leveleket és az értéknyilvánításos leveleket,

| — | postai csomagküldemények 10 000 grammig, ideértve az értékbiztosított küldeményeket, |
| --- | --- |

—

postai csomagküldemények 10 000 grammig, ideértve az értékbiztosított küldeményeket,

| — | vak személyek postai küldeményei, |
| --- | --- |

—

vak személyek postai küldeményei,

| — | külföldről érkező postai csomagküldemények kézbesítése 20 000 gramm súlyig, |
| --- | --- |

—

külföldről érkező postai csomagküldemények kézbesítése 20 000 gramm súlyig,

| — | postai pénzutalványok kezelése, |
| --- | --- |

—

postai pénzutalványok kezelése,

a belföldi és nemzetközi levélforgalom keretein belül, a Lengyel Köztársaság területén, következetes módon, kompatibilis körülmények mellett és elérhető áron, a törvényben előírt minőség fenntartása mellett, minden munkanapon legalább egyszer és hetente minimum 5 napon biztosítva a levélgyűjtő ládák ürítését és a postai küldemények kézbesítését.

| (32) | Az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeit az infrastruktúra-fejlesztési miniszter 2004.1.9-i, az általános postai szolgáltatások végzésének feltételeiről szóló rendelete határozza meg (18). |
| --- | --- |

(32)

Az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeit az infrastruktúra-fejlesztési miniszter 2004.1.9-i, az általános postai szolgáltatások végzésének feltételeiről szóló rendelete határozza meg (18).

| (33) | A kézbesítési határidőket a következőképp határozták meg:
  —   elsőbbségi levél: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,
  —   nem elsőbbségi levél: D + 3 85 %, D + 5 97 %,
  —   elsőbbségi csomag: D + 1 80 %,
  —   nem elsőbbségi csomag: D + 3 90 %. |
| --- | --- |

(33)

A kézbesítési határidőket a következőképp határozták meg:

—   elsőbbségi levél: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,

—   nem elsőbbségi levél: D + 3 85 %, D + 5 97 %,

—   elsőbbségi csomag: D + 1 80 %,

—   nem elsőbbségi csomag: D + 3 90 %.

| (34) | Kötelező postahivatalt működtetni:






  — | A városi övezetekben minden 7 000 főre, |
| --- | --- | --- |

(34)

Kötelező postahivatalt működtetni:

—

A városi övezetekben minden 7 000 főre,

| — | A vidéki régiókban minden 65 km2-re. |
| --- | --- |

—

A vidéki régiókban minden 65 km2-re.

| (35) | Ezen túlmenően minden kistérségnek (gmina) 2 500 lakos fölött rendelkeznie kell legalább egy postahivatallal. A 2 500-nál alacsonyabb lélekszámú kistérségeket egy szomszédos megye postahivatala vagy mobil postahivatal is kiszolgálhatja, ha az jobb minőségű szolgáltatást biztosít, és rendelkezik a helyi hatóságok engedélyével. Minden egységnek a hét legalább 5 napján nyitva kell lennie. |
| --- | --- |

(35)

Ezen túlmenően minden kistérségnek (gmina) 2 500 lakos fölött rendelkeznie kell legalább egy postahivatallal. A 2 500-nál alacsonyabb lélekszámú kistérségeket egy szomszédos megye postahivatala vagy mobil postahivatal is kiszolgálhatja, ha az jobb minőségű szolgáltatást biztosít, és rendelkezik a helyi hatóságok engedélyével. Minden egységnek a hét legalább 5 napján nyitva kell lennie.

| (36) | A postatörvény 47. cikke meghatározza a PP-nek fenntartott kizárólagos szolgáltatásokat. Ezek a következők:






  — | belföldi küldemények vámkezelése, szállítása és kézbesítése:






  — | levélpostai küldemények (ha súlyuk nem haladja meg az 50 grammot), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

A postatörvény 47. cikke meghatározza a PP-nek fenntartott kizárólagos szolgáltatásokat. Ezek a következők:

—

belföldi küldemények vámkezelése, szállítása és kézbesítése:

—

levélpostai küldemények (ha súlyuk nem haladja meg az 50 grammot),

| — | direct mail (ha súlya nem haladja meg az 50 grammot), |
| --- | --- |

—

direct mail (ha súlya nem haladja meg az 50 grammot),

| — | az említetteken kívüli egyéb postai küldemények, melyek feladásának módja lehetetlenné teszi tartalmuk megállapítását (ha súlyuk nem haladja meg az 50 grammot), |
| --- | --- |

—

az említetteken kívüli egyéb postai küldemények, melyek feladásának módja lehetetlenné teszi tartalmuk megállapítását (ha súlyuk nem haladja meg az 50 grammot),

| — | nemzetközi postai küldemények vámkezelése, szállítása és kézbesítése (jelenlegi maximális súlyhatár: 50 gramm). |
| --- | --- |

—

nemzetközi postai küldemények vámkezelése, szállítása és kézbesítése (jelenlegi maximális súlyhatár: 50 gramm).

| (37) | A postatörvény 47. cikke szerint az általános postai szolgáltatásokért felszámított díjakat a szolgáltatás költségei alapján, az ország egész területén egységesen, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell meghatározni. |
| --- | --- |

(37)

A postatörvény 47. cikke szerint az általános postai szolgáltatásokért felszámított díjakat a szolgáltatás költségei alapján, az ország egész területén egységesen, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell meghatározni.

| (38) | Ezen túlmenően a törvény kifejezetten tiltja a nem kizárólagos általános postai szolgáltatásoknak a kizárólagos szolgáltatások bevételéből történő finanszírozását. |
| --- | --- |

(38)

Ezen túlmenően a törvény kifejezetten tiltja a nem kizárólagos általános postai szolgáltatásoknak a kizárólagos szolgáltatások bevételéből történő finanszírozását.

| (39) | A „A PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” 12. cikke szerint a Lengyel Posta saját üzleti terve alapján gazdálkodik, a költséghatékonyság és a gazdasági hatékonyság szabályai szerint. |
| --- | --- |

(39)

A „A PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” 12. cikke szerint a Lengyel Posta saját üzleti terve alapján gazdálkodik, a költséghatékonyság és a gazdasági hatékonyság szabályai szerint.

| (40) | A 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban Lengyelország legkésőbb 2012. december 31-én kívánja eltörölni a postai szolgáltatásokra vonatkozó monopólium-szabályokat. |
| --- | --- |

(40)

A 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban Lengyelország legkésőbb 2012. december 31-én kívánja eltörölni a postai szolgáltatásokra vonatkozó monopólium-szabályokat.

II.3.   A vizsgált intézkedés

| (41) | „A PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” 17. cikke (19), a „Postatörvény”, „az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeiről szóló 2004. január 9-i infrastruktúra-fejlesztési minisztériumi rendelet”, illetve „a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete” alapján a lengyel hatóságok támogatást kívánnak nyújtani a PP-nek az általános postai szolgáltatásokkal kapcsolatos esetleges veszteségek ellentételezése céljából. |
| --- | --- |

(41)

„A PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” 17. cikke (19), a „Postatörvény”, „az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeiről szóló 2004. január 9-i infrastruktúra-fejlesztési minisztériumi rendelet”, illetve „a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete” alapján a lengyel hatóságok támogatást kívánnak nyújtani a PP-nek az általános postai szolgáltatásokkal kapcsolatos esetleges veszteségek ellentételezése céljából.

| (42) | Ezeket a támogatásokat utólagosan kívánják nyújtani, az adott pénzügyi év esetlegesen elkönyvelt veszteségei alapján. A támogatások összege az elszenvedett veszteségek összegére korlátozódik. |
| --- | --- |

(42)

Ezeket a támogatásokat utólagosan kívánják nyújtani, az adott pénzügyi év esetlegesen elkönyvelt veszteségei alapján. A támogatások összege az elszenvedett veszteségek összegére korlátozódik.

| (43) | A Bizottságnak a támogatási rendszerrel kapcsolatos elemzése arra a kérdésre összpontosított, hogy az intézkedés összhangban van-e a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatások közösségi keretszabályainak feltételeivel. A fenti elemzés elsősorban arra kíván ésszerű biztosítékot kapni, hogy az állam nem fogja túlkompenzálni a nettó többletköltségeket (20), melyeket a Poczta Polska közszolgáltatási kötelezettsége miatt visel. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottságnak a támogatási rendszerrel kapcsolatos elemzése arra a kérdésre összpontosított, hogy az intézkedés összhangban van-e a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatások közösségi keretszabályainak feltételeivel. A fenti elemzés elsősorban arra kíván ésszerű biztosítékot kapni, hogy az állam nem fogja túlkompenzálni a nettó többletköltségeket (20), melyeket a Poczta Polska közszolgáltatási kötelezettsége miatt visel.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEKTŐL KAPOTT ÉSZREVÉTELEK

| (44) | Egyéb érdekelt féltől nem érkeztek be észrevételek. |
| --- | --- |

(44)

Egyéb érdekelt féltől nem érkeztek be észrevételek.

IV.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (45) | Lengyelország az eljárás folyamán nyújtotta be észrevételeit (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(45)

Lengyelország az eljárás folyamán nyújtotta be észrevételeit (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést).

IV.1.   Átadott információk

| (46) | Lengyelország tájékoztatást nyújtott a PP szervezeti struktúrájáról és tevékenységeiről, a PP tevékenységei által érintett piacokról (lásd a II.1. pontot), az alkalmazandó jogszabályokról, a releváns számviteli szabályokról és módszerekről, a különböző releváns adatokról, valamint a Nemzeti Szabályozó Hatóság jelentéseiről, amelyek megállapítják a költségnyilvántartási rendszer összeegyeztethetőségét a postatörvény 52. cikkével és a 2003. december 24-i pénzügyminiszteri rendelettel (a továbbiakban: a Rendelet). |
| --- | --- |

(46)

Lengyelország tájékoztatást nyújtott a PP szervezeti struktúrájáról és tevékenységeiről, a PP tevékenységei által érintett piacokról (lásd a II.1. pontot), az alkalmazandó jogszabályokról, a releváns számviteli szabályokról és módszerekről, a különböző releváns adatokról, valamint a Nemzeti Szabályozó Hatóság jelentéseiről, amelyek megállapítják a költségnyilvántartási rendszer összeegyeztethetőségét a postatörvény 52. cikkével és a 2003. december 24-i pénzügyminiszteri rendelettel (a továbbiakban: a Rendelet).

| (47) | Lengyelország hozzáférhetővé tette a Bizottság számára a releváns jogszabályokat, nevezetesen a PP közszolgáltató állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvényt, a 2003. július 12-i Postatörvényt és annak módosításait, a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendeletét, valamint a PP közszolgáltató vállalat kereskedelmi vállalattá alakításáról szóló 2008. szeptember 5-i törvényt. |
| --- | --- |

(47)

Lengyelország hozzáférhetővé tette a Bizottság számára a releváns jogszabályokat, nevezetesen a PP közszolgáltató állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvényt, a 2003. július 12-i Postatörvényt és annak módosításait, a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendeletét, valamint a PP közszolgáltató vállalat kereskedelmi vállalattá alakításáról szóló 2008. szeptember 5-i törvényt.

| (48) | Lengyelország részletes tájékoztatást nyújtott a postai szolgáltató által az általános postai szolgáltatások költségeinek számszerűsítése érdekében alkalmazott elkülönített könyvelésről és költségfelosztási módszerről (21). |
| --- | --- |

(48)

Lengyelország részletes tájékoztatást nyújtott a postai szolgáltató által az általános postai szolgáltatások költségeinek számszerűsítése érdekében alkalmazott elkülönített könyvelésről és költségfelosztási módszerről (21).

| (49) | Lengyelország adatokat szolgáltatott a különböző költség- és bevételtípusokról, a tevékenységi területek szerinti eredményekről (22), az egyes szolgáltatások részletes eredményeiről, a pénzügyi kimutatásokról és egyéb pénzügyi adatokról is. |
| --- | --- |

(49)

Lengyelország adatokat szolgáltatott a különböző költség- és bevételtípusokról, a tevékenységi területek szerinti eredményekről (22), az egyes szolgáltatások részletes eredményeiről, a pénzügyi kimutatásokról és egyéb pénzügyi adatokról is.

| (50) | A Nemzeti Szabályozó Hatóság valamennyi korábbi éves jelentését (23) a Bizottság rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(50)

A Nemzeti Szabályozó Hatóság valamennyi korábbi éves jelentését (23) a Bizottság rendelkezésére bocsátották.

IV.2.   A PP könyvviteli rendszere

| (51) | A lengyel hatóságok közölték, hogy a PP belső könyvviteli rendszere következetesen alkalmazott és objektív módon igazolható elszámolási elvek alapján működik, és összhangban van a postatörvény azon rendelkezéseivel, amelyek átültetik a lengyel jogba a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdését, mely elkülönített számlákat ír elő az egyetemes közszolgáltatók belső könyvvitelében. |
| --- | --- |

(51)

A lengyel hatóságok közölték, hogy a PP belső könyvviteli rendszere következetesen alkalmazott és objektív módon igazolható elszámolási elvek alapján működik, és összhangban van a postatörvény azon rendelkezéseivel, amelyek átültetik a lengyel jogba a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdését, mely elkülönített számlákat ír elő az egyetemes közszolgáltatók belső könyvvitelében.

| (52) | A lengyel postatörvény 52. cikkének (1) bekezdése (24) és 52. cikkének (2) bekezdése (25) alapján a PP könyvviteli nyilvántartásának lehetővé kell tennie i. az egyes kizárólagos szolgáltatásokhoz, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összességéhez (általános és nem általános szolgáltatások) kapcsolódó költségek, továbbá ii. az egységköltségek kiszámítását. A pénzügyminiszter a Postatörvénnyel összhangban 2003. december 24-én kiadott egy rendeletet az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltató által alkalmazandó költségfelosztási módszerről (26). Ez a rendelet (27), amely 2004. január 1-jén lépett hatályba, a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdését hajtja végre. |
| --- | --- |

(52)

A lengyel postatörvény 52. cikkének (1) bekezdése (24) és 52. cikkének (2) bekezdése (25) alapján a PP könyvviteli nyilvántartásának lehetővé kell tennie i. az egyes kizárólagos szolgáltatásokhoz, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összességéhez (általános és nem általános szolgáltatások) kapcsolódó költségek, továbbá ii. az egységköltségek kiszámítását. A pénzügyminiszter a Postatörvénnyel összhangban 2003. december 24-én kiadott egy rendeletet az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltató által alkalmazandó költségfelosztási módszerről (26). Ez a rendelet (27), amely 2004. január 1-jén lépett hatályba, a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdését hajtja végre.

| (53) | A PP integrált könyvviteli rendszerét három fő kategóriára osztja fel:






  a) | Pénzügyi könyvviteli rendszer: költség- és bevételtípusok szerinti nyilvántartás; |
| --- | --- | --- |

(53)

A PP integrált könyvviteli rendszerét három fő kategóriára osztja fel:

a)

Pénzügyi könyvviteli rendszer: költség- és bevételtípusok szerinti nyilvántartás;

| b) | Analitikus könyvviteli rendszer: a költségek felosztása a PP szervezeti egységei között, költséghelyek szerint; |
| --- | --- |

b)

Analitikus könyvviteli rendszer: a költségek felosztása a PP szervezeti egységei között, költséghelyek szerint;

| c) | A költségek közvetett vagy közvetlen felosztása termékek szerint. |
| --- | --- |

c)

A költségek közvetett vagy közvetlen felosztása termékek szerint.

IV.2.1.   A költségfelosztási rendszer

| (54) | A pénzügyi elszámolási rendszeren belül (a), a költségeket költségtípusok szerint tartják nyilván (28). |
| --- | --- |

(54)

A pénzügyi elszámolási rendszeren belül (a), a költségeket költségtípusok szerint tartják nyilván (28).

| (55) | Az analitikus könyvviteli rendszeren belül (b), a költség- és bevétel-nyilvántartás szempontjai:






  — | felelősségi központok: a szolgáltatás nyújtásáért felelős szervezeti egységek, |
| --- | --- | --- |

(55)

Az analitikus könyvviteli rendszeren belül (b), a költség- és bevétel-nyilvántartás szempontjai:

—

felelősségi központok: a szolgáltatás nyújtásáért felelős szervezeti egységek,

| — | elosztási csatornák: az értékesítésért felelős egységek. |
| --- | --- |

—

elosztási csatornák: az értékesítésért felelős egységek.

| (56) | A költségek szolgáltatástípus szerinti felosztásán belül (c) a költségek típusai az alábbiak:
  —   közvetlen költségek: ezeket a költségeket közvetlenül hozzá lehet rendelni egy adott szolgáltatáshoz, közvetlen mérés illetve forrásbizonylatok alapján. 2006-ban e költségek a PP összköltségeinek [...] (29) tették ki. E költségek közé tartoznak például a szolgáltatásokhoz szükséges nyomtatványok költségei, a külföldi postai adminisztrációknak való kifizetések, illetve a rádió/TV előfizetési szolgáltatás költségei.
  —   közvetett költségek: azon költségek, amelyek közvetlenül nem rendelhetők hozzá a szolgáltatásokhoz, a közvetett költségek között szerepelnek, és bizonyos sajátos költségelosztási kulcsok szerint kerülnek elosztásra. 2006-ban e költségek a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. A közvetett költségek főbb kategóriái (30):
  a)   Működési költségek (31): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a szolgáltatásnyújtás technikai folyamataihoz kapcsolódnak, pl. a postai küldemények vámkezeléséhez, válogatásához és kézbesítéséhez. E kategória foglalja magába a legtöbb PP-munkafolyamatot, ami megmagyarázza e költségek jelentős összegét. E költségek magukba foglalják továbbá a technológiai folyamatban szükséges berendezések – például válogató berendezések, szállítószalagok, mérlegek, stb. – értékcsökkenését és karbantartását is. A működési költségeket a szolgáltatás nyújtásához szükséges időn alapuló kulcsok szerint rendelik a szolgáltatásokhoz. A postahivatalokban, központi hivatalokban és kézbesítési övezetekben végzett műveletek szabványosítva vannak (32). 2006-ban a PP mintegy 600 szabványosított műveletet tartott számon, melyeket rendszeresen felülvizsgál. 2006-ban az értékelés 5 577 postahivatalra, 242 központi hivatalra és 23 800 kézbesítési övezetre terjedt ki;
  b)   Szállítási költségek (33): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a Logisztikai Központ postai szállítmányainak szállítási költségét, és a külső szállítók által szállított postai szállítmányok költségeit foglalja magában. A szállítási költségeket elsősorban a szállított postai küldemények súlyán alapuló kulcsok szerint rendelik a szolgáltatásokhoz (34);
  c)   Hálózat fenntartási költségek (35): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a postahivatal fenntartását tartalmazzák, pl. bérleti díjak, közüzemi díjak, berendezések, épület fenntartás és karbantartás, adók és illetékek. Lengyelország szerint ezeket a költségeket valamennyi szolgáltatásra leosztják, és nem csak azokra a postai közszolgáltatásokra, amelyekre a hálózatot kiépítették és fenntartják. A költségeket a szolgáltatásokhoz a következő képlet alapján rendelik: a szolgáltatáshoz már hozzárendelt i. közvetlen költségek, plusz ii. közvetett működési költségek, plusz iii. közvetett szállítási költségek összege.
  d)   Egyéb közvetett költségek (36): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. Ezek a költségek elsősorban a Logisztikai Központok csomag-kézbesítéshez és készpénz-szállításhoz kapcsolódó költségeit-, az expressz küldemények kézbesítését és begyűjtését, a táviratok költségét, a külső szolgáltatók postaláda-ürítési szolgáltatásait, a levelek kézbesítését, a kézbesítetlen küldemények költségét, a továbbítási és válogatási szolgáltatásokat, a belföldi légi szállítást és a külső szolgáltatásokat foglalják magukban. A fenti küldemények kézbesítésének költségeit elsősorban a kézbesített küldemények számán alapuló kulcsok alapján rendelik a szolgáltatásokhoz.
  —   Egyéb költségek (vagy „Általános költségek” (37)): E rendszeres költségeket egy általános költségszorzó szerint, vagyis arányosan, a szolgáltatásokhoz előzetesen rendelt költségek százalékos arányában osztják fel a szolgáltatások között. A költségek főbb kategóriái:
  a)   Általános, adminisztratív és fejlesztési költségek (38): 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki. E költségek elsősorban az általános adminisztráció, a könyvelés és a pénzügy költségeit, valamint a fejlesztési költségeket tartalmazzák. A következők tartoznak ide: épületek, létesítmények és helységek, valamint az általános használatú, illetve az adminisztratív szolgálatok munkahelyein használt gépek és berendezések értékcsökkenése, az adminisztratív helységek és berendezéseik üzemeltetésének és karbantartásának költségei, a személyzet bére és járulékai, az adminisztratív személyzet által használt ingatlanok és irodai berendezések, a fejlesztési és korszerűsítési projektek és egyéb, központi szintű kezdeményezések költségei. A költségeket a „költség-költség” módszer alapján osztják fel a termékek között (39).
  b)   Értékesítési és kereskedelmi költségek: 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki.
  —   Értékesítési költségek (40): ezek a költségek a szolgáltatások értékesítéséhez adódnak, és tartalmazzák az értékesítés-támogatási, a marketing és hirdetési költségeket is. Az értékesítési költségeket a „költség-költség” módszer alapján osztják fel a szolgáltatások között.
  —   Kereskedelmi költségek (41): ezek a kereskedelmi szolgáltatások nyújtása közben felmerült költségek magukba foglalják a kereskedelmi termékek postahivatalokban, benzinkutaknál, büfékben és filatéliai árusítóhelyeken való marketingjét és fogalmazását. Elsősorban a kereskedelmi termékek tárolásának költségeiből, illetve a tevékenység személyi és anyagi jellegű költségeiből állnak össze. A költségeket a termékek beszerzési költségei és értékesítési költségei alapján osztják fel.
  c)   Pénzügyi költségek: a kamatokhoz, átváltási árfolyam-különbözetekhez és a közlekedési eszközök és más fix eszközök lízingjéhez kapcsolódó pénzügyi költségek a szolgáltatások költségeibe vannak bekalkulálva. 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki. |
| --- | --- |

(56)

A költségek szolgáltatástípus szerinti felosztásán belül (c) a költségek típusai az alábbiak:

—   közvetlen költségek: ezeket a költségeket közvetlenül hozzá lehet rendelni egy adott szolgáltatáshoz, közvetlen mérés illetve forrásbizonylatok alapján. 2006-ban e költségek a PP összköltségeinek [...] (29) tették ki. E költségek közé tartoznak például a szolgáltatásokhoz szükséges nyomtatványok költségei, a külföldi postai adminisztrációknak való kifizetések, illetve a rádió/TV előfizetési szolgáltatás költségei.

—   közvetett költségek: azon költségek, amelyek közvetlenül nem rendelhetők hozzá a szolgáltatásokhoz, a közvetett költségek között szerepelnek, és bizonyos sajátos költségelosztási kulcsok szerint kerülnek elosztásra. 2006-ban e költségek a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. A közvetett költségek főbb kategóriái (30):

a)   Működési költségek (31): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a szolgáltatásnyújtás technikai folyamataihoz kapcsolódnak, pl. a postai küldemények vámkezeléséhez, válogatásához és kézbesítéséhez. E kategória foglalja magába a legtöbb PP-munkafolyamatot, ami megmagyarázza e költségek jelentős összegét. E költségek magukba foglalják továbbá a technológiai folyamatban szükséges berendezések – például válogató berendezések, szállítószalagok, mérlegek, stb. – értékcsökkenését és karbantartását is. A működési költségeket a szolgáltatás nyújtásához szükséges időn alapuló kulcsok szerint rendelik a szolgáltatásokhoz. A postahivatalokban, központi hivatalokban és kézbesítési övezetekben végzett műveletek szabványosítva vannak (32). 2006-ban a PP mintegy 600 szabványosított műveletet tartott számon, melyeket rendszeresen felülvizsgál. 2006-ban az értékelés 5 577 postahivatalra, 242 központi hivatalra és 23 800 kézbesítési övezetre terjedt ki;

b)   Szállítási költségek (33): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a Logisztikai Központ postai szállítmányainak szállítási költségét, és a külső szállítók által szállított postai szállítmányok költségeit foglalja magában. A szállítási költségeket elsősorban a szállított postai küldemények súlyán alapuló kulcsok szerint rendelik a szolgáltatásokhoz (34);

c)   Hálózat fenntartási költségek (35): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. E költségek a postahivatal fenntartását tartalmazzák, pl. bérleti díjak, közüzemi díjak, berendezések, épület fenntartás és karbantartás, adók és illetékek. Lengyelország szerint ezeket a költségeket valamennyi szolgáltatásra leosztják, és nem csak azokra a postai közszolgáltatásokra, amelyekre a hálózatot kiépítették és fenntartják. A költségeket a szolgáltatásokhoz a következő képlet alapján rendelik: a szolgáltatáshoz már hozzárendelt i. közvetlen költségek, plusz ii. közvetett működési költségek, plusz iii. közvetett szállítási költségek összege.

d)   Egyéb közvetett költségek (36): 2006-ban a PP összköltségeinek [...]-t tették ki. Ezek a költségek elsősorban a Logisztikai Központok csomag-kézbesítéshez és készpénz-szállításhoz kapcsolódó költségeit-, az expressz küldemények kézbesítését és begyűjtését, a táviratok költségét, a külső szolgáltatók postaláda-ürítési szolgáltatásait, a levelek kézbesítését, a kézbesítetlen küldemények költségét, a továbbítási és válogatási szolgáltatásokat, a belföldi légi szállítást és a külső szolgáltatásokat foglalják magukban. A fenti küldemények kézbesítésének költségeit elsősorban a kézbesített küldemények számán alapuló kulcsok alapján rendelik a szolgáltatásokhoz.

—   Egyéb költségek (vagy „Általános költségek” (37)): E rendszeres költségeket egy általános költségszorzó szerint, vagyis arányosan, a szolgáltatásokhoz előzetesen rendelt költségek százalékos arányában osztják fel a szolgáltatások között. A költségek főbb kategóriái:

a)   Általános, adminisztratív és fejlesztési költségek (38): 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki. E költségek elsősorban az általános adminisztráció, a könyvelés és a pénzügy költségeit, valamint a fejlesztési költségeket tartalmazzák. A következők tartoznak ide: épületek, létesítmények és helységek, valamint az általános használatú, illetve az adminisztratív szolgálatok munkahelyein használt gépek és berendezések értékcsökkenése, az adminisztratív helységek és berendezéseik üzemeltetésének és karbantartásának költségei, a személyzet bére és járulékai, az adminisztratív személyzet által használt ingatlanok és irodai berendezések, a fejlesztési és korszerűsítési projektek és egyéb, központi szintű kezdeményezések költségei. A költségeket a „költség-költség” módszer alapján osztják fel a termékek között (39).

b)   Értékesítési és kereskedelmi költségek: 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki.

—   Értékesítési költségek (40): ezek a költségek a szolgáltatások értékesítéséhez adódnak, és tartalmazzák az értékesítés-támogatási, a marketing és hirdetési költségeket is. Az értékesítési költségeket a „költség-költség” módszer alapján osztják fel a szolgáltatások között.

—   Kereskedelmi költségek (41): ezek a kereskedelmi szolgáltatások nyújtása közben felmerült költségek magukba foglalják a kereskedelmi termékek postahivatalokban, benzinkutaknál, büfékben és filatéliai árusítóhelyeken való marketingjét és fogalmazását. Elsősorban a kereskedelmi termékek tárolásának költségeiből, illetve a tevékenység személyi és anyagi jellegű költségeiből állnak össze. A költségeket a termékek beszerzési költségei és értékesítési költségei alapján osztják fel.

c)   Pénzügyi költségek: a kamatokhoz, átváltási árfolyam-különbözetekhez és a közlekedési eszközök és más fix eszközök lízingjéhez kapcsolódó pénzügyi költségek a szolgáltatások költségeibe vannak bekalkulálva. 2006-ban az összes szolgáltatás költségeinek [...]-t tették ki.

| (57) | A PP analitikus könyvelését az általános könyvelésen belül vezetik. |
| --- | --- |

(57)

A PP analitikus könyvelését az általános könyvelésen belül vezetik.

| (58) | A Lengyel Posta költségeinek jelentős része olyan közvetett költségekből áll, ahol azonosítani lehet a költséghordozókat és lehetőség van a számszerűsítésükre. Az „egyéb költségeket”, amelyek nem sorolhatók be sem a közvetlen, sem a közvetett költségek közé, az egységköltség-kalkuláció fázisában osztják fel a szolgáltatások között, az egyes szolgáltatásokhoz előzetesen rendelt költségek arányában (42). |
| --- | --- |

(58)

A Lengyel Posta költségeinek jelentős része olyan közvetett költségekből áll, ahol azonosítani lehet a költséghordozókat és lehetőség van a számszerűsítésükre. Az „egyéb költségeket”, amelyek nem sorolhatók be sem a közvetlen, sem a közvetett költségek közé, az egységköltség-kalkuláció fázisában osztják fel a szolgáltatások között, az egyes szolgáltatásokhoz előzetesen rendelt költségek arányában (42).

| (59) | Az egységköltség-számítás módszerén változtatásokat hajtottak végre, pl. megváltoztatták az előzetesen a tételekhez rendelt közvetlen és közvetett költségek arányában a szolgáltatásokra terhelt „egyéb költségek” elszámolási rendjét (43). Az egységköltség számítása a Lengyel Postánál a vállalat Könyvviteli Központjában történik.

  A PP könyvviteli modellje |
| --- | --- |

(59)

Az egységköltség-számítás módszerén változtatásokat hajtottak végre, pl. megváltoztatták az előzetesen a tételekhez rendelt közvetlen és közvetett költségek arányában a szolgáltatásokra terhelt „egyéb költségek” elszámolási rendjét (43). Az egységköltség számítása a Lengyel Postánál a vállalat Könyvviteli Központjában történik.

A PP könyvviteli modellje

Image

IV.2.2.   A bevételek felosztásának rendszere

| (60) | Az értékesítési bevételek a PP által végzett postai, pénzügyi és egyéb tevékenységekből származnak (44). A pénzügyi bevételek elsősorban a felvett osztalékokat és kamatokat foglalják magukban (pl. betétek, kereskedelmi követelések). Az egyéb operatív bevételek elsősorban a nem pénzügyi eszközök felszabadításából származó bevételeket, a kártérítésekből, a lejárt tartozások leírásából, a fel nem használt céltartalékok törléséből és a szociális jóléti tevékenységek bevételeiből származnak. |
| --- | --- |

(60)

Az értékesítési bevételek a PP által végzett postai, pénzügyi és egyéb tevékenységekből származnak (44). A pénzügyi bevételek elsősorban a felvett osztalékokat és kamatokat foglalják magukban (pl. betétek, kereskedelmi követelések). Az egyéb operatív bevételek elsősorban a nem pénzügyi eszközök felszabadításából származó bevételeket, a kártérítésekből, a lejárt tartozások leírásából, a fel nem használt céltartalékok törléséből és a szociális jóléti tevékenységek bevételeiből származnak.

| (61) | Az értékesítési bevételek jellemzően közvetlenül feloszthatók a szolgáltatások között. A pénzügyi és egyéb operatív bevételeket, amelyek közvetlenül hozzárendelhetők egy adott szolgáltatás-csoporthoz, a következőképpen osztják fel:
  —   átváltási árfolyam-különbözetből származó pénzügyi bevételek: [...] melyek közül a postai adminisztrációk között külföldi valutában folytatott tranzakciókból származó pozitív átváltási árfolyam-különbözetet az (általános és nem általános) postai szolgáltatások bevételeihez számolták el, míg a [...] valuta értékesítéséhez közvetlenül kapcsolódó bevételeket a harmadik, „egyéb” csoporthoz osztották el (45),
  —   a törvény által előírt díjmentes szolgáltatásokra nyújtott támogatásokból származó egyéb működési bevételek: ezeket teljes egészében a díjmentes általános szolgáltatásokhoz osztották fel. |
| --- | --- |

(61)

Az értékesítési bevételek jellemzően közvetlenül feloszthatók a szolgáltatások között. A pénzügyi és egyéb operatív bevételeket, amelyek közvetlenül hozzárendelhetők egy adott szolgáltatás-csoporthoz, a következőképpen osztják fel:

—   átváltási árfolyam-különbözetből származó pénzügyi bevételek: [...] melyek közül a postai adminisztrációk között külföldi valutában folytatott tranzakciókból származó pozitív átváltási árfolyam-különbözetet az (általános és nem általános) postai szolgáltatások bevételeihez számolták el, míg a [...] valuta értékesítéséhez közvetlenül kapcsolódó bevételeket a harmadik, „egyéb” csoporthoz osztották el (45),

—   a törvény által előírt díjmentes szolgáltatásokra nyújtott támogatásokból származó egyéb működési bevételek: ezeket teljes egészében a díjmentes általános szolgáltatásokhoz osztották fel.

| (62) | Azokat a pénzügyi bevételeket és egyéb működési bevételeket, amelyeket közvetlenül nem lehetett hozzárendelni egy-egy szolgáltatáshoz, a pénzügyi költségek és egyéb működési költségek felosztásának arányában osztották fel a szolgáltatás-csoportok között. |
| --- | --- |

(62)

Azokat a pénzügyi bevételeket és egyéb működési bevételeket, amelyeket közvetlenül nem lehetett hozzárendelni egy-egy szolgáltatáshoz, a pénzügyi költségek és egyéb működési költségek felosztásának arányában osztották fel a szolgáltatás-csoportok között.

IV.2.3.   Adatok a PP három szolgáltatási kategóriájának költségeiről és bevételeiről

| (63) | A PP 151 féle szolgáltatását 3 makro-kategóriába sorolja: postai szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások és egyéb. Minden szolgáltatás részére külön számlát vezetnek. A 2006-os költségeknek és bevételeknek a PP 3 fő szolgáltatás-kategóriája szerinti lebontását az 1. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

(63)

A PP 151 féle szolgáltatását 3 makro-kategóriába sorolja: postai szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások és egyéb. Minden szolgáltatás részére külön számlát vezetnek. A 2006-os költségeknek és bevételeknek a PP 3 fő szolgáltatás-kategóriája szerinti lebontását az 1. melléklet tartalmazza.

IV.3.   Kiegészítő biztosíték a könyvviteli rendszer megfelelőségével kapcsolatban

| (64) | A postatörvény értelmében (46) egyrészről a Nemzeti Szabályozó Hatóság köteles felügyelni, hogy a PP a könyvviteli nyilvántartásait a postatörvény és a 2003. december 23-i rendelet rendelkezéseinek megfelelően vezesse, másrészről az egyetemes közszolgáltató számláinak tanúsításáért felelős könyvvizsgáló cég is köteles ellenőrizni, hogy a számlák valóban megfelelnek az elkülönített számlákra vonatkozó említett szabályoknak. |
| --- | --- |

(64)

A postatörvény értelmében (46) egyrészről a Nemzeti Szabályozó Hatóság köteles felügyelni, hogy a PP a könyvviteli nyilvántartásait a postatörvény és a 2003. december 23-i rendelet rendelkezéseinek megfelelően vezesse, másrészről az egyetemes közszolgáltató számláinak tanúsításáért felelős könyvvizsgáló cég is köteles ellenőrizni, hogy a számlák valóban megfelelnek az elkülönített számlákra vonatkozó említett szabályoknak.

| (65) | Lengyelország szerint a Nemzeti Szabályozó Hatóság (UKE) egyebek mellett ténylegesen ellenőrizte azt is, hogy a PP milyen mértékben tesz eleget a postatörvény 52. cikkéből és a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendeletéből következő követelményeknek. A vizsgálat során a hatóság megállapította, hogy i. a szolgáltató minden, a kizárólagos körbe tartozó szolgáltatás esetében elvégezte az egységköltség-kalkulációt, illetve hogy ii. a költségszámítási eljárások külön vonatkoztak a nem kizárólagos általános postai szolgáltatásokra, és azokra, amelyek nem tartoznak az általános postai szolgáltatások közé, vagyis hogy a PP könyvelését és költségbizonylatait a postatörvény 52. cikke 1. szakaszának megfelelően vezeti. Ezen túlmenően a könyvvizsgálók évente ésszerű biztosítékot szereznek arról, hogy a PP a költségeket közvetve és közvetlenül a szolgáltatásokhoz rendeli, és a költségfelosztási módszere megfelel azoknak az eljárásoknak, amelyeket a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete az általános postai szolgáltató esetében felmerülő költségekre vonatkozóan előír. |
| --- | --- |

(65)

Lengyelország szerint a Nemzeti Szabályozó Hatóság (UKE) egyebek mellett ténylegesen ellenőrizte azt is, hogy a PP milyen mértékben tesz eleget a postatörvény 52. cikkéből és a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendeletéből következő követelményeknek. A vizsgálat során a hatóság megállapította, hogy i. a szolgáltató minden, a kizárólagos körbe tartozó szolgáltatás esetében elvégezte az egységköltség-kalkulációt, illetve hogy ii. a költségszámítási eljárások külön vonatkoztak a nem kizárólagos általános postai szolgáltatásokra, és azokra, amelyek nem tartoznak az általános postai szolgáltatások közé, vagyis hogy a PP könyvelését és költségbizonylatait a postatörvény 52. cikke 1. szakaszának megfelelően vezeti. Ezen túlmenően a könyvvizsgálók évente ésszerű biztosítékot szereznek arról, hogy a PP a költségeket közvetve és közvetlenül a szolgáltatásokhoz rendeli, és a költségfelosztási módszere megfelel azoknak az eljárásoknak, amelyeket a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete az általános postai szolgáltató esetében felmerülő költségekre vonatkozóan előír.

| (66) | A Nemzeti Szabályozó Hatóság által végzett éves ellenőrzés nyomán a jelentésben bizonyos ajánlásokat is megfogalmaznak. Lengyelország szerint a múlt év folyamán új eljárásokat és iránymutatásokat dolgoztak ki annak érdekében, hogy javítsák az alkalmazott költségfelosztási kulcsok minőségét, pl. közvetlen költségellenőrzési eljárást vezettek be a PP-nél, melynek keretében a következő feladatokat látják el: a) felülvizsgálják, hogy egy bizonyos típusú közvetlen költség előfordulhat-e egy adott szolgáltatásnál b) ellenőrzik a közvetlen költségek szolgáltatások közötti felosztásának helyességét, pl. a kizárólag és nem kizárólagos szolgáltatások, vagy az üzleti és elsőbbségi szolgáltatások közötti felosztást, c) ellenőrzik, hogy a szolgáltatások közvetlen költségeit egységes módon vezetik-e a Könyvelési Központ valamennyi regionális részlegénél, valamint d) rendszeresen felülvizsgálják a fix költségeket, azonosítva az esetlegesen a postai szolgáltatáshoz nem kapcsolódó költségtételeket. |
| --- | --- |

(66)

A Nemzeti Szabályozó Hatóság által végzett éves ellenőrzés nyomán a jelentésben bizonyos ajánlásokat is megfogalmaznak. Lengyelország szerint a múlt év folyamán új eljárásokat és iránymutatásokat dolgoztak ki annak érdekében, hogy javítsák az alkalmazott költségfelosztási kulcsok minőségét, pl. közvetlen költségellenőrzési eljárást vezettek be a PP-nél, melynek keretében a következő feladatokat látják el: a) felülvizsgálják, hogy egy bizonyos típusú közvetlen költség előfordulhat-e egy adott szolgáltatásnál b) ellenőrzik a közvetlen költségek szolgáltatások közötti felosztásának helyességét, pl. a kizárólag és nem kizárólagos szolgáltatások, vagy az üzleti és elsőbbségi szolgáltatások közötti felosztást, c) ellenőrzik, hogy a szolgáltatások közvetlen költségeit egységes módon vezetik-e a Könyvelési Központ valamennyi regionális részlegénél, valamint d) rendszeresen felülvizsgálják a fix költségeket, azonosítva az esetlegesen a postai szolgáltatáshoz nem kapcsolódó költségtételeket.

IV.4.   Az ÁSZ ellentételezésének összege

| (67) | A postatörvény 52a. cikkének (1) bekezdése szerint (47) a PP ellentételezésre jogosult az általános postai szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő veszteségekért, de annak összege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatás végzésének költségei és a szolgáltatásokból szerzett bevételek különbözetét (lásd 52a. cikk (2) bekezdés (48)). |
| --- | --- |

(67)

A postatörvény 52a. cikkének (1) bekezdése szerint (47) a PP ellentételezésre jogosult az általános postai szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő veszteségekért, de annak összege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatás végzésének költségei és a szolgáltatásokból szerzett bevételek különbözetét (lásd 52a. cikk (2) bekezdés (48)).

| (68) | Az 52a. cikk (4) bekezdése szerint „A veszteséggel zárult évre vonatkozó támogatás a támogatás tárgyévét követő december 31-ig kerül folyósításra; a támogatás folyósításának alapját képező alábbi dokumentumokat az UKE elnöke legkésőbb a támogatás tárgyévét követő november 30-ig köteles benyújtani a posta- és távközlési miniszternek: 1) a közszolgáltató könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi jelentésének másolata, az 52. cikk (6) bekezdésének megfelelően; 2) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltató eleget tett a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó, törvényben meghatározott feltételeknek; 3) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltató könyvelése és költségnyilvántartása megfelelt az 52. cikk (1) és (2) bekezdésében leírtaknak; 5. A támogatásra alkalmazni kell a 33a. cikk rendelkezéseit, az (1) bekezdés rendelkezéseivel összhangban.”. |
| --- | --- |

(68)

Az 52a. cikk (4) bekezdése szerint „A veszteséggel zárult évre vonatkozó támogatás a támogatás tárgyévét követő december 31-ig kerül folyósításra; a támogatás folyósításának alapját képező alábbi dokumentumokat az UKE elnöke legkésőbb a támogatás tárgyévét követő november 30-ig köteles benyújtani a posta- és távközlési miniszternek: 1) a közszolgáltató könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi jelentésének másolata, az 52. cikk (6) bekezdésének megfelelően; 2) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltató eleget tett a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó, törvényben meghatározott feltételeknek; 3) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltató könyvelése és költségnyilvántartása megfelelt az 52. cikk (1) és (2) bekezdésében leírtaknak; 5. A támogatásra alkalmazni kell a 33a. cikk rendelkezéseit, az (1) bekezdés rendelkezéseivel összhangban.”.

| (69) | A lengyel hatóságok jelezték, hogy az 1998–2008 közötti időszakban a szolgáltatónak nem származtak veszteségei az általános postai szolgáltatásokból. Ezért ebben az időszakban nem nyújtottak állami támogatást. |
| --- | --- |

(69)

A lengyel hatóságok jelezték, hogy az 1998–2008 közötti időszakban a szolgáltatónak nem származtak veszteségei az általános postai szolgáltatásokból. Ezért ebben az időszakban nem nyújtottak állami támogatást.

| (70) | A postai szolgáltatásokra vonatkozó 2006-os eredmények részletesebb lebontását a 2. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

(70)

A postai szolgáltatásokra vonatkozó 2006-os eredmények részletesebb lebontását a 2. melléklet tartalmazza.

| (71) | A 2009–2011-es időszakra vonatkozó előrejelzések szerint nettó többlet várható az általános postai szolgáltatások területén. Következésképpen feltételezhető, hogy a PP a támogatási rendszer egész időszaka alatt nem részesül ellentételezésben az általános postai szolgáltatások nyújtásáért (az általános postai szolgáltatások terén megvalósult és várható költségekre és bevételekre vonatkozó részletesebb információkat lásd a 3. mellékletben).

  1.   táblázat












  (millió lengyel zloty) |
| --- | --- |
| Általános postai szolgáltatások(ÁPSZ) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Bevételek (A) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Költségek (B) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| ÁPSZ-ból származó többlet (A)-(B) (49) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(71)

A 2009–2011-es időszakra vonatkozó előrejelzések szerint nettó többlet várható az általános postai szolgáltatások területén. Következésképpen feltételezhető, hogy a PP a támogatási rendszer egész időszaka alatt nem részesül ellentételezésben az általános postai szolgáltatások nyújtásáért (az általános postai szolgáltatások terén megvalósult és várható költségekre és bevételekre vonatkozó részletesebb információkat lásd a 3. mellékletben).

1.   táblázat

(millió lengyel zloty)

Általános postai szolgáltatások(ÁPSZ)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Bevételek (A)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Költségek (B)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

ÁPSZ-ból származó többlet (A)-(B) (49)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

IV.5.   Következtetés

| (72) | Lengyelország az általános postai szolgáltatások költségeit és bevételeit elkülönített számlákon, a fent részletezett költségfelosztási módszerek szerint tartotta nyilván. |
| --- | --- |

(72)

Lengyelország az általános postai szolgáltatások költségeit és bevételeit elkülönített számlákon, a fent részletezett költségfelosztási módszerek szerint tartotta nyilván.

| (73) | Lengyelország szerint tekintettel i. a Lengyelország által a költség-elszámolási módszerről és a kapcsolódó eljárásokról közölt információkra, ii. az átadott adatokra iii. az ellentételezésre vonatkozó meglévő jogszabályi rendelkezésekre, és iv. arra a tényre, hogy az ellentételezés összegének kiszámításakor nem vették figyelembe az ésszerű nyereséget, a támogatási rendszer nem alkalmas arra, hogy túlkompenzációt nyújtson a PP részére a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért. |
| --- | --- |

(73)

Lengyelország szerint tekintettel i. a Lengyelország által a költség-elszámolási módszerről és a kapcsolódó eljárásokról közölt információkra, ii. az átadott adatokra iii. az ellentételezésre vonatkozó meglévő jogszabályi rendelkezésekre, és iv. arra a tényre, hogy az ellentételezés összegének kiszámításakor nem vették figyelembe az ésszerű nyereséget, a támogatási rendszer nem alkalmas arra, hogy túlkompenzációt nyújtson a PP részére a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért.

V.   ÉRTÉKELÉS

V.1.   Az intézkedés állami támogatássá minősítése

| (74) | Az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése szerint „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(74)

Az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése szerint „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

V.1.1.   Az állami források megléte

| (75) | Ahhoz, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az államnak tulajdonítható, közvetve vagy közvetlenül állami forrásból nyújtott előnyök megléte szükséges. |
| --- | --- |

(75)

Ahhoz, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az államnak tulajdonítható, közvetve vagy közvetlenül állami forrásból nyújtott előnyök megléte szükséges.

| (76) | A fentiek kapcsán megállapítható, hogy a PP részére a postai közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés az állami költségvetésből kerül folyósításra. A fenti ellentételezés jogalapját egyedi jogi instrumentumok, nevezetesen „a PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény”, a „Postatörvény”, az „infrastruktúra-fejlesztési miniszter általános postai szolgáltatások végzésének feltételeiről szóló 2004. január 9-i rendelete” és „a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete” képezik. |
| --- | --- |

(76)

A fentiek kapcsán megállapítható, hogy a PP részére a postai közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés az állami költségvetésből kerül folyósításra. A fenti ellentételezés jogalapját egyedi jogi instrumentumok, nevezetesen „a PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény”, a „Postatörvény”, az „infrastruktúra-fejlesztési miniszter általános postai szolgáltatások végzésének feltételeiről szóló 2004. január 9-i rendelete” és „a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete” képezik.

| (77) | Következésképpen a jelen esetben mindkét fenti, halmozott feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(77)

Következésképpen a jelen esetben mindkét fenti, halmozott feltétel teljesül.

V.1.2.   Szelektív jelleg

| (78) | Ezen túlmenően az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése tiltja az olyan támogatást, amelyek bizonyos vállalkozásokat vagy egyes termékek előállítását előnyben részesít, azaz szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(78)

Ezen túlmenően az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése tiltja az olyan támogatást, amelyek bizonyos vállalkozásokat vagy egyes termékek előállítását előnyben részesít, azaz szelektív jellegű.

| (79) | Az ellentételezést kizárólag a PP részére nyújtják, tehát az szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(79)

Az ellentételezést kizárólag a PP részére nyújtják, tehát az szelektív jellegű.

V.1.3.   Előnyök

| (80) | Hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek előnyöket kell biztosítania a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

(80)

Hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek előnyöket kell biztosítania a kedvezményezettnek.

| (81) | Az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés nem minősül az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés szerinti állami támogatásnak, bizonyos feltételek teljesülése esetén (50). Ugyanakkor ha a közszolgáltatás ellentételezése nem teljesíti e feltételeket, és ha az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés alkalmazásának általános feltételei teljesülnek, az ellentételezés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(81)

Az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés nem minősül az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés szerinti állami támogatásnak, bizonyos feltételek teljesülése esetén (50). Ugyanakkor ha a közszolgáltatás ellentételezése nem teljesíti e feltételeket, és ha az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés alkalmazásának általános feltételei teljesülnek, az ellentételezés állami támogatásnak minősül.

| (82) | Az Altmark ügyben hozott ítéletében a Bíróság lefektette azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak:






  — | „(...) Először is a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségek terhelik, és e kötelezettségek egyértelműen meghatározottak (...). |
| --- | --- | --- |

(82)

Az Altmark ügyben hozott ítéletében a Bíróság lefektette azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak:

—

„(...) Először is a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségek terhelik, és e kötelezettségek egyértelműen meghatározottak (...).

| — | (...) Másodszor az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon, előzetesen megállapították (...). |
| --- | --- |

—

(...) Másodszor az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon, előzetesen megállapították (...).

| — | (...) Harmadszor az ellentételezés nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (...). |
| --- | --- |

—

(...) Harmadszor az ellentételezés nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (...).

| — | (...) Negyedszer amikor a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.” |
| --- | --- |

—

(...) Negyedszer amikor a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.”

| (83) | Amikor e négy halmozott feltétel teljesül, a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak, mivel nem jelent gazdasági előnyt, és az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése és 108. cikke nem alkalmazható. Ha a tagállamok nem tartják be e feltételeket, és ha az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés alkalmazhatóságának általános feltételei teljesülnek, a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés állami támogatásnak minősül, amelyet az EUMSz 108. cikke (3) bekezdése szerint be kell jelenteni. |
| --- | --- |

(83)

Amikor e négy halmozott feltétel teljesül, a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak, mivel nem jelent gazdasági előnyt, és az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése és 108. cikke nem alkalmazható. Ha a tagállamok nem tartják be e feltételeket, és ha az EUMSz 107. cikk (1) bekezdés alkalmazhatóságának általános feltételei teljesülnek, a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés állami támogatásnak minősül, amelyet az EUMSz 108. cikke (3) bekezdése szerint be kell jelenteni.

| (84) | A Bizottság megítélése szerint a vizsgált esetben a negyedik feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megítélése szerint a vizsgált esetben a negyedik feltétel nem teljesül.

| (85) | Először is a közszolgáltatási feladat nem nyílt közbeszerzési eljárás eredményeként lett odaítélve. |
| --- | --- |

(85)

Először is a közszolgáltatási feladat nem nyílt közbeszerzési eljárás eredményeként lett odaítélve.

| (86) | Másodsorban sem a lengyel hatóságok érvei nem támasztják alá, hogy a PP az ágazat átlagos vállalkozásának költségei alapján kapná az ellentételezést, sem a Bizottság nem jutott arra a következtetésre, hogy a PP költségei egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségei volnának. Ezen túlmenően a tervezett támogatás az elszenvedett veszteségekre vonatkozik. Következésképpen megállapítható, hogy a vizsgált szelektív intézkedést úgy kell tekinteni, mint amely előnyt nyújt a PP számára, és ez az előny az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti gazdasági előnynek minősül. |
| --- | --- |

(86)

Másodsorban sem a lengyel hatóságok érvei nem támasztják alá, hogy a PP az ágazat átlagos vállalkozásának költségei alapján kapná az ellentételezést, sem a Bizottság nem jutott arra a következtetésre, hogy a PP költségei egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségei volnának. Ezen túlmenően a tervezett támogatás az elszenvedett veszteségekre vonatkozik. Következésképpen megállapítható, hogy a vizsgált szelektív intézkedést úgy kell tekinteni, mint amely előnyt nyújt a PP számára, és ez az előny az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti gazdasági előnynek minősül.

V.1.4.   A kereskedelemre tett hatás és a verseny torzulása

| (87) | Az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése tiltja az olyan támogatást is, amely hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, és torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(87)

Az EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése tiltja az olyan támogatást is, amely hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, és torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget.

| (88) | A fenti két feltétellel kapcsolatos elemzésében a Bizottság nem köteles bizonyítani, hogy a támogatás valóban hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, és hogy a verseny valóban torzulást szenvedett, hanem csak azt kell megvizsgálnia, hogy a támogatás alkalmas-e a kereskedelem befolyásolására és a versenytorzító hatásra (51). Ha az állam által vagy állami forrásokból nyújtott támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenyző vállalkozásokéhoz képest a Közösségen belüli kereskedelemben, az utóbbiakat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(88)

A fenti két feltétellel kapcsolatos elemzésében a Bizottság nem köteles bizonyítani, hogy a támogatás valóban hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, és hogy a verseny valóban torzulást szenvedett, hanem csak azt kell megvizsgálnia, hogy a támogatás alkalmas-e a kereskedelem befolyásolására és a versenytorzító hatásra (51). Ha az állam által vagy állami forrásokból nyújtott támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenyző vállalkozásokéhoz képest a Közösségen belüli kereskedelemben, az utóbbiakat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni.

| (89) | Nem szükséges tehát, hogy a PP részt vegyen az Unión belüli kereskedelemben. A tagállamok által egy vállalkozásnak nyújtott támogatás segíthet fenntartani vagy növelni a belföldi tevékenységeket, aminek eredményeképpen a más tagállamokban bejegyzett vállalkozásoknak kevesebb esélyük lehet bejutni az érintett tagállam piacára. Ezen túlmenően egy vállalkozás megerősítése, amely korábban nem vett részt az Unión belüli kereskedelemben, olyan helyzetbe hozhatja az adott vállalkozást, amely lehetővé teszi a bejutását egy másik tagállam piacára. |
| --- | --- |

(89)

Nem szükséges tehát, hogy a PP részt vegyen az Unión belüli kereskedelemben. A tagállamok által egy vállalkozásnak nyújtott támogatás segíthet fenntartani vagy növelni a belföldi tevékenységeket, aminek eredményeképpen a más tagállamokban bejegyzett vállalkozásoknak kevesebb esélyük lehet bejutni az érintett tagállam piacára. Ezen túlmenően egy vállalkozás megerősítése, amely korábban nem vett részt az Unión belüli kereskedelemben, olyan helyzetbe hozhatja az adott vállalkozást, amely lehetővé teszi a bejutását egy másik tagállam piacára.

| (90) | Ami a kizárólagos hatókörön kívüli levélforgalmat illeti, három vállalkozás rendelkezik engedéllyel e szolgáltatás végzéséhez. Ezek a vállalkozások a következők: a PP, a „Dystrybucja Polska Sp. z o.o” és az „Indesys Dominik Steinhaus”. A lengyel hatóságok szerint a Poczta Polska jelenlegi pozíciója ebben a szegmensben továbbra is erős, mivel az egyik versenytárs („Dystrybucja Polska Sp. z o.o.”) a nyomtatott reklámok disztribúciójára összpontosít, míg a másik tevékenysége a mazoviai régióra korlátozódik. |
| --- | --- |

(90)

Ami a kizárólagos hatókörön kívüli levélforgalmat illeti, három vállalkozás rendelkezik engedéllyel e szolgáltatás végzéséhez. Ezek a vállalkozások a következők: a PP, a „Dystrybucja Polska Sp. z o.o” és az „Indesys Dominik Steinhaus”. A lengyel hatóságok szerint a Poczta Polska jelenlegi pozíciója ebben a szegmensben továbbra is erős, mivel az egyik versenytárs („Dystrybucja Polska Sp. z o.o.”) a nyomtatott reklámok disztribúciójára összpontosít, míg a másik tevékenysége a mazoviai régióra korlátozódik.

| (91) | A lengyel csomag- és levélszolgáltatási szegmensben igen erős a verseny. A PP a csomag szegmensben [...] piaci részesedéssel, a levél szegmensben [...] piaci részesedéssel rendelkezik (52). Az érintett piacokon tevékenykedő vállalkozások magas minőségű szolgáltatásokat magas áron nyújtó vállalkozások (DHL, TNT, UPS), vagy alapvető szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások (pl. General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica). |
| --- | --- |

(91)

A lengyel csomag- és levélszolgáltatási szegmensben igen erős a verseny. A PP a csomag szegmensben [...] piaci részesedéssel, a levél szegmensben [...] piaci részesedéssel rendelkezik (52). Az érintett piacokon tevékenykedő vállalkozások magas minőségű szolgáltatásokat magas áron nyújtó vállalkozások (DHL, TNT, UPS), vagy alapvető szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások (pl. General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica).

| (92) | A PP a reklámanyag kézbesítési szegmensben megközelítőleg [...], a címzés nélküli nyomtatványok szegmensében megközelítőleg [...] piaci részesedéssel bír (53). A PP [...] piaci részesedése ellenére a piacon egyre több versenytárs tanúsít agresszív kereskedelmi politikát. |
| --- | --- |

(92)

A PP a reklámanyag kézbesítési szegmensben megközelítőleg [...], a címzés nélküli nyomtatványok szegmensében megközelítőleg [...] piaci részesedéssel bír (53). A PP [...] piaci részesedése ellenére a piacon egyre több versenytárs tanúsít agresszív kereskedelmi politikát.

| (93) | A pénzügyi szolgáltatások tekintetében a Bizottság emlékeztet rá, hogy a bankszektor már több éve nyitva áll a verseny előtt. A fokozatos liberalizáció növelte a versenyt, amely a tőke szabad vándorlásának eredményeként, az EUMSz rendelkezéseinek megfelelően alakult ki. |
| --- | --- |

(93)

A pénzügyi szolgáltatások tekintetében a Bizottság emlékeztet rá, hogy a bankszektor már több éve nyitva áll a verseny előtt. A fokozatos liberalizáció növelte a versenyt, amely a tőke szabad vándorlásának eredményeként, az EUMSz rendelkezéseinek megfelelően alakult ki.

| (94) | A PP pénzügyi tevékenységei keretében értékesíti a Bank Pocztowy (a PKO BP bank és a PP leányvállalata) termékeit, pl. hiteleket, számlákat, betéteket és lízing szolgáltatásokat is (a PP leányvállalatán, a Post MEDIA Serwis-en keresztül), illetve különböző pénzügyi szolgáltatásokat végez, ideértve a bankszámlákra történő pénzátutalást, készpénz-kiszállítást a címzett otthonába postai készpénzfizetési utalvány formájában, rádió és televízió előfizetési díjak begyűjtését, illetve különböző bankok által kiállított banki csekkek feldolgozását, és készpénz-hiteleket is. A PP tevékenysége kiterjed a biztosítási piacra is, a Poczta Polska részleges tulajdonában lévő vállalkozások, pl. a PAUF, az OFE Pocztylion vagy a TUW Pocztowe biztosítási és pénzügyi termékeinek forgalmazása révén. A PP egy nyugdíjalapot is fenntart, Pocztylion -Arka PTE S.A néven. |
| --- | --- |

(94)

A PP pénzügyi tevékenységei keretében értékesíti a Bank Pocztowy (a PKO BP bank és a PP leányvállalata) termékeit, pl. hiteleket, számlákat, betéteket és lízing szolgáltatásokat is (a PP leányvállalatán, a Post MEDIA Serwis-en keresztül), illetve különböző pénzügyi szolgáltatásokat végez, ideértve a bankszámlákra történő pénzátutalást, készpénz-kiszállítást a címzett otthonába postai készpénzfizetési utalvány formájában, rádió és televízió előfizetési díjak begyűjtését, illetve különböző bankok által kiállított banki csekkek feldolgozását, és készpénz-hiteleket is. A PP tevékenysége kiterjed a biztosítási piacra is, a Poczta Polska részleges tulajdonában lévő vállalkozások, pl. a PAUF, az OFE Pocztylion vagy a TUW Pocztowe biztosítási és pénzügyi termékeinek forgalmazása révén. A PP egy nyugdíjalapot is fenntart, Pocztylion -Arka PTE S.A néven.

| (95) | Tekintettel arra, hogy a PP leányvállalatok és kapcsolódó vállalkozások biztosítási és pénzügyi termékeit is forgalmazza, versenyben van a többi bankkal, biztosítási és brókercéggel. Ráadásul az elmúlt évek folyamán a PP jelentős mértékben kiszélesítette a készpénz-kifizetéssel járó szolgáltatásait, a hagyományos postai instrumentumokat számos, hivatalosan a banki tevékenységekhez sorolt eszközzel bővítve (betéti- és hitelkártyák, átutalások, állandó beszedési megbízások közüzemi díjfizetéshez). Ezek a fejlemények növelték a PP által kínált pénzügyi szolgáltatások és a bankok által kínált szolgáltatások behelyettesíthetőségét. |
| --- | --- |

(95)

Tekintettel arra, hogy a PP leányvállalatok és kapcsolódó vállalkozások biztosítási és pénzügyi termékeit is forgalmazza, versenyben van a többi bankkal, biztosítási és brókercéggel. Ráadásul az elmúlt évek folyamán a PP jelentős mértékben kiszélesítette a készpénz-kifizetéssel járó szolgáltatásait, a hagyományos postai instrumentumokat számos, hivatalosan a banki tevékenységekhez sorolt eszközzel bővítve (betéti- és hitelkártyák, átutalások, állandó beszedési megbízások közüzemi díjfizetéshez). Ezek a fejlemények növelték a PP által kínált pénzügyi szolgáltatások és a bankok által kínált szolgáltatások behelyettesíthetőségét.

| (96) | Különböző tagállamok pénzügyi intézetei tevékenykednek Lengyelországban, vagy közvetlenül saját divízióikon illetve képviseleti irodákon keresztül, vagy közvetve, lengyelországi székhelyű bankok és pénzügyi intézetek ellenőrzésén keresztül. |
| --- | --- |

(96)

Különböző tagállamok pénzügyi intézetei tevékenykednek Lengyelországban, vagy közvetlenül saját divízióikon illetve képviseleti irodákon keresztül, vagy közvetve, lengyelországi székhelyű bankok és pénzügyi intézetek ellenőrzésén keresztül.

| (97) | Összefoglalásként elmondható, hogy a postai és pénzügyi szolgáltatási szektorban a különböző tagállamok vállalkozásai versenyben vannak. A PP számára adott esetleges közszolgáltatási ellentételezés erősíthetné a PP pozícióját a Lengyelországban vagy más tagállamokban bejegyzett postai és pénzügyi vállalkozásokkal szemben, amelyek emiatt nagyobb nehézségek árán juthatnak csak be a lengyel piacra. Következésképpen az intézkedés torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok között kereskedelemre. |
| --- | --- |

(97)

Összefoglalásként elmondható, hogy a postai és pénzügyi szolgáltatási szektorban a különböző tagállamok vállalkozásai versenyben vannak. A PP számára adott esetleges közszolgáltatási ellentételezés erősíthetné a PP pozícióját a Lengyelországban vagy más tagállamokban bejegyzett postai és pénzügyi vállalkozásokkal szemben, amelyek emiatt nagyobb nehézségek árán juthatnak csak be a lengyel piacra. Következésképpen az intézkedés torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok között kereskedelemre.

V.1.5.   Következtetés

| (98) | A PP részére a támogatási rendszer keretében nyújtott ellentételezés az EUMSz 17. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(98)

A PP részére a támogatási rendszer keretében nyújtott ellentételezés az EUMSz 17. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

V.2.   A támogatás összeegyeztethetőségének értékelése

| (99) | Mint korábban említettük, a 2007. január 9-i határozat szerint az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárás a 2006. január 1-je utáni időszakra vonatkozóan nem került lezárásra. |
| --- | --- |

(99)

Mint korábban említettük, a 2007. január 9-i határozat szerint az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján indított eljárás a 2006. január 1-je utáni időszakra vonatkozóan nem került lezárásra.

| (100) | A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló 2005-ös közösségi keretszabály (54) (a továbbiakban: a Keretszabály) 25. pontja szerint „Ez a keretszabály az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hat évig alkalmazandó”. A Keretszabály 26. pontja szerint: „A Bizottság valamennyi bejelentett támogatási projektre alkalmazza e keretszabály rendelkezéseit, és a Hivatalos Lapban történő kihirdetést követően határozatot hoz a projektekről, még akkor is, ha a tájékoztatás a kihirdetés előtt történt”. |
| --- | --- |

(100)

A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló 2005-ös közösségi keretszabály (54) (a továbbiakban: a Keretszabály) 25. pontja szerint „Ez a keretszabály az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hat évig alkalmazandó”. A Keretszabály 26. pontja szerint: „A Bizottság valamennyi bejelentett támogatási projektre alkalmazza e keretszabály rendelkezéseit, és a Hivatalos Lapban történő kihirdetést követően határozatot hoz a projektekről, még akkor is, ha a tájékoztatás a kihirdetés előtt történt”.

| (101) | A szóban forgó támogatást a lengyel hatóságok az „átmeneti mechanizmus” eljárás keretében jelentették be (lásd a 88. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindítására vonatkozó 2005. június 25-i határozatot). Ebből következően a támogatási rendszer összeegyeztethetőségének értékelésére alkalmazandó jogszabályi rendelkezés a 2006-2011-es időszak vonatkozásában a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály. |
| --- | --- |

(101)

A szóban forgó támogatást a lengyel hatóságok az „átmeneti mechanizmus” eljárás keretében jelentették be (lásd a 88. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindítására vonatkozó 2005. június 25-i határozatot). Ebből következően a támogatási rendszer összeegyeztethetőségének értékelésére alkalmazandó jogszabályi rendelkezés a 2006-2011-es időszak vonatkozásában a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály.

| (102) | A Bizottság szerint „a belső piac jelenlegi fejlődési szakaszában a közszolgáltatásért járó ellentételezés az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése értelmében a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével akkor összeegyeztethető, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez szükséges, és a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság szerint „a belső piac jelenlegi fejlődési szakaszában a közszolgáltatásért járó ellentételezés az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése értelmében a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével akkor összeegyeztethető, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez szükséges, és a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”.

| (103) | A fenti egyensúlyt szem előtt tartva a Bizottság a Keretszabály rendelkezéseit alkalmazza a vizsgált intézkedés összeegyeztethetőségének elemzésére. A Keretszabály szerint az összeegyeztethetőség három alapfeltétele a következő: (i) a szóban forgó szolgáltatás valóban közszolgáltatás (ti. nem nyilvánvalóan tévesen minősítették általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak), (ii) az érintett vállalkozást hivatalos aktus alapján bízzák meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével, amely tartalmazza az említett közösségi Keretszabály 2.3. pontjában részletezett elemeket, illetve (iii) a vállalkozás a közszolgáltatásért nem részesül túlkompenzációban (az ésszerű nyereség figyelembevételével). |
| --- | --- |

(103)

A fenti egyensúlyt szem előtt tartva a Bizottság a Keretszabály rendelkezéseit alkalmazza a vizsgált intézkedés összeegyeztethetőségének elemzésére. A Keretszabály szerint az összeegyeztethetőség három alapfeltétele a következő: (i) a szóban forgó szolgáltatás valóban közszolgáltatás (ti. nem nyilvánvalóan tévesen minősítették általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak), (ii) az érintett vállalkozást hivatalos aktus alapján bízzák meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével, amely tartalmazza az említett közösségi Keretszabály 2.3. pontjában részletezett elemeket, illetve (iii) a vállalkozás a közszolgáltatásért nem részesül túlkompenzációban (az ésszerű nyereség figyelembevételével).

V.2.1.   Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás valódisága

| (104) | Amint a Keretszabály is jelzi, a tagállamoknak széles mozgásterük van az általános gazdasági érdekűnek minősíthető szolgáltatások természetét illetően. A Bizottság feladata biztosítani azt, hogy e cselekvési szabadságot ne fordíthassák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyilvánvalóan téves megítélésére. |
| --- | --- |

(104)

Amint a Keretszabály is jelzi, a tagállamoknak széles mozgásterük van az általános gazdasági érdekűnek minősíthető szolgáltatások természetét illetően. A Bizottság feladata biztosítani azt, hogy e cselekvési szabadságot ne fordíthassák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyilvánvalóan téves megítélésére.

| (105) | A PP részére előírt közszolgáltatási kötelezettség az általános postai szolgáltatásokban áll, a Posta irányelvvel összhangban (lásd a II.2. szakaszt). Az egész lengyel területen végzett és a lengyel népesség számára azonos alapszolgáltatásokat egységes áron biztosító általános postai szolgáltatások az általános gazdasági érdekű szolgáltatások (SGEI) klasszikus esetét képezik. |
| --- | --- |

(105)

A PP részére előírt közszolgáltatási kötelezettség az általános postai szolgáltatásokban áll, a Posta irányelvvel összhangban (lásd a II.2. szakaszt). Az egész lengyel területen végzett és a lengyel népesség számára azonos alapszolgáltatásokat egységes áron biztosító általános postai szolgáltatások az általános gazdasági érdekű szolgáltatások (SGEI) klasszikus esetét képezik.

| (106) | A PP-re bízott általános postai szolgáltatás tehát az EUMSz 106. cikke szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül. |
| --- | --- |

(106)

A PP-re bízott általános postai szolgáltatás tehát az EUMSz 106. cikke szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül.

V.2.2.   A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámítási módszerét meghatározó jogszabály megléte (Megbízás)

| (107) | Amint a Keretszabályban pontosítva van, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a Szerződés 86. cikkében meghatározott koncepciója azt jelenti, hogy az érintett vállalkozást egy speciális feladatra kapott megbízást. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végzésének felelősségét egy vagy több hivatalos jogi aktus útján kell az érintett vállalkozásra ruházni. |
| --- | --- |

(107)

Amint a Keretszabályban pontosítva van, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a Szerződés 86. cikkében meghatározott koncepciója azt jelenti, hogy az érintett vállalkozást egy speciális feladatra kapott megbízást. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végzésének felelősségét egy vagy több hivatalos jogi aktus útján kell az érintett vállalkozásra ruházni.

| (108) | A jelen esetben a 2003. július 12-i Postatörvény, illetve „az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeiről szóló 2004. január 9-i infrastruktúra-fejlesztési miniszteri rendelet” azok a jogi eszközök, amelyek meghatározzák és a PP-re ruházzák az általános postai szolgáltatásokban megtestesülő általános gazdasági érdekű szolgáltatást (lásd a II.2., II.3. és a IV.4. szakaszt). |
| --- | --- |

(108)

A jelen esetben a 2003. július 12-i Postatörvény, illetve „az általános postai szolgáltatások nyújtásának feltételeiről szóló 2004. január 9-i infrastruktúra-fejlesztési miniszteri rendelet” azok a jogi eszközök, amelyek meghatározzák és a PP-re ruházzák az általános postai szolgáltatásokban megtestesülő általános gazdasági érdekű szolgáltatást (lásd a II.2., II.3. és a IV.4. szakaszt).

| (109) | Ezek a jogi aktusok – a fentebb említett közösségi Keretszabály 2.3. szakaszával összhangban – meghatározzák:






  — | a közszolgáltatási kötelezettség (általános postai szolgáltatás) pontos természetét (a postatörvény 3.25. pontja), |
| --- | --- | --- |

(109)

Ezek a jogi aktusok – a fentebb említett közösségi Keretszabály 2.3. szakaszával összhangban – meghatározzák:

—

a közszolgáltatási kötelezettség (általános postai szolgáltatás) pontos természetét (a postatörvény 3.25. pontja),

| — | az érintett vállalkozást (PP) és földrajzi területet (az egész nemzeti terület) (a postatörvény 3.25. pontja), |
| --- | --- |

—

az érintett vállalkozást (PP) és földrajzi területet (az egész nemzeti terület) (a postatörvény 3.25. pontja),

| — | a PP részére fenntartott kizárólagos jogkörök természetét (a postatörvény 46.2. pontja). |
| --- | --- |

—

a PP részére fenntartott kizárólagos jogkörök természetét (a postatörvény 46.2. pontja).

| (110) | Jóllehet a postatörvény 52. és 52.a. cikke, illetve a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete felállít néhány alapelvet az ellentételezésre vonatkozóan (55), ezek nem elegendőek ahhoz, hogy a Keretszabály 12. cikkének d) és e) pontjában felállított követelmények maradéktalanul teljesülnek. |
| --- | --- |

(110)

Jóllehet a postatörvény 52. és 52.a. cikke, illetve a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete felállít néhány alapelvet az ellentételezésre vonatkozóan (55), ezek nem elegendőek ahhoz, hogy a Keretszabály 12. cikkének d) és e) pontjában felállított követelmények maradéktalanul teljesülnek.

| (111) | A rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a szolgáltatások között felosztható eredmények típusai az „értékesített termékek, javak és alapanyagok költségeire”, az „értékesítési költségekre”, az „általános és adminisztratív költségekre”, és a „postai szolgáltatások finanszírozására szolgáló kötelezettségek kamataira – a külföldi valuta átváltási árfolyam-különbözeteket is beleértve” korlátozódnak. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti jogszabályok nem térnek ki az összes, az ellentételezés kiszámítása szempontjából releváns paraméterre. Tekintettel arra, hogy egyes költségek és bevételek (56) teljesen kimaradtak a nemzeti jogszabályokból a szolgáltatásokhoz kapcsolódó tételek felsorolásakor, ezek ellenőrzése és felügyelete sincsen biztosítva általuk (lásd alább, az V.2.3.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(111)

A rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a szolgáltatások között felosztható eredmények típusai az „értékesített termékek, javak és alapanyagok költségeire”, az „értékesítési költségekre”, az „általános és adminisztratív költségekre”, és a „postai szolgáltatások finanszírozására szolgáló kötelezettségek kamataira – a külföldi valuta átváltási árfolyam-különbözeteket is beleértve” korlátozódnak. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti jogszabályok nem térnek ki az összes, az ellentételezés kiszámítása szempontjából releváns paraméterre. Tekintettel arra, hogy egyes költségek és bevételek (56) teljesen kimaradtak a nemzeti jogszabályokból a szolgáltatásokhoz kapcsolódó tételek felsorolásakor, ezek ellenőrzése és felügyelete sincsen biztosítva általuk (lásd alább, az V.2.3.3. szakaszt).

| (112) | Az 52.a. cikk (4) bekezdése megállapít bizonyos szabályokat, amelyek alapján a UKE akkor hagyhatja jóvá a postai szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettség végzéséért járó ellentételezés összegét, ha előzetesen benyújtotta 1. a közszolgáltató vállalat könyvvizsgáló által jóváhagyott pénzügyi jelentését, 2. a szolgáltatáshoz kapcsolódó feltételek teljesítésére vonatkozó információkat, illetve 3. a könyvelésre és a költségelszámolásra vonatkozóan az 52. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított követelmények igazolt teljesítésére vonatkozó információkat. Ugyanezen okból, miután az 52. cikk (2) bekezdése közvetlenül utal a Rendeletre, és az utóbbi csak bizonyos költségek felosztásáról rendelkezik, a Bizottság úgy véli, hogy a releváns nemzeti jogszabályok nem térnek ki minden, az ellentételezés szempontjából releváns paraméterre. Következésképpen ha nem veszik figyelembe az ellentételezés szempontjából releváns paraméterek összességét, nem teljesül maradéktalanul az a feltétel sem, amely szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak részletezniük kell a túlkompenzálás elkerülésére vonatkozó szabályokat is. Az évente elvégzendő ellenőrzések korlátozott hatóköre megerősíti a fenti megállapítást (részletesebb magyarázatért lásd alább a V.2.3.5. szakaszt). A Bizottság által elemzett rendelkezések a jelek szerint nem tartalmaznak az esetleges túlkompenzáció visszafizetésére vonatkozó szabályokat sem. |
| --- | --- |

(112)

Az 52.a. cikk (4) bekezdése megállapít bizonyos szabályokat, amelyek alapján a UKE akkor hagyhatja jóvá a postai szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettség végzéséért járó ellentételezés összegét, ha előzetesen benyújtotta 1. a közszolgáltató vállalat könyvvizsgáló által jóváhagyott pénzügyi jelentését, 2. a szolgáltatáshoz kapcsolódó feltételek teljesítésére vonatkozó információkat, illetve 3. a könyvelésre és a költségelszámolásra vonatkozóan az 52. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított követelmények igazolt teljesítésére vonatkozó információkat. Ugyanezen okból, miután az 52. cikk (2) bekezdése közvetlenül utal a Rendeletre, és az utóbbi csak bizonyos költségek felosztásáról rendelkezik, a Bizottság úgy véli, hogy a releváns nemzeti jogszabályok nem térnek ki minden, az ellentételezés szempontjából releváns paraméterre. Következésképpen ha nem veszik figyelembe az ellentételezés szempontjából releváns paraméterek összességét, nem teljesül maradéktalanul az a feltétel sem, amely szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak részletezniük kell a túlkompenzálás elkerülésére vonatkozó szabályokat is. Az évente elvégzendő ellenőrzések korlátozott hatóköre megerősíti a fenti megállapítást (részletesebb magyarázatért lásd alább a V.2.3.5. szakaszt). A Bizottság által elemzett rendelkezések a jelek szerint nem tartalmaznak az esetleges túlkompenzáció visszafizetésére vonatkozó szabályokat sem.

| (113) | Ezért a Bizottság úgy találja, hogy azon feltételek, amelyek szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak meg kell határozniuk i. az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó paramétereket (a Keretszabály 12. cikkének d) pontja), valamint ii. a túlzott ellentételezés elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó szabályokat (a Keretszabály 12. cikkének e) pontja), nem teljesülnek maradéktalanul. Ráadásul a fent említett okok miatt a Bizottság szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak világosan meg kellene határozniuk az éves ellenőrzés célját, nevezetesen annak biztosítását, hogy ne kerülhessen sor túlkompenzálásra. |
| --- | --- |

(113)

Ezért a Bizottság úgy találja, hogy azon feltételek, amelyek szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak meg kell határozniuk i. az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó paramétereket (a Keretszabály 12. cikkének d) pontja), valamint ii. a túlzott ellentételezés elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó szabályokat (a Keretszabály 12. cikkének e) pontja), nem teljesülnek maradéktalanul. Ráadásul a fent említett okok miatt a Bizottság szerint a releváns nemzeti jogszabályoknak világosan meg kellene határozniuk az éves ellenőrzés célját, nevezetesen annak biztosítását, hogy ne kerülhessen sor túlkompenzálásra.

| (114) | Összefoglalva a megbízás nem tartalmazza a Keretszabályban a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozóan előírt valamennyi elemet, nevezetesen nem teljesíti a Keretszabály 12. cikkének d) és e) pontjában foglalt feltételeket. Következésképpen a második feltétel a jelen esetben csak részben tekinthető teljesültnek, és csak abban az esetben lehet értékelni a PP részére a vizsgált intézkedés keretében nyújtott ellentételezés szükségességét, és biztosítani a szóban forgó ellentételezés összeegyeztethetőségét, ha megfelelő rendelkezések kerülnek elfogadásra, biztosítva a 128. cikk i) pontjában említett költségek és bevételek figyelembevételét. |
| --- | --- |

(114)

Összefoglalva a megbízás nem tartalmazza a Keretszabályban a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozóan előírt valamennyi elemet, nevezetesen nem teljesíti a Keretszabály 12. cikkének d) és e) pontjában foglalt feltételeket. Következésképpen a második feltétel a jelen esetben csak részben tekinthető teljesültnek, és csak abban az esetben lehet értékelni a PP részére a vizsgált intézkedés keretében nyújtott ellentételezés szükségességét, és biztosítani a szóban forgó ellentételezés összeegyeztethetőségét, ha megfelelő rendelkezések kerülnek elfogadásra, biztosítva a 128. cikk i) pontjában említett költségek és bevételek figyelembevételét.

| (115) | A támogatási rendszer végrehajtásának V.2.3. szakaszban foglalt elemzése világosabban is rámutat a hiányosan meghatározott paraméterek és a túlkompenzálás elkerülésére szolgáló szabályok hiányának gyakorlati következményeire. |
| --- | --- |

(115)

A támogatási rendszer végrehajtásának V.2.3. szakaszban foglalt elemzése világosabban is rámutat a hiányosan meghatározott paraméterek és a túlkompenzálás elkerülésére szolgáló szabályok hiányának gyakorlati következményeire.

V.2.3.   A túlkompenzálás hiánya

| (116) | A Keretszabály 14. bekezdése szerint: „(...) az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. A jogszabály jelzi továbbá, hogy (...) a figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. (...) Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül eső tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni (...)”. |
| --- | --- |

(116)

A Keretszabály 14. bekezdése szerint: „(...) az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. A jogszabály jelzi továbbá, hogy (...) a figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. (...) Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül eső tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni (...)”.

| (117) | A PP tevékenységei nem korlátozódnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra (lásd fent a II.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(117)

A PP tevékenységei nem korlátozódnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra (lásd fent a II.1. szakaszt).

| (118) | A fenti kritérium igazolt teljesüléséhez a jelen esetben pontosan meg kellene határozni az érintett jogszabály által a PP-re rótt közszolgáltatási kötelezettség (általános postai szolgáltatások) költségeit, és azt össze kellene hasonlítani az állam által a PP részére biztosított előnyökkel. |
| --- | --- |

(118)

A fenti kritérium igazolt teljesüléséhez a jelen esetben pontosan meg kellene határozni az érintett jogszabály által a PP-re rótt közszolgáltatási kötelezettség (általános postai szolgáltatások) költségeit, és azt össze kellene hasonlítani az állam által a PP részére biztosított előnyökkel.

| (119) | A lengyel postatörvény 52a. cikke világosan lefekteti a túlkompenzálásra vonatkozó tilalmat: „1. Az általános postai szolgáltatás végzésére kötelezett közszolgáltató az állami költségvetésből abban az esetben részesülhet támogatásban az ellátott szolgáltatás után, ha az veszteséggel jár. 2. A támogatás összegét külön jogszabály, a költségvetési törvény határozza meg, figyelemmel arra az alapelvre, hogy a támogatás végösszege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatás nyújtásának költségei és a szolgáltatásból nyert bevételek közötti különbözetet ...”. |
| --- | --- |

(119)

A lengyel postatörvény 52a. cikke világosan lefekteti a túlkompenzálásra vonatkozó tilalmat: „1. Az általános postai szolgáltatás végzésére kötelezett közszolgáltató az állami költségvetésből abban az esetben részesülhet támogatásban az ellátott szolgáltatás után, ha az veszteséggel jár. 2. A támogatás összegét külön jogszabály, a költségvetési törvény határozza meg, figyelemmel arra az alapelvre, hogy a támogatás végösszege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatás nyújtásának költségei és a szolgáltatásból nyert bevételek közötti különbözetet ...”.

V.2.3.1.   Az eredmények valódisága

| (120) | A Bizottság úgy találta, hogy az analitikus könyvelésben feltűntetett bizonyos bevétel- és költségtípusok egyúttal a pénzügyi kimutatásokban is megjelennek. Tekintettel arra, hogy az analitikus könyvelést a pénzügyi nyilvántartások keretein belül vezetik (57), és ez utóbbit minden évben független könyvvizsgáló vizsgálja, amely nem állapított meg ezzel kapcsolatos mulasztásokat, a Bizottságnak nincsen oka kételkedni abban, hogy a bevételek és költségek valóban előfordultak. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság úgy találta, hogy az analitikus könyvelésben feltűntetett bizonyos bevétel- és költségtípusok egyúttal a pénzügyi kimutatásokban is megjelennek. Tekintettel arra, hogy az analitikus könyvelést a pénzügyi nyilvántartások keretein belül vezetik (57), és ez utóbbit minden évben független könyvvizsgáló vizsgálja, amely nem állapított meg ezzel kapcsolatos mulasztásokat, a Bizottságnak nincsen oka kételkedni abban, hogy a bevételek és költségek valóban előfordultak.

V.2.3.2.   A számlák megfelelő elkülönítése a közszolgáltatási kötelezettség nettó eredményének számításakor

| (121) | Mivel a PP nem csak általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújt, hanem egyéb kereskedelmi szolgáltatásokat is végez, a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján a vállalkozás köteles elkülönített számlákat vezetni belső nyilvántartásai keretében. |
| --- | --- |

(121)

Mivel a PP nem csak általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújt, hanem egyéb kereskedelmi szolgáltatásokat is végez, a 97/67/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján a vállalkozás köteles elkülönített számlákat vezetni belső nyilvántartásai keretében.

| (122) | A postatörvény 52. cikkének (1) bekezdése alapján a PP-nek oly módon kell vezetnie a könyvelését, hogy az alapján külön-külön kiszámíthatóak legyenek az egyes kizárólagos szolgáltatások költségei, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségei, az általános postai szolgáltatások és az egyéb szolgáltatások különválasztásával. |
| --- | --- |

(122)

A postatörvény 52. cikkének (1) bekezdése alapján a PP-nek oly módon kell vezetnie a könyvelését, hogy az alapján külön-külön kiszámíthatóak legyenek az egyes kizárólagos szolgáltatások költségei, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségei, az általános postai szolgáltatások és az egyéb szolgáltatások különválasztásával.

| (123) | A Bizottság ellenőrizte, hogy a belső könyvelési rendszer világosan megkülönbözteti-e az egyetemes (ill. ezen belül a kizárólagos és nem kizárólagos), illetve a nem egyetemes szolgáltatások számláit. Lengyelország bizonyította a fenti elkülönítés meglétét, az egyes szolgáltatások számlái alapján és a szolgáltatás-csoportok közös számlái alapján mutatva ki az eredményeket. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság ellenőrizte, hogy a belső könyvelési rendszer világosan megkülönbözteti-e az egyetemes (ill. ezen belül a kizárólagos és nem kizárólagos), illetve a nem egyetemes szolgáltatások számláit. Lengyelország bizonyította a fenti elkülönítés meglétét, az egyes szolgáltatások számlái alapján és a szolgáltatás-csoportok közös számlái alapján mutatva ki az eredményeket.

| (124) | Amint a Bizottságnak eljuttatott információkból és a Nemzeti Szabályozó Hatóság éves ellenőrzéseiből is kiderül, a PP a kizárólagos szolgáltatásokról külön eredménykimutatást (58), a következő csoportok esetében pedig összevont kimutatásokat vezet: i. nem kizárólagos általános postai szolgáltatások ii. egyéb kereskedelmi szolgáltatások (kivéve általános gazdasági érdekű szolgáltatások), a postatörvény 52. cikke (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(124)

Amint a Bizottságnak eljuttatott információkból és a Nemzeti Szabályozó Hatóság éves ellenőrzéseiből is kiderül, a PP a kizárólagos szolgáltatásokról külön eredménykimutatást (58), a következő csoportok esetében pedig összevont kimutatásokat vezet: i. nem kizárólagos általános postai szolgáltatások ii. egyéb kereskedelmi szolgáltatások (kivéve általános gazdasági érdekű szolgáltatások), a postatörvény 52. cikke (1) bekezdésével összhangban.

| (125) | Nevezetesen a 2006-os és 2007-es évvel kapcsolatban a Nemzeti Szabályozási Hatóság jelentése szerint a PP mint általános postai szolgáltatásokat végző közszolgáltató olyan könyvvitelt és nyilvántartást vezetett, amely lehetővé teszi az egyes kizárólagos szolgáltatások költségeinek, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségének, s az utóbbin belül az általános postai és az egyéb szolgáltatások költségeinek szétválasztását, a postatörvény 52. cikke (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(125)

Nevezetesen a 2006-os és 2007-es évvel kapcsolatban a Nemzeti Szabályozási Hatóság jelentése szerint a PP mint általános postai szolgáltatásokat végző közszolgáltató olyan könyvvitelt és nyilvántartást vezetett, amely lehetővé teszi az egyes kizárólagos szolgáltatások költségeinek, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségének, s az utóbbin belül az általános postai és az egyéb szolgáltatások költségeinek szétválasztását, a postatörvény 52. cikke (1) bekezdésével összhangban.

| (126) | A Lengyelország által a PP elkülönített elszámolásaival kapcsolatban eljuttatott tájékoztatás; az általános és nem általános szolgáltatások könyvelésének megfelelő szétválasztásával kapcsolatos külső ellenőrzések tanúbizonysága; illetve a Bizottság által elvégzett ellenőrzések alapján megalapozottan kijelenthető, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a PP által közszolgálati kötelezettségek keretében végzett szolgáltatások megfelelően elkülönített elszámolások alá esnek. A Bizottság ezért azon az állásponton van, hogy a PP megfelelően elkülönített számlákat vezet, melyek lehetővé teszik a kizárólagos szolgáltatások területén minden egyes szolgáltatás költségeinek, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségének megállapítását, az utóbbin belül megkülönböztetve az általános és nem általános szolgáltatásokat, a 97/67/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(126)

A Lengyelország által a PP elkülönített elszámolásaival kapcsolatban eljuttatott tájékoztatás; az általános és nem általános szolgáltatások könyvelésének megfelelő szétválasztásával kapcsolatos külső ellenőrzések tanúbizonysága; illetve a Bizottság által elvégzett ellenőrzések alapján megalapozottan kijelenthető, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a PP által közszolgálati kötelezettségek keretében végzett szolgáltatások megfelelően elkülönített elszámolások alá esnek. A Bizottság ezért azon az állásponton van, hogy a PP megfelelően elkülönített számlákat vezet, melyek lehetővé teszik a kizárólagos szolgáltatások területén minden egyes szolgáltatás költségeinek, illetve a nem kizárólagos szolgáltatások összköltségének megállapítását, az utóbbin belül megkülönböztetve az általános és nem általános szolgáltatásokat, a 97/67/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésével összhangban.

V.2.3.3.   Teljes költség- és bevételfelosztás a szolgáltatások között

| (127) | A fenti elemzés keretében a Bizottság szúrópróbaszerűen megvizsgálta a szolgáltatott pénzügyi adatok teljességét, összevetve a PP analitikus könyveléséből származó konszolidált adatokat az eredménykimutatással. |
| --- | --- |

(127)

A fenti elemzés keretében a Bizottság szúrópróbaszerűen megvizsgálta a szolgáltatott pénzügyi adatok teljességét, összevetve a PP analitikus könyveléséből származó konszolidált adatokat az eredménykimutatással.

| (128) | A Bizottság a következőket állapította meg: i. egyes kategóriák, pl. az „egyéb működési költségek” (59), a „rendkívüli eredmények” és egyes „pénzügyi költségek” esetében a költségek és bevételek nem kerültek felosztásra a szolgáltatások között; továbbá ii. a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete korlátozta a szolgáltatások között a „értékesített termékek, javak és anyagok ráfordításai”, az „értékesítési költségek”, az „általános és adminisztratív költségek” és „a postai szolgáltatások finanszírozására szolgáló követelések kamatai, a valuta árfolyam-különbözeteket is beleértve” címén felosztható költségek típusait. Azon költségek és bevételek viszonylagos aránya, amelyek felosztásáról a nemzeti jogszabályok nem rendelkeznek, a 2006-os évben összesen 2,5 %, illetve 1,5 % volt. Jóllehet a múltban viszonylagos jelentőségüket tekintve a szolgáltatások között fel nem osztott költségek és bevételek marginálisnak tekinthetők, a jövőben lényegesen nagyobb jelentőségük is lehet. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a következőket állapította meg: i. egyes kategóriák, pl. az „egyéb működési költségek” (59), a „rendkívüli eredmények” és egyes „pénzügyi költségek” esetében a költségek és bevételek nem kerültek felosztásra a szolgáltatások között; továbbá ii. a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendelete korlátozta a szolgáltatások között a „értékesített termékek, javak és anyagok ráfordításai”, az „értékesítési költségek”, az „általános és adminisztratív költségek” és „a postai szolgáltatások finanszírozására szolgáló követelések kamatai, a valuta árfolyam-különbözeteket is beleértve” címén felosztható költségek típusait. Azon költségek és bevételek viszonylagos aránya, amelyek felosztásáról a nemzeti jogszabályok nem rendelkeznek, a 2006-os évben összesen 2,5 %, illetve 1,5 % volt. Jóllehet a múltban viszonylagos jelentőségüket tekintve a szolgáltatások között fel nem osztott költségek és bevételek marginálisnak tekinthetők, a jövőben lényegesen nagyobb jelentőségük is lehet.

| (129) | Ugyanakkor a múltra vonatkozóan Lengyelország újabb tájékoztatásában a hasonló „fel nem osztott eredményeket” utólagosan felosztotta az általános szolgáltatások (kizárólagos és nem kizárólagos) és nem általános szolgáltatások (postai, pénzügyi és egyéb szolgáltatások) között. Lengyelország ezen túlmenően mellékelte a szolgáltatások közötti eredményfelosztás módszerének magyarázatát. Mindez azt bizonyítja, hogy a PP ésszerű módszert alkalmazott az eredmények felosztása terén. |
| --- | --- |

(129)

Ugyanakkor a múltra vonatkozóan Lengyelország újabb tájékoztatásában a hasonló „fel nem osztott eredményeket” utólagosan felosztotta az általános szolgáltatások (kizárólagos és nem kizárólagos) és nem általános szolgáltatások (postai, pénzügyi és egyéb szolgáltatások) között. Lengyelország ezen túlmenően mellékelte a szolgáltatások közötti eredményfelosztás módszerének magyarázatát. Mindez azt bizonyítja, hogy a PP ésszerű módszert alkalmazott az eredmények felosztása terén.

| (130) | A többi belső költség- és bevételtípus (60) összhangban volt az eredménykimutatással. |
| --- | --- |

(130)

A többi belső költség- és bevételtípus (60) összhangban volt az eredménykimutatással.

| (131) | A Bizottság tehát úgy véli, a 128. cikk i) pontjában említett valamennyi bevételt és költséget módszeresen fel kell osztani, a teljes eredményfelosztás elvével és a Keretszabályban lefektetett egyéb feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság tehát úgy véli, a 128. cikk i) pontjában említett valamennyi bevételt és költséget módszeresen fel kell osztani, a teljes eredményfelosztás elvével és a Keretszabályban lefektetett egyéb feltételekkel összhangban.

V.2.3.4.   Kielégítő költségfelosztási módszer és annak megfelelő alkalmazása

| (132) | A postatörvény fentebb idézett 52. cikkének (2) bekezdése alapján „Az állami pénzügyekben illetékes miniszter, a postai és telekommunikációs ügyekben illetékes miniszterrel való konzultációt követően rendeletben szabályozza az alkalmazandó költségfelosztási módszert az egységköltség számítás lehetőségének alapelve alapján, az 1. szakasz figyelembevételével.” |
| --- | --- |

(132)

A postatörvény fentebb idézett 52. cikkének (2) bekezdése alapján „Az állami pénzügyekben illetékes miniszter, a postai és telekommunikációs ügyekben illetékes miniszterrel való konzultációt követően rendeletben szabályozza az alkalmazandó költségfelosztási módszert az egységköltség számítás lehetőségének alapelve alapján, az 1. szakasz figyelembevételével.”

| (133) | A pénzügyminiszter az idézett 52. cikk (2) bekezdésével összhangban 2003. december 24-én kiadott egy rendeletet az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltató által alkalmazandó költségfelosztási módszerről, az irányelv 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(133)

A pénzügyminiszter az idézett 52. cikk (2) bekezdésével összhangban 2003. december 24-én kiadott egy rendeletet az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltató által alkalmazandó költségfelosztási módszerről, az irányelv 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően.

| (134) | A Nemzeti Szabályozó Hatóság által kiadott jelentésekből kiderül, hogy a PP a költségeket közvetlenül vagy közvetve az elvégzett szolgáltatások költségei között osztotta fel, és e költségfelosztást az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltatók által alkalmazandó költségfelosztási módszerről szóló 2003. december 24-i pénzügyminiszteri rendelet szerint alkalmazta. A Nemzeti Szabályozó Hatóság évről évre megerősítette, hogy a PP költségeit az alábbi módszer szerint osztotta fel:






  i. | az egyetlen szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz tartozó költségeket közvetlenül az adott szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz rendelik, a könyvelési bizonylatok alapján; |
| --- | --- | --- |

(134)

A Nemzeti Szabályozó Hatóság által kiadott jelentésekből kiderül, hogy a PP a költségeket közvetlenül vagy közvetve az elvégzett szolgáltatások költségei között osztotta fel, és e költségfelosztást az általános postai szolgáltatást nyújtó szolgáltatók által alkalmazandó költségfelosztási módszerről szóló 2003. december 24-i pénzügyminiszteri rendelet szerint alkalmazta. A Nemzeti Szabályozó Hatóság évről évre megerősítette, hogy a PP költségeit az alábbi módszer szerint osztotta fel:

i.

az egyetlen szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz tartozó költségeket közvetlenül az adott szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz rendelik, a könyvelési bizonylatok alapján;

| ii. | a több szolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódó költségeket az adott szolgáltatásokon vagy szolgáltatáscsoportokon belül meglévő költséggeneráló tényezők elemzése alapján osztják fel az egyes szolgáltatások illetve szolgáltatáscsoportok között; |
| --- | --- |

ii.

a több szolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódó költségeket az adott szolgáltatásokon vagy szolgáltatáscsoportokon belül meglévő költséggeneráló tényezők elemzése alapján osztják fel az egyes szolgáltatások illetve szolgáltatáscsoportok között;

| iii. | abban az esetben, ha egy költséget nem lehet közvetlenül felosztani, a több szolgáltatáshoz kapcsolódó költségeket az adott szolgáltatásokhoz vagy szolgáltatáscsoportokhoz közvetlenül kötődő költségekhez való viszonyuk alapján osztják fel az egyes szolgáltatások vagy szolgáltatáscsoportok között; |
| --- | --- |

iii.

abban az esetben, ha egy költséget nem lehet közvetlenül felosztani, a több szolgáltatáshoz kapcsolódó költségeket az adott szolgáltatásokhoz vagy szolgáltatáscsoportokhoz közvetlenül kötődő költségekhez való viszonyuk alapján osztják fel az egyes szolgáltatások vagy szolgáltatáscsoportok között;

| iv. | abban az esetben, ha a költségeket sem közvetve, sem közvetlenül nem lehet felosztani, az egyéb költségeket az összes szolgáltatás között felosztják, egy általános mutató alapján, amelyet az adott szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz tartozó költségeknek az összes szolgáltatás vagy szolgáltatáscsoport költségeihez való aránya alapján számítanak ki. |
| --- | --- |

iv.

abban az esetben, ha a költségeket sem közvetve, sem közvetlenül nem lehet felosztani, az egyéb költségeket az összes szolgáltatás között felosztják, egy általános mutató alapján, amelyet az adott szolgáltatáshoz vagy szolgáltatáscsoporthoz tartozó költségeknek az összes szolgáltatás vagy szolgáltatáscsoport költségeihez való aránya alapján számítanak ki.

| (135) | Jóllehet 2006-ban a költségek csupán [...] része minősült közvetlen költségnek, a Bizottság nem találta indokoltnak megkérdőjelezni a közvetlen és közvetett költségek közötti felosztás megfelelőségét. Ráadásul a Nemzeti Szabályozó Hatóság és a könyvvizsgálók által végzett ellenőrzések arra a következtetésre jutottak, hogy „a közvetlen költségek ellenőrzése bevezetésre került és hatékonyan működik”. |
| --- | --- |

(135)

Jóllehet 2006-ban a költségek csupán [...] része minősült közvetlen költségnek, a Bizottság nem találta indokoltnak megkérdőjelezni a közvetlen és közvetett költségek közötti felosztás megfelelőségét. Ráadásul a Nemzeti Szabályozó Hatóság és a könyvvizsgálók által végzett ellenőrzések arra a következtetésre jutottak, hogy „a közvetlen költségek ellenőrzése bevezetésre került és hatékonyan működik”.

| (136) | Ami a közvetett költségeket illeti (lásd fentebb a „IV.2.1 A költségfelosztási rendszer” c. fejezetet), a Bizottság azon az állásponton van, hogy a közvetett költségek főbb kategóriáinál (pl. működési költségek, szállítási költségek, hálózat fenntartási költségek és egyéb közvetett költségek) a szolgáltatások közötti felosztáskor alkalmazott kulcsok ugyan korlátozott számúak, de ésszerűek. |
| --- | --- |

(136)

Ami a közvetett költségeket illeti (lásd fentebb a „IV.2.1 A költségfelosztási rendszer” c. fejezetet), a Bizottság azon az állásponton van, hogy a közvetett költségek főbb kategóriáinál (pl. működési költségek, szállítási költségek, hálózat fenntartási költségek és egyéb közvetett költségek) a szolgáltatások közötti felosztáskor alkalmazott kulcsok ugyan korlátozott számúak, de ésszerűek.

| (137) | Ésszerűnek tűnik például az, hogy a „működési költségek” felosztásának alkalmazott kulcs „az egyes szolgáltatások elvégzéséhez szükséges, percben megadott munkaidő” (61), tekintettel arra, milyen nehéz pontosan kiszámítani a szolgáltatás elszámolása során a különböző szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó vámkezelési, válogatási és kézbesítési költségeket. A Bizottságnak tudomása van róla, hogy a PP elszámolási rendszerében a közelmúltban kifinomultabb felosztási rendszert vezettek be a működési költségeknél, növelve a költségfelosztási kulcsok számát, és ezzel javítva a belső könyvviteli információk pontosságát. |
| --- | --- |

(137)

Ésszerűnek tűnik például az, hogy a „működési költségek” felosztásának alkalmazott kulcs „az egyes szolgáltatások elvégzéséhez szükséges, percben megadott munkaidő” (61), tekintettel arra, milyen nehéz pontosan kiszámítani a szolgáltatás elszámolása során a különböző szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó vámkezelési, válogatási és kézbesítési költségeket. A Bizottságnak tudomása van róla, hogy a PP elszámolási rendszerében a közelmúltban kifinomultabb felosztási rendszert vezettek be a működési költségeknél, növelve a költségfelosztási kulcsok számát, és ezzel javítva a belső könyvviteli információk pontosságát.

| (138) | A „kézbesített postai küldemény súlya” felosztási kulcs ugyancsak hitelesnek tűnik a „szállítási költségek” felosztásakor. Éppen ezért a szállítási költségek szolgáltatások szerinti felosztása céljából a Bizottság jóváhagyja a jelenlegi felosztási kulcs mögött lévő feltételezést, amely szerint a különböző szolgáltatások egyes kilogrammjai azonos módon veszik fel a „szállítás” költségelemet. |
| --- | --- |

(138)

A „kézbesített postai küldemény súlya” felosztási kulcs ugyancsak hitelesnek tűnik a „szállítási költségek” felosztásakor. Éppen ezért a szállítási költségek szolgáltatások szerinti felosztása céljából a Bizottság jóváhagyja a jelenlegi felosztási kulcs mögött lévő feltételezést, amely szerint a különböző szolgáltatások egyes kilogrammjai azonos módon veszik fel a „szállítás” költségelemet.

| (139) | Ahhoz, hogy a PP az „egyéb közvetett költségek” szolgáltatások közötti felosztását elvégezze, a következőkről kell adatokat gyűjtenie: i. a kézbesített postaküldemények súlyáról, ii. a kézbesített postaküldemények méretéről/számáról, valamint iii. a különböző műveletek elvégzéséhez szükséges munkaidőről. A statisztikákat „statisztikai felmérési eredmények” (62), „a szolgáltatások értékének volumenei” (63) és „a munkaterhelésről végzett felmérések” (64) alapján gyűjtik össze. Ami a munkaterhelésre vonatkozó felméréseket illeti, ezeket évente egyszer egy hónapig végzik, minden postahivatalra, elosztó központra és kézbesítési régióra kiterjedően. Az egyes szolgáltatások végzésének folyamatát rendkívül részletesen lebontják a PP-alkalmazottak által végzett részműveletekre, melyekre vonatkozóan a felmérések alapján munkaidő-normát állapítanak meg. A Bizottságnak nem volt oka kételkedni az adatgyűjtések periodikusságának megfelelőségében. |
| --- | --- |

(139)

Ahhoz, hogy a PP az „egyéb közvetett költségek” szolgáltatások közötti felosztását elvégezze, a következőkről kell adatokat gyűjtenie: i. a kézbesített postaküldemények súlyáról, ii. a kézbesített postaküldemények méretéről/számáról, valamint iii. a különböző műveletek elvégzéséhez szükséges munkaidőről. A statisztikákat „statisztikai felmérési eredmények” (62), „a szolgáltatások értékének volumenei” (63) és „a munkaterhelésről végzett felmérések” (64) alapján gyűjtik össze. Ami a munkaterhelésre vonatkozó felméréseket illeti, ezeket évente egyszer egy hónapig végzik, minden postahivatalra, elosztó központra és kézbesítési régióra kiterjedően. Az egyes szolgáltatások végzésének folyamatát rendkívül részletesen lebontják a PP-alkalmazottak által végzett részműveletekre, melyekre vonatkozóan a felmérések alapján munkaidő-normát állapítanak meg. A Bizottságnak nem volt oka kételkedni az adatgyűjtések periodikusságának megfelelőségében.

| (140) | Végezetül megjegyzendő, hogy a „hálózat fenntartási költségeknek” a szolgáltatásokhoz korábban hozzárendelt i. közvetlen költségek, plusz ii. közvetett működési költségek, plusz iii. közvetett szállítási költségek alapján történő felosztása elfogadható ugyan, de úgy tűnik, itt kevésbé szoros az ok-okozati viszony, mint a fenti költségfelosztási elvek esetében. |
| --- | --- |

(140)

Végezetül megjegyzendő, hogy a „hálózat fenntartási költségeknek” a szolgáltatásokhoz korábban hozzárendelt i. közvetlen költségek, plusz ii. közvetett működési költségek, plusz iii. közvetett szállítási költségek alapján történő felosztása elfogadható ugyan, de úgy tűnik, itt kevésbé szoros az ok-okozati viszony, mint a fenti költségfelosztási elvek esetében.

| (141) | A PP által szerzett bevételek többsége jellegéből adódóan közvetlenül kapcsolható a szolgáltatásokhoz. A Bizottság tehát nem vonja kétségbe az „értékesítési bevételek” szolgáltatások közötti megfelelő felosztását. |
| --- | --- |

(141)

A PP által szerzett bevételek többsége jellegéből adódóan közvetlenül kapcsolható a szolgáltatásokhoz. A Bizottság tehát nem vonja kétségbe az „értékesítési bevételek” szolgáltatások közötti megfelelő felosztását.

| (142) | A lengyel hatóságoknak a Bizottság kérése nyomán be kellett nyújtaniuk (65) az eredmények összességének felosztását a szolgáltatáskategóriák között (általános szolgáltatások, kizárólagos és nem kizárólagos szolgáltatásokra lebontva; illetve nem általános szolgáltatások, postai, pénzügyi és egyéb szolgáltatásokra lebontva), valamint a szolgáltatások közötti felosztás módszerére vonatkozó magyarázatot. Az a tény, hogy a kért információkat benyújtották, bizonyítja, hogy ez a belső könyvviteli információ a szükséges részletességi szinten rendelkezésre áll. A Bizottság nem talált semmilyen nyilvánvaló hibát az „egyéb működési eredmények” (66), a „rendkívüli eredmények” (67) és a „pénzügyi eredmények” (68) szolgáltatáscsoportok közötti felosztásának módszerében. |
| --- | --- |

(142)

A lengyel hatóságoknak a Bizottság kérése nyomán be kellett nyújtaniuk (65) az eredmények összességének felosztását a szolgáltatáskategóriák között (általános szolgáltatások, kizárólagos és nem kizárólagos szolgáltatásokra lebontva; illetve nem általános szolgáltatások, postai, pénzügyi és egyéb szolgáltatásokra lebontva), valamint a szolgáltatások közötti felosztás módszerére vonatkozó magyarázatot. Az a tény, hogy a kért információkat benyújtották, bizonyítja, hogy ez a belső könyvviteli információ a szükséges részletességi szinten rendelkezésre áll. A Bizottság nem talált semmilyen nyilvánvaló hibát az „egyéb működési eredmények” (66), a „rendkívüli eredmények” (67) és a „pénzügyi eredmények” (68) szolgáltatáscsoportok közötti felosztásának módszerében.

| (143) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a PP költségeinek jelentős részét arányszámítási módszerek alapján osztják fel a szolgáltatások között (a költségek mintegy [...] része a korábban a szolgáltatásokhoz rendelt költségek arányában került felosztásra, nevezetesen az „egyéb költségek” kategóriájában, lásd „általános, adminisztratív és fejlesztési költségek”, „értékesítési költségek” illetve „egyes pénzügyi költségek” (69)). Erőfeszítéseket kell tehát tenni, hogy a lehetőségek szerint csökkentsék az arányszámítási módszer relevanciáját a PP költségfelosztási módszerén belül, a költségek és a szolgáltatások közötti szorosabb kapcsolat érdekében. Összefoglalva a költségfelosztási módszer elfogadható, de tökéletesíthető azzal, ha az alkalmazott felosztási kulcsok a lehető legszorosabb összefüggést teremtik a felhasznált források költségei és az adott forrásokból származó szolgáltatások között. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a PP költségeinek jelentős részét arányszámítási módszerek alapján osztják fel a szolgáltatások között (a költségek mintegy [...] része a korábban a szolgáltatásokhoz rendelt költségek arányában került felosztásra, nevezetesen az „egyéb költségek” kategóriájában, lásd „általános, adminisztratív és fejlesztési költségek”, „értékesítési költségek” illetve „egyes pénzügyi költségek” (69)). Erőfeszítéseket kell tehát tenni, hogy a lehetőségek szerint csökkentsék az arányszámítási módszer relevanciáját a PP költségfelosztási módszerén belül, a költségek és a szolgáltatások közötti szorosabb kapcsolat érdekében. Összefoglalva a költségfelosztási módszer elfogadható, de tökéletesíthető azzal, ha az alkalmazott felosztási kulcsok a lehető legszorosabb összefüggést teremtik a felhasznált források költségei és az adott forrásokból származó szolgáltatások között.

| (144) | Ezzel kapcsolatban a PP arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy rendszeresen részletesebb rendelkezéseket és eljárásokat vezetnek be (70), és finomítják a költségfelosztási kulcsokat, hogy azok jobban tükrözzék az ok-okozati viszonyokat a felmerült költségtípusok és az egyes szolgáltatások között, javítva a rendszer megbízhatóságát a belső elszámolási adatok tekintetében. A fenti megfontolásokból a PP teljeskörűen be kívánja vezetni a tevékenység alapú költségelszámolást a vezetői számviteli rendszeren belül, amely határozottan javítaná a szolgáltatási tevékenységek költségeinek nyomon követhetőségét. |
| --- | --- |

(144)

Ezzel kapcsolatban a PP arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy rendszeresen részletesebb rendelkezéseket és eljárásokat vezetnek be (70), és finomítják a költségfelosztási kulcsokat, hogy azok jobban tükrözzék az ok-okozati viszonyokat a felmerült költségtípusok és az egyes szolgáltatások között, javítva a rendszer megbízhatóságát a belső elszámolási adatok tekintetében. A fenti megfontolásokból a PP teljeskörűen be kívánja vezetni a tevékenység alapú költségelszámolást a vezetői számviteli rendszeren belül, amely határozottan javítaná a szolgáltatási tevékenységek költségeinek nyomon követhetőségét.

| (145) | Ugyancsak rendszeresen felülvizsgálják a közvetlen és közvetett költségek megkülönböztetésének, illetve a költségfelosztási kulcsok számításának szabályait; 2007-ben pl. bevezették a közvetlen költségellenőrzési eljárást (71), még egyértelműbb szabályokat állapítva meg a szolgáltatások számláin nyilvántartott egyszerű és rendszeres közvetlen költségek ellenőrzésére (72). Ezen felül az a tény, hogy a közvetett költségek esetében központi szinten állapítják meg a költségfelosztási kulcsokat (73) hozzájárulhat a kulcsok vállalaton belüli egységesebb alkalmazásához. 2007. január 1-je óta egyébként a Lengyel Posta azon szervezeti egységei, amelyek költségfelosztási kulcsokat számolnak, kötelesek benyújtani a kulcsokat a Könyvviteli Központnak. A Bizottság helyesli a PP ellenőrzési környezetén belül a fenti területen végrehajtott változtatásokat, különös tekintettel a közvetlen és közvetett költségek nyilvántartásának ellenőrzési eljárásaira. |
| --- | --- |

(145)

Ugyancsak rendszeresen felülvizsgálják a közvetlen és közvetett költségek megkülönböztetésének, illetve a költségfelosztási kulcsok számításának szabályait; 2007-ben pl. bevezették a közvetlen költségellenőrzési eljárást (71), még egyértelműbb szabályokat állapítva meg a szolgáltatások számláin nyilvántartott egyszerű és rendszeres közvetlen költségek ellenőrzésére (72). Ezen felül az a tény, hogy a közvetett költségek esetében központi szinten állapítják meg a költségfelosztási kulcsokat (73) hozzájárulhat a kulcsok vállalaton belüli egységesebb alkalmazásához. 2007. január 1-je óta egyébként a Lengyel Posta azon szervezeti egységei, amelyek költségfelosztási kulcsokat számolnak, kötelesek benyújtani a kulcsokat a Könyvviteli Központnak. A Bizottság helyesli a PP ellenőrzési környezetén belül a fenti területen végrehajtott változtatásokat, különös tekintettel a közvetlen és közvetett költségek nyilvántartásának ellenőrzési eljárásaira.

| (146) | Ugyanakkor a Nemzeti Szabályozó Hatóság ajánlásokat adott ki bizonyos egyéb gyenge pontok felszámolása érdekében (74), melyekre az éves ellenőrzések során derült fény. A lengyel hatóságok szerint a 2005-ös és 2006-os üzleti év folyamán kiadott ajánlások jelentős része már végre lett hajtva (75), vagy a végrehajtása már folyamatban van. A Bizottság fontosnak tartja, hogy valamennyi függőben lévő ajánlást a lehető leghamarabb léptessenek életbe, a megbízhatóbb belső könyvelési rendszer kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

(146)

Ugyanakkor a Nemzeti Szabályozó Hatóság ajánlásokat adott ki bizonyos egyéb gyenge pontok felszámolása érdekében (74), melyekre az éves ellenőrzések során derült fény. A lengyel hatóságok szerint a 2005-ös és 2006-os üzleti év folyamán kiadott ajánlások jelentős része már végre lett hajtva (75), vagy a végrehajtása már folyamatban van. A Bizottság fontosnak tartja, hogy valamennyi függőben lévő ajánlást a lehető leghamarabb léptessenek életbe, a megbízhatóbb belső könyvelési rendszer kialakítása érdekében.

| (147) | A költségfelosztási módszerre vonatkozóan Lengyelország által benyújtott információk alapján a Bizottság tehát arra az álláspontra jutott, hogy a Lengyel Posta által alkalmazott költségfelosztási kulcsok ésszerű ok-okozati viszonyt teremtenek a szolgáltatásokhoz rendelt költségek és az adott költségek forrásai között. A Bizottság ezen túlmenően támogatja a PP erőfeszítéseit annak érdekében, hogy i. megerősítse a gazdálkodási adatokhoz kapcsolódó ellenőrzési környezetet, illetve ii. hogy tökéletesítse a költségfelosztási módszert, mely a jövőbeli ellentételezés kiszámításának alapjául szolgál. |
| --- | --- |

(147)

A költségfelosztási módszerre vonatkozóan Lengyelország által benyújtott információk alapján a Bizottság tehát arra az álláspontra jutott, hogy a Lengyel Posta által alkalmazott költségfelosztási kulcsok ésszerű ok-okozati viszonyt teremtenek a szolgáltatásokhoz rendelt költségek és az adott költségek forrásai között. A Bizottság ezen túlmenően támogatja a PP erőfeszítéseit annak érdekében, hogy i. megerősítse a gazdálkodási adatokhoz kapcsolódó ellenőrzési környezetet, illetve ii. hogy tökéletesítse a költségfelosztási módszert, mely a jövőbeli ellentételezés kiszámításának alapjául szolgál.

| (148) | Ugyanakkor a fenti V.2.3.3. szakaszban leírtaknak megfelelően az általános postai szolgáltatási kötelezettség végzéséhez kapcsolódó nettó eredmény, és az ezen kívüli eredmények megfelelő számítása érdekében biztosítani kell, hogy semmilyen költség és bevétel ne maradjon ki az eredményfelosztásból, és hogy minden eredményt (76) (bevételek és költségek) megfelelően osszanak fel az egyes kizárólagos vagy nem kizárólagos általános postai szolgáltatások és nem általános postai szolgáltatások között. |
| --- | --- |

(148)

Ugyanakkor a fenti V.2.3.3. szakaszban leírtaknak megfelelően az általános postai szolgáltatási kötelezettség végzéséhez kapcsolódó nettó eredmény, és az ezen kívüli eredmények megfelelő számítása érdekében biztosítani kell, hogy semmilyen költség és bevétel ne maradjon ki az eredményfelosztásból, és hogy minden eredményt (76) (bevételek és költségek) megfelelően osszanak fel az egyes kizárólagos vagy nem kizárólagos általános postai szolgáltatások és nem általános postai szolgáltatások között.

V.2.3.5.   Évente végzett független ellenőrzés

| (149) | A postatörvény 52. cikkének (3) bekezdése szerint „az általános postai szolgáltató köteles évente nyilatkozatban igazolni az UKE elnöke felé, hogy eleget tett az 1. szakaszban leírt követelményeknek; a tárgyévre vonatkozóan a következő év március 31-ig bezárólag”. Az UKE elnöke ezen túlmenően köteles ellenőrizni, hogy a szolgáltató megfelelt-e az 52. cikk (4) bekezdésének 1. és 2. szakaszában foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

(149)

A postatörvény 52. cikkének (3) bekezdése szerint „az általános postai szolgáltató köteles évente nyilatkozatban igazolni az UKE elnöke felé, hogy eleget tett az 1. szakaszban leírt követelményeknek; a tárgyévre vonatkozóan a következő év március 31-ig bezárólag”. Az UKE elnöke ezen túlmenően köteles ellenőrizni, hogy a szolgáltató megfelelt-e az 52. cikk (4) bekezdésének 1. és 2. szakaszában foglalt előírásoknak.

| (150) | „A közszolgáltató köteles legkésőbb minden év július 31-ig benyújtani az UKE elnökének az előző évre vonatkozó, az 1994. szeptember 29-i számviteli törvényben foglalt előírások alapján könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi jelentését (Jogi Közlöny, 2002-es évfolyam, 76. szám, 694. pont; illetve 2003-as évfolyam, 60. szám, 535. pont), az 1. és 2. szakasz rendelkezéseivel összhangban”. |
| --- | --- |

(150)

„A közszolgáltató köteles legkésőbb minden év július 31-ig benyújtani az UKE elnökének az előző évre vonatkozó, az 1994. szeptember 29-i számviteli törvényben foglalt előírások alapján könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi jelentését (Jogi Közlöny, 2002-es évfolyam, 76. szám, 694. pont; illetve 2003-as évfolyam, 60. szám, 535. pont), az 1. és 2. szakasz rendelkezéseivel összhangban”.

| (151) | Mint fentebb említettük, a Bizottság kézhez kapta a Nemzeti Szabályozó Hatóság által egy független könyvvizsgálóval közösen készített éves jelentéseket az elkülönített számlák és a költségfelosztás követelményeinek való megfelelésről. A szóban forgó jelentések következtetései szerint a PP belső könyvelése az általánosan elfogadott könyvviteli elveken alapult, és ezért alkalmas a vállalatra bízott általános postai szolgáltatások számszerűsítésére, vagyis megfelel a Posta Irányelv 14. cikke (3) bekezdésének. |
| --- | --- |

(151)

Mint fentebb említettük, a Bizottság kézhez kapta a Nemzeti Szabályozó Hatóság által egy független könyvvizsgálóval közösen készített éves jelentéseket az elkülönített számlák és a költségfelosztás követelményeinek való megfelelésről. A szóban forgó jelentések következtetései szerint a PP belső könyvelése az általánosan elfogadott könyvviteli elveken alapult, és ezért alkalmas a vállalatra bízott általános postai szolgáltatások számszerűsítésére, vagyis megfelel a Posta Irányelv 14. cikke (3) bekezdésének.

| (152) | Figyelemmel arra a tényre, hogy az analitikus könyvelést az általános könyvelésen belül vezetik, fontos, hogy az utóbbit is ellenőrzés alá vessék. A PP pénzügyi jelentéseit minden évben független ellenőrzésnek vetik alá (lásd az V.2.3.1. szakaszt). A könyvvizsgáló ugyanakkor azt is felügyeli, hogy a könyvviteli adatok megfelelnek-e a postatörvény részletes rendelkezéseinek (lásd az 52. cikket). |
| --- | --- |

(152)

Figyelemmel arra a tényre, hogy az analitikus könyvelést az általános könyvelésen belül vezetik, fontos, hogy az utóbbit is ellenőrzés alá vessék. A PP pénzügyi jelentéseit minden évben független ellenőrzésnek vetik alá (lásd az V.2.3.1. szakaszt). A könyvvizsgáló ugyanakkor azt is felügyeli, hogy a könyvviteli adatok megfelelnek-e a postatörvény részletes rendelkezéseinek (lásd az 52. cikket).

| (153) | Ugyanakkor mivel az UKE által a független könyvvizsgáló céggel közösen kiadott éves jelentések minden esetben közölték, hogy az éves független ellenőrzések hatálya arra korlátozódik, hogy „a közszolgáltató milyen mértékben tett eleget a postatörvény 52. cikkéből és a »Rendeletből« eredő kötelezettségeknek”, és mivel az utóbbiak csak bizonyos költségtípusok ellenőrzését írják elő (77), bebizonyosodott, hogy a túlzott mértékű ellentételezés elkerülésére irányuló eddigi szabályok nem elegendőek, ha a V.2.3.3. szakaszban leírt intézkedések nem kerülnek bevezetésre. A Bizottság álláspontja szerint a fenti ellenőrzések hatóköre túlságosan szűk ahhoz, hogy megfelelően garantálják az ellenőrzés céljának teljesülését, nevezetesen hogy ne kerülhessen sor túlzott mértékű ellentételezésre (lásd a Keretszabály 20. pontját, és a postatörvény 52.a. cikkét (78)). |
| --- | --- |

(153)

Ugyanakkor mivel az UKE által a független könyvvizsgáló céggel közösen kiadott éves jelentések minden esetben közölték, hogy az éves független ellenőrzések hatálya arra korlátozódik, hogy „a közszolgáltató milyen mértékben tett eleget a postatörvény 52. cikkéből és a »Rendeletből« eredő kötelezettségeknek”, és mivel az utóbbiak csak bizonyos költségtípusok ellenőrzését írják elő (77), bebizonyosodott, hogy a túlzott mértékű ellentételezés elkerülésére irányuló eddigi szabályok nem elegendőek, ha a V.2.3.3. szakaszban leírt intézkedések nem kerülnek bevezetésre. A Bizottság álláspontja szerint a fenti ellenőrzések hatóköre túlságosan szűk ahhoz, hogy megfelelően garantálják az ellenőrzés céljának teljesülését, nevezetesen hogy ne kerülhessen sor túlzott mértékű ellentételezésre (lásd a Keretszabály 20. pontját, és a postatörvény 52.a. cikkét (78)).

| (154) | Éppen ezért, az V.2.2. szakaszban foglaltaknak megfelelően a Bizottság szerint az éves ellenőrzés hatókörébe bele kell foglalni az „egyéb működési bevételeket”, az „egyéb működési költségeket”, a „pénzügyi bevételeket”, a „pénzügyi költségeket” és a „rendkívüli eredményeket”, illetve az „értékesítési bevételeket” is. |
| --- | --- |

(154)

Éppen ezért, az V.2.2. szakaszban foglaltaknak megfelelően a Bizottság szerint az éves ellenőrzés hatókörébe bele kell foglalni az „egyéb működési bevételeket”, az „egyéb működési költségeket”, a „pénzügyi bevételeket”, a „pénzügyi költségeket” és a „rendkívüli eredményeket”, illetve az „értékesítési bevételeket” is.

| (155) | Összefoglalva a Bizottság azon az állásponton van, hogy a könyvvitel ellenőrzésének hatókörét ki kell bővíteni, biztosítva hogy minden releváns költség- és bevétel-kategóriát figyelembe vesznek az ellentételezés összegének kiszámításakor. |
| --- | --- |

(155)

Összefoglalva a Bizottság azon az állásponton van, hogy a könyvvitel ellenőrzésének hatókörét ki kell bővíteni, biztosítva hogy minden releváns költség- és bevétel-kategóriát figyelembe vesznek az ellentételezés összegének kiszámításakor.

V.2.3.6.   Nem várható túlzott ellentételezés 2009-2011-ben

| (156) | A vállalat előrejelzései szerint (lásd az alábbi táblázatot), a PP várhatóan nem szenved el nettó veszteségeket a közszolgáltatási kötelezettség ellátásából kifolyólag a támogatási rendszer elkövetkezendő éveiben (a részletesebb adatokat lásd a 3. mellékletben). A kérdéses támogatási program keretében tehát nem várható ellentételezés a 2009–2011-es időszakban.

  2.   táblázat












  (000 PLZ) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| A közszolgáltatási kötelezettség bevételei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A közszolgáltatási kötelezettség költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nettó többlet (79) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| %-os eltérés (nettó többlet/postai közszolg. bevételek) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(156)

A vállalat előrejelzései szerint (lásd az alábbi táblázatot), a PP várhatóan nem szenved el nettó veszteségeket a közszolgáltatási kötelezettség ellátásából kifolyólag a támogatási rendszer elkövetkezendő éveiben (a részletesebb adatokat lásd a 3. mellékletben). A kérdéses támogatási program keretében tehát nem várható ellentételezés a 2009–2011-es időszakban.

2.   táblázat

(000 PLZ)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

A közszolgáltatási kötelezettség bevételei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A közszolgáltatási kötelezettség költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nettó többlet (79)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

%-os eltérés (nettó többlet/postai közszolg. bevételek)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (157) | A fentiekből is kiderül, hogy a postai közszolgáltatásból nyert nettó többlet évről évre folyamatosan csökken. A fenti aktuális trend ellenére a PP a pénzügyi eredmények folyamatos javulását jelzi előre a támogatási rendszer következő éveire. A trendváltozás indokolását a vállalat a 2008 végén meghirdetett költségoptimalizálási program bevezetésére alapozza, amely költségmegtakarításokat eredményezhet, és ennek következtében a PP pénzügyi eredményeinek fokozatos javulásához vezethet. Ez a program nem csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra összpontosított, de a PP ezen kívül eső kereskedelmi tevékenységeire is, így pl. bizonyos veszteséges kiegészítő tevékenységeket a jövőben nem végeznek. A vállalat ezen felül bizonyos intézkedéseket tervez a bevételek növelése érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül, pl. a fölösleges ingatlanvagyon értékesítése révén, a PP versenyképességét javító pénzügyi szolgáltatások korszerűsítésével, stb. |
| --- | --- |

(157)

A fentiekből is kiderül, hogy a postai közszolgáltatásból nyert nettó többlet évről évre folyamatosan csökken. A fenti aktuális trend ellenére a PP a pénzügyi eredmények folyamatos javulását jelzi előre a támogatási rendszer következő éveire. A trendváltozás indokolását a vállalat a 2008 végén meghirdetett költségoptimalizálási program bevezetésére alapozza, amely költségmegtakarításokat eredményezhet, és ennek következtében a PP pénzügyi eredményeinek fokozatos javulásához vezethet. Ez a program nem csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra összpontosított, de a PP ezen kívül eső kereskedelmi tevékenységeire is, így pl. bizonyos veszteséges kiegészítő tevékenységeket a jövőben nem végeznek. A vállalat ezen felül bizonyos intézkedéseket tervez a bevételek növelése érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül, pl. a fölösleges ingatlanvagyon értékesítése révén, a PP versenyképességét javító pénzügyi szolgáltatások korszerűsítésével, stb.

| (158) | Az előrejelzett adatok számításánál alapul vett főbb feltételezések olyan paraméterekhez kapcsolódnak, mint a szervezeti struktúra változása, a különböző postai szolgáltatások változó árszintje, a munkaerőköltségek és egyéb költségek változásai, az alkalmazottak száma és makrogazdasági változók (GDP növekedés, munkanélküliségi arány, inflációs ráta, EUR/PLZ és USD/PLZ átváltási árfolyam). |
| --- | --- |

(158)

Az előrejelzett adatok számításánál alapul vett főbb feltételezések olyan paraméterekhez kapcsolódnak, mint a szervezeti struktúra változása, a különböző postai szolgáltatások változó árszintje, a munkaerőköltségek és egyéb költségek változásai, az alkalmazottak száma és makrogazdasági változók (GDP növekedés, munkanélküliségi arány, inflációs ráta, EUR/PLZ és USD/PLZ átváltási árfolyam).

| (159) | Ezen túlmenően, mint már korábban utaltunk rá, bár a PP a Keretszabály alapján joggal tarthatna számot „ésszerű nyereségre”, a lengyel hatóságok közlése szerint az alkalmazandó nemzeti jogszabályok alapján a PP kizárólag az általános postai szolgáltatások végzésével kapcsolatban elszenvedett veszteségek után részesülhet ellentételezésben. Következésképpen az ellentételezés összege nem fedezhet ésszerű nyereséget, ami kiegészítő biztosítékot jelent arra, hogy nem kerülhet sor túlzott mértékű ellentételezésre a jövőben. |
| --- | --- |

(159)

Ezen túlmenően, mint már korábban utaltunk rá, bár a PP a Keretszabály alapján joggal tarthatna számot „ésszerű nyereségre”, a lengyel hatóságok közlése szerint az alkalmazandó nemzeti jogszabályok alapján a PP kizárólag az általános postai szolgáltatások végzésével kapcsolatban elszenvedett veszteségek után részesülhet ellentételezésben. Következésképpen az ellentételezés összege nem fedezhet ésszerű nyereséget, ami kiegészítő biztosítékot jelent arra, hogy nem kerülhet sor túlzott mértékű ellentételezésre a jövőben.

| (160) | A Bizottságnak nincs alapja arra, hogy kétségbe vonja a költség- és bevételszámítás alapját képező feltételezéseket a támogatási rendszer következő éveire vonatkozóan. Ezen felül a PP ellenőrzési környezetében és belső könyvelési rendszerében rendszeresen bevezetett változtatások további garanciákat jelentenek a megfelelő eredményfelosztásra nézve az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és egyéb szolgáltatások esetében. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottságnak nincs alapja arra, hogy kétségbe vonja a költség- és bevételszámítás alapját képező feltételezéseket a támogatási rendszer következő éveire vonatkozóan. Ezen felül a PP ellenőrzési környezetében és belső könyvelési rendszerében rendszeresen bevezetett változtatások további garanciákat jelentenek a megfelelő eredményfelosztásra nézve az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és egyéb szolgáltatások esetében.

| (161) | Mivel a PP a közeljövőben új, a tevékenység alapú (ABC) költségszámításon alapuló költségmodellt kíván bevezetni, a Bizottság a bevezetéstől számított három hónapon belül tájékoztatást kér a PP belső elszámolási rendszerében esetlegesen bekövetkezett minden jelentős változásról. |
| --- | --- |

(161)

Mivel a PP a közeljövőben új, a tevékenység alapú (ABC) költségszámításon alapuló költségmodellt kíván bevezetni, a Bizottság a bevezetéstől számított három hónapon belül tájékoztatást kér a PP belső elszámolási rendszerében esetlegesen bekövetkezett minden jelentős változásról.

VI.   AZ ENGEDÉLYEZÉS IDŐBELI KERETE

| (162) | Lengyelország eredetileg 2012-ig szóló értékelést kért a Bizottságtól. Mivel azonban a közszolgáltatáshoz kapcsolódó ellentételezésre vonatkozó jelenlegi szabályozás, ti. „a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály” 2011-ben hatályát veszti, a lengyel hatóságok elfogadták, hogy a támogatási rendszer jóváhagyása a 2011-es évig szóljon. |
| --- | --- |

(162)

Lengyelország eredetileg 2012-ig szóló értékelést kért a Bizottságtól. Mivel azonban a közszolgáltatáshoz kapcsolódó ellentételezésre vonatkozó jelenlegi szabályozás, ti. „a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály” 2011-ben hatályát veszti, a lengyel hatóságok elfogadták, hogy a támogatási rendszer jóváhagyása a 2011-es évig szóljon.

| (163) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben a 2006–2011-es időszakban a támogatási rendszer keretében ellentételezés kifizetésére kerül sor a közszolgáltatási feladat ellátásának kompenzálására, a szóban forgó ellentételezés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, amely azonban az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésével összeegyeztethetőnek tekinthető, feltéve, hogy a fent leírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(163)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben a 2006–2011-es időszakban a támogatási rendszer keretében ellentételezés kifizetésére kerül sor a közszolgáltatási feladat ellátásának kompenzálására, a szóban forgó ellentételezés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, amely azonban az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésével összeegyeztethetőnek tekinthető, feltéve, hogy a fent leírt feltételek teljesülnek.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (164) | A fentiek alapján a támogatási rendszer eleget tesz a Keretszabályban előírt feltételeknek, ezért a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti, a következő feltételek teljesülése esetén: (1) Lengyelországnak pontosítania kell az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó feltételeket, biztosítva hogy minden eredmény a jóváhagyott módszer alapján felosztásra kerüljön a szolgáltatások között, (2) Lengyelországnak megfelelőbb szabályokat kell kidolgoznia a túlzott ellentételezés elkerülése és visszafizetése érdekében, biztosítva az ellentételezés szempontjából releváns eredmények maradéktalan figyelembevételét és a túlzott ellentételezés visszafizetésére vonatkozó szabályok kidolgozását, valamint (3) Lengyelországnak biztosítania kell, hogy az újabb költségfelosztási szabályok is összeegyeztethetők maradjanak a 97/67/EK irányelv 14. cikkének rendelkezéseivel, és három hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot a PP belső elszámolási rendszerén végrehajtott jelentősebb változásokról, |
| --- | --- |

(164)

A fentiek alapján a támogatási rendszer eleget tesz a Keretszabályban előírt feltételeknek, ezért a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti, a következő feltételek teljesülése esetén: (1) Lengyelországnak pontosítania kell az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó feltételeket, biztosítva hogy minden eredmény a jóváhagyott módszer alapján felosztásra kerüljön a szolgáltatások között, (2) Lengyelországnak megfelelőbb szabályokat kell kidolgoznia a túlzott ellentételezés elkerülése és visszafizetése érdekében, biztosítva az ellentételezés szempontjából releváns eredmények maradéktalan figyelembevételét és a túlzott ellentételezés visszafizetésére vonatkozó szabályok kidolgozását, valamint (3) Lengyelországnak biztosítania kell, hogy az újabb költségfelosztási szabályok is összeegyeztethetők maradjanak a 97/67/EK irányelv 14. cikkének rendelkezéseivel, és három hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot a PP belső elszámolási rendszerén végrehajtott jelentősebb változásokról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Lengyelország által a Poczta Polska részére az általános postai szolgáltatási feladatok 2006-2011 közötti időszakban való elvégzéséért nyújtott ellentételezésre vonatkozó intézkedés az EUMSz 106. cikkének (2) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, a 2. cikkben előírt feltételek teljesülése esetén.

2. cikk

Lengyelországnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket:

| 1. | az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó feltételek pontosítása érdekében, biztosítva hogy minden eredmény a jóváhagyott módszer alapján felosztásra kerüljön a szolgáltatások között; |
| --- | --- |

1.

az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó feltételek pontosítása érdekében, biztosítva hogy minden eredmény a jóváhagyott módszer alapján felosztásra kerüljön a szolgáltatások között;

| 2. | a túlzott ellentételezés elkerülését és visszafizetését szolgáló szabályok tökéletesítése érdekében, biztosítva az ellentételezés szempontjából releváns eredmények maradéktalan figyelembevételét és a túlzott ellentételezés visszafizetésére vonatkozó szabályok kidolgozását; |
| --- | --- |

2.

a túlzott ellentételezés elkerülését és visszafizetését szolgáló szabályok tökéletesítése érdekében, biztosítva az ellentételezés szempontjából releváns eredmények maradéktalan figyelembevételét és a túlzott ellentételezés visszafizetésére vonatkozó szabályok kidolgozását;

| 3. | annak biztosítása érdekében, hogy az újabb költségfelosztási szabályok is összeegyeztethetők maradjanak a 97/67/EK irányelv 14. cikkének rendelkezéseivel, három hónapon belül tájékoztatva a Bizottságot a PP belső elszámolási rendszerén végrehajtott jelentősebb változásokról. |
| --- | --- |

3.

annak biztosítása érdekében, hogy az újabb költségfelosztási szabályok is összeegyeztethetők maradjanak a 97/67/EK irányelv 14. cikkének rendelkezéseivel, három hónapon belül tájékoztatva a Bizottságot a PP belső elszámolási rendszerén végrehajtott jelentősebb változásokról.

3. cikk

Lengyelország az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

4. cikk

Ennek a határozatnak Lengyelország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az EUMSz 107., illetve 108. cikke lett. A két rendelkezés-csomag lényegében azonos tartalmú. A jelen határozat keretében az EUMSz 107. és 108. cikkére tett hivatkozásokat a megfelelő esetekben az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére tett utalásokként kell értelmezni.

1

(2)  HL C 274., 2005.11.5., 14. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Törölték „A Poczta Polska közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvény” 17. cikkét, amely szerint „a Lengyel Posta támogatást igényelhet... az állami költségvetésből... beruházásainak finanszírozására”. A postatörvény új 52.a cikke nem biztosít lehetőséget beruházási támogatások nyújtására.

4

(5)  HL C 223., 2006.9.16., 11. o.

5

(6)  HL C 33., 2007.2.15., 9. o.

6

(7)  Ez a garancia, amely a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mindeddig a PP összes tevékenységét lefedte, időben és hatályban korlátlan, és nem jár ellentételezéssel, ezért összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Ez az állami támogatás a Csatlakozási Szerződés IV. mellékletének 3. pontja szerinti meglévő támogatásnak minősül. 2007. április 25-én a Bizottság ajánlást adott ki Lengyelország számára, amelyben javasolta, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket e garanciával kapcsolatban, az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 18. cikkének útmutatásai alapján. Mivel a lengyel hatóságok már megindították a jogi eljárást annak érdekében, hogy megszüntessék a PP részére nyújtott állami garanciát, amely a PP csődeljárás alá vonásának lehetetlenségéből következik; és miután ugyanezen hatóságok kötelezettséget vállaltak, hogy legkésőbb 2008. június 30-ig hatályon kívül helyezik a rendelkezést, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a lengyel hatóságok megértették a Bizottság versenyjogi aggályait, és ugyanezen határozat keretében lezárta a meglévő állami támogatás miatt indított eljárást, az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 19. cikke alapján (Lásd: HL C 284., 2007.11.27.).

7

(8)  Dziennik Ustaw 180. sz., 1109. tétel.

8

Dziennik Ustaw

(9)  HL 130 (1188 és módosításai).

9

(10)  46. cikk (2) bekezdés: Az állami szolgáltatói feladatok Postatörvényben részletezett kötelezettségeinek teljesítése a Poczta Polska feladata.

10

(11)  Jelenlegi nevén POST-TEL Sp. z o.o.; a fentiek mellett internet-szolgáltató is.

11

(12)  Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) és Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

12

(13)  A fent részletezett struktúra a közelmúltban számos átalakításon ment keresztül. A fenti központok többsége regionális divíziókkal is rendelkezik.

13

(14)  Egy megközelítőleges, 1 euro = 4 lengyel zloty átváltási árfolyamot alapul véve az árbevétel összege 1 572 millió euro körül volt.

14

(15)  Szabad kapacitás esetén az olyan szolgáltatásokat, mint a szállítás, a koncessziós szolgáltatások és egyéb altevékenységek külső megrendelőnek is végezheti.

15

(16)  Szabad kapacitás esetén a fenti szolgáltatások, pl. egészségügyi ellátás, catering szolgáltatás, vendégszobák és képzési helységek kiadása, kereskedelmi alapon harmadik személyek részére is nyújthatók.

16

(17)  „Az állami szolgáltatói feladatok törvényben részletezett kötelezettségeinek teljesítése a Poczta Polska feladata”.

17

(18)  HL 5 (34) és módosításai.

18

(19)  A „PP közüzemi szolgáltató vállalat kereskedelmi vállalattá alakításáról szóló 2008. szeptember 5-i törvény” részben hatályon kívül helyezte „A PP közüzemi szolgáltatást végző állami vállalatról szóló 1997. július 30-i törvényt”. A korábbi 17. cikk tartalma, amely az általános postai szolgáltatásokért nyújtott ellentételezést meghatározza, a meglévő 2003. június 12-i törvényben létrehozott új 52a. cikkben jelenik meg.

19

(20)  A Bizottság értelmezése szerint a közszolgáltatási kötelezettség nettó többletköltségét a közszolgáltatási kötelezettség végzése során felmerülő költségek alkotják, a releváns bizonylatok illetve a fenti kötelezettségek végzéséhez kapcsolódó ésszerű nyereség figyelembevételével.

20

(21)  Lásd a vállalat „Költségkezelési Útmutatóját”, amely megállapítja a költségek nyilvántartásának és felosztásának szabályait, a kulcsok számítási módszereit és gyakoriságát, a költségelszámolás fázisait a könyvelési periódus végén, illetve a szolgáltatási költségek megállapításának szabályait. A dokumentum egyúttal rögzíti a szervezeti egységek felelősségi körét is.

21

(22)  Postai terület: kizárólagos általános szolgáltatások (ÁSZ), nem kizárólagos ÁSZ és nem ÁSZ; pénzügyi szolgáltatások és egyéb szolgáltatások.

22

(23)  Összefoglalás vagy teljes jelentés a 2004-es, 2005-ös, 2006-os és 2007-es évre vonatkozóan.

23

(24)  „Az általános postai szolgáltatást végző szolgáltató köteles elkülönített könyvelést és elszámolást fenntartani, amely lehetővé teszi az alábbi költségszámítások elvégzését: 1. a kizárólagos szolgáltatások területén az egyes szolgáltatások költségei; 2. a nem kizárólagos szolgáltatások együttes költségei, különválasztva: a) az általános postai szolgáltatásokat, b) az általános postai szolgáltatásokon kívüli egyéb szolgáltatásokat.”„Az állami pénzügyekben illetékes miniszter, a postai és telekommunikációs ügyekben illetékes miniszterrel való konzultációt követően rendeletben szabályozza az alkalmazandó költségfelosztási módszert, az egységköltség számítás lehetőségének alapelve alapján, az 1. szakasz figyelembevételével.”

24

(25)  „Az állami pénzügyekben illetékes miniszter, a postai és telekommunikációs ügyekben illetékes miniszterrel való konzultációt követően rendeletben szabályozza az alkalmazandó költségfelosztási módszert az egységköltség számítás lehetőségének alapelve alapján, az 1. szakasz figyelembevételével.”

25

(26)  HL 232 (2327).

26

(27)  Lásd a pénzügyminiszter 2003. december 24-i rendeletének 2.1.1–2.1.4. pontját

27

(28)  Az alábbi fejezetek szerint: értékcsökkenés, anyagköltségek, energiaköltségek, szállítási szolgáltatások, karbantartási szolgáltatások, külső szolgáltatások, bérek, munkavállalóknak nyújtott szolgáltatások, reklám és hirdetés, adók és járulékok, banki szolgáltatások, útiköltségek, egyéb.

28

(29)  Üzleti titok.

29

(30)  Az engedélyköteles szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket a jogszabály nem részletezi, mert jelentőségük viszonylag kisebb, ti. a PP összköltségeinek [...]-t teszik ki.

30

(31)  511. és 515. számla: Bérköltségek és bérhez kapcsolódó pótlékok; számítógépek és számítógépes programok amortizációja; távközlési szolgáltatások; anyagköltségek és űrlapok költségei; postai berendezések javítása és karbantartása.

31

(32)  Az egyes szolgáltatások nyújtásának folyamatát a Lengyel Posta részletes műveletekre bontotta le. Minden egyes művelethez munkaidő-normát rendeltek, amely meghatározza, mennyi idő szükséges egy adott tevékenység elvégzéséhez. Évente egyszer felmérést végeznek a munkaterhelésről, amelynek folyamán lejegyzik az elvégzett műveletek számát. Ezt követően megbecsülik azt a szabvány munkaidőt, amely egy adott szolgáltatás elvégzéséhez szükséges.

32

(33)  512. számla: A postavagonok üzemeltetéséhez kapcsolódó költségek; a postai szállítmányok továbbításához kapcsolódó bérköltségek, ideértve a postai biztonsági őrök pótlékait; a postafurgonokért felelős alkalmazottak személyi jellegű költségei; a Vagonkezelési Osztály alkalmazottjainak személyi jellegű költségei.

33

(34)  A nyilvántartott küldemények száma x a küldemények átlagos súlya, a statisztikai felmérés alapján.

34

(35)  510. számla: Az épületek és létesítmények, rendszeresen használt gépek és berendezések amortizációs költségei; bérleti költségek, ingatlan adók, területhasználati jogok díjai; önkormányzati szolgáltatások; épületek és létesítmények állagjavítása és karbantartása; energia- és vízszolgáltatás; postai biztonsági személyzet alkalmazása a hivatalokban; takarítási költségek.

35

(36)  514. számla: Csomagkézbesítéshez és kézbesítéskor fizetendő postai küldeményekhez kapcsolódó külső szolgáltatások költségei; expressz postaküldemények; levelek összegyűjtése a levelesládákból; az Operatív és a Műszaki Karbantartási Osztály fenntartásának költségei, a kézbesítéshez kapcsolódó szolgáltatások költségei.

36

(37)  Az „egyéb költségek” általános jellegű költségek, amelyek nem sorolhatók be a közvetlen vagy közvetett költségek kategóriájába.

37

(38)  551. számla.

38

(39)  A költségeket a szolgáltatások számláihoz korábban rendelt költségek arányában osztják fel.

39

(40)  527. számla.

40

(41)  513. számla.

41

(42)  A Lengyel Posta a közeljövőben kívánja alkalmazni az első ABC modell szerinti költségszámítást. Valamennyi költséget az „5-ös” számlacsoportba vezetnek át: az 500-509-es számlákon az egyes szolgáltatások előállításának költségeit vezetik; az 510-es, 511-es, 512-es, 514-es számlákra a közvetlen költségeket vezetik át; az 527-es és 551-es számla pedig az egyéb költségeket tartalmazza. Ezt követően az „5-ös” számlacsoporthoz rendelt költségeket átvezetik a 710-719-es számlára.

42

(43)  2007-ben először a „pénzügyi költségeket” felosztották, majd ezt követően számították ki a szolgáltatásokra terhelt „értékesítési és kereskedelmi költségeket” és „általános, adminisztratív és fejlesztési költségeket”. 2006-ban mindhárom típusú „egyéb költséget” egy időben, egy összegben terhelték a szolgáltatásokra.

43

(44)  Pl. feldolgozás nélküli értékesítés céljából vásárolt kereskedelmi termékek kis- és nagykereskedelmi értékesítése, bizományi szolgáltatások, önkormányzati szállítási szolgáltatások jogainak értékesítése, hirdetések, szállítási szolgáltatások és egyéb kiegészítő szolgáltatások értékesítése, ha a kapacitás meghaladja a saját szükségleteket, stb.

44

(45)  Termékek és alapanyagok értékesítése.

45

(46)  Lásd az 52. cikket (4., 5. és 6. szakasz)

46

(47)  Az általános postai szolgáltatás nyújtására kötelezett közszolgáltató veszteség esetén az államkincstárból jogosult támogatást kapni a postai szolgáltatások után.

47

(48)  A támogatás összegét külön jogszabály, a költségvetési törvény határozza meg, figyelemmel arra az alapelvre, hogy a támogatás végösszege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatás nyújtásának költségei és a szolgáltatásból nyert bevételek közötti különbözetet.

48

(49)  A teljes eredményfelosztást követően (beleértve a pénzügyi és egyéb működési eredményeket), a rendkívüli eredmény kivételével.

49

(50)  A Bíróság ítélete a C-280/00 sz., Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark ügyben (2003), EBHT I-7747, illetve a C-34/01 – C-38/01 sz., Enirisorse kontra Ministero delle Finanze (2003) összevont ügyekben, EBHT I-14243.

50

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

Enirisorse

Ministero delle Finanze

(51)  Lásd például a Bíróság ítéletét a C-372/97 sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben [2004], EBHT I-3679, 44. pont.

51

Olaszország

Bizottság

(52)  2006-os adatok.

52

(53)  2006-os adatok.

53

(54)  HL C 297., 2005.11.29.

54

(55)  Pl. az ellentételezés összege nem haladhatja meg az ÁPSZ szolgáltatás költségei és a szolgáltatásból származó bevételek közötti különbözetet. Részletesebb magyarázatért lásd a jelen határozat II.2, II.3, IV.4 illetve V.3.3. szakaszait.

55

(56)  A nyereség- és veszteség-elszámolás esetében alkalmazott terminológia szerint a következő eredmények maradtak ki a Rendeletből: ti. „Termékek, javak és anyagok értékesítéséből származó nettó bevétel”, „Egyéb működési bevételek”, „Egyéb működési költségek”, „Pénzügyi bevételek”, „Pénzügyi költségek” illetve „Rendkívüli eredmények” (ezek az „Eredménykimutatásban” A, G, H, J, K és M jelű tételekként szerepelnek).

56

(57)  Az 1994. szeptember 29-i számviteli törvény szerint vezetve.

57

(58)  Az „egyéb működési eredmények”, a „rendkívüli eredmények” és egyes „pénzügyi eredmények” kivételével, amelyek csak a Bizottság kérését követően kerültek be a szolgáltatáscsoportok költségfelosztásába.

58

(59)  Pl. a PP az egyéb működési költségek között számolja el a vállalkozással kapcsolatos következő költségeket: a nem pénzügyi eszközök felszabadításából származó veszteségek, a termeléskiesésből származó veszteségek, a térítésmentes szolgáltatások, kifizetett bírságok, büntetések és kártérítések, a potenciális veszteségekre az üzleti tranzakciók ésszerű kockázatára létrehozott céltartalékok, a szociális jóléti tevékenységek költségei. 2006-ban a PP egyéb működési költségeinek összege megközelítőleg 147 millió lengyel zloty volt.

59

(60)  Lásd a konszolidált eredmény különböző kimutatásait, a címük: „A Lengyel Posta szolgáltatásainak és tevékenységeinek eredményei”.

60

(61)  Ti. az elosztó központokban, a Postai Hálózat Központban, és a Postai Szolgáltatás Központban.

61

(62)  A statisztikai felmérések alapján a következő számításokat végzik a postaküldemények súlyának/típusának becslésekor: 1. a levelek és értesítők átlagos súlya a hazai és külföldi forgalomban (kimenő forgalom), a kizárólagos és a nem kizárólagos szolgáltatási területre leosztva, 2. a csomagküldemények átlagos súlya a hazai és külföldi forgalomban (kimenő forgalom), az általános és a szerződéses szolgáltatások közötti különbségtétellel, 3. a levelek és csomagok átlagos súlya a külföldi forgalomban (bejövő forgalom), 4. a levelek és értesítők kizárólagos és nem kizárólagos szolgáltatási terület közötti felosztására vonatkozó mutatók, valamint 5. a hivatalos postai küldemények összetételének struktúrája (megkülönböztetve a normál és az elsőbbségi postai anyagokat) tartalom szerint.

62

(63)  A kézbesített küldemények/szolgáltatástípusok vagy szolgáltatáscsoportok számának becsléséhez.

63

(64)  A munkaidőre/műveletek típusára vonatkozó becslésekhez.

64

(65)  Az eredetileg prezentált eredmények bizonyos eredmények felosztását nem tartalmazták (pl. „egyéb működési eredmények”, „pénzügyi eredmények”, és „rendkívüli eredmények”). A Bizottság kérését követően a lengyel hatóságok benyújtották a konszolidált adatokat, amelyekben valamennyi eredményt felosztották a szolgáltatáskategóriák között.

65

(66)  Az „egyéb működési költségeket” a már felosztott szolgáltatási költségekkel arányosan osztják fel. Az „törvény által előírt díjmentes szolgáltatásokra nyújtott támogatásokból származó egyéb működési bevételeket” teljes egészében az általános szolgáltatások csoportjához rendelték. Az „egyéb működési bevételek” fennmaradó részét az egyéb működési költségek felosztásának arányában osztották fel.

66

(67)  2008-ban a „rendkívüli kiadásokat” (a postahivatalok természeti csapások miatt elszenvedett veszteségei), és a „rendkívüli bevételeket” (a természeti csapások után kapott kártérítések) ugyanolyan módszer alapján osztották fel a szolgáltatáscsoportok között, mint amit a postai hálózat költségei esetében alkalmaztak.

67

(68)  A pénzügyi bevételeket (azon bevételektől eltekintve, amelyeket közvetlenül valamely szolgáltatáscsoporthoz lehetett rendelni), a pénzügyi költségek felosztásakor alkalmazott arányok alapján osztották fel a szolgáltatások között.

68

(69)  A kamatokhoz, átváltási árfolyam-különbözetekhez, ill. közlekedési eszközök és egyéb fix eszközök lízingjéhez kapcsolódó pénzügyi költségek.

69

(70)  A PP pl. 2006-ban vezette be a „Vállalati Költségkezelési Útmutatót”, amely egységesíti és leírja a közvetett költségek elszámolásában alkalmazott kulcsok struktúráját, és leírja a szolgáltatások közötti költségfelosztás módszerét. A Vállalati Költségkezelési Útmutatót rendszeresen frissítik. Ezen túlmenően a PP-nél 2007-ben bevezetett közvetlen költségellenőrzési eljárásnak megfelelően rendszeresen elvégzik a következő lépéseket: i) elemzik, hogy egy bizonyos típusú közvetlen költség előfordulhat-e egy bizonyos szolgáltatáson belül, (ii) ellenőrzik a közvetlen költségek megfelelő felosztását a szolgáltatások között, és (iii) ellenőrzik a regionális divíziók és könyvelési központok között a szolgáltatások közvetlen költségeinek egységes nyilvántartását. A fenti iránymutatások leírják a szabálytalanságok felfedezése esetén követendő eljárást is.

70

(71)  Amint kézhez kapja a főkönyv szerinti mérleg eszközkimutatását a regionális divíziók által nyújtott szolgáltatások közvetlen költségeivel kapcsolatban, a központi Könyvviteli Központ Költségszámítási Osztálya elemzi, hogy előfordulhat-e egy adott típusú közvetlen költség egy adott szolgáltatás esetében, ellenőrzi a közvetlen költségek szolgáltatások közötti felosztásának megfelelőségét, és megvizsgálja, hogy a közvetlen költségek nyilvántartása koherens koncepció alapján történik-e minden regionális divíziónál. Ha kétségei merülnek fel a költségek szolgáltatástípusok közötti felosztásával kapcsolatban, a Költségszámítási Osztály magyarázatot kér az érintett regionális divíziótól. A regionális egység köteles még egyszer ellenőrizni a forrásbizonylatok adatait, amelyek alapján a költségeket a könyvelésben nyilvántartották, és amelyek alapján a költségosztályozást elvégezték. Ha az ellenőrzésből az derül ki, hogy a költséget megfelelően azonosították, a központi Könyvviteli Központ Költségszámítási Osztályát tájékoztatják az eredményről. Ha a közvetlen költséget nem megfelelően osztották fel a szolgáltatások között, a nyilvántartást kijavítják és a releváns tájékoztatást eljuttatják a Költségszámítási Osztálynak.

71

(72)  Lásd a Nemzeti Szabályozó Hatóság 2007-es jelentését.

72

(73)  A Könyvviteli Központ Költségszámítási Osztálya által.

73

(74)  Pl. a belső ellenőrzési környezet olyan hiányosságai, mint a költségfelosztási kulcsok következetes alkalmazására és a bejövő adatok minőségének ellenőrzésére vonatkozó eljárások hiánya, illetve a költségfelosztási módszerek rendkívüli leegyszerűsítése.

74

(75)  A PP pl. 2006-ban vezette be a „Vállalati Költségkezelési Útmutatót”, amely egységesíti és leírja a közvetett költségek elszámolásában alkalmazott kulcsok struktúráját, és leírja a szolgáltatások közötti költségfelosztás módszerét. A Vállalati Költségkezelési Útmutatót rendszeresen frissítik. Ezen túlmenően a PP-nél 2007-ben bevezetett közvetlen költségellenőrzési eljárásnak megfelelően rendszeresen elvégzik a következő lépéseket: i. elemzik, hogy egy bizonyos típusú közvetlen költség előfordulhat-e egy bizonyos szolgáltatáson belül, ii. ellenőrzik a közvetlen költségek megfelelő felosztását a szolgáltatások között, és iii. ellenőrzik a regionális divíziók és könyvelési központok között a szolgáltatások közvetlen költségeinek egységes nyilvántartását. A fenti iránymutatások leírják a szabálytalanságok felfedezése esetén követendő eljárást is.

75

(76)  Az „egyéb működési eredményeket”, a „pénzügyi eredményeket” és a „rendkívüli eredményeket” is fel kell osztani a szolgáltatások között.

76

(77)  Lásd az „értékesített termékek, javak és anyagok költségeit”, az „értékesítési költségeket”, az „általános és adminisztratív költségeket” és a „postai szolgáltatások finanszírozására szolgáló kötelezettségek kamatait, ideértve a külföldi valuták átváltási árfolyam-különbözetét” (lásd a rendelet 2. cikkének (2) bekezdését).

77

(78)  [...] tekintettel arra az elvre, hogy az ellentételezés teljes összege nem haladhatja meg az általános postai szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségek és az ezekből nyert bevételek közötti különbözetet.

78

(79)  A teljes eredményfelosztást követően (beleértve a pénzügyi és egyéb működési eredményeket), a rendkívüli eredmény kivételével.

79

---

1. MELLÉKLET

A.   A 2006-os év költségei

| (millió lengyel zloty) |
| --- |
| | | Postai szolgáltatások | Pénzügyi szolgáltatások | Egyéb | Összesen |
| 1. | közvetlen költségek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | közvetett költségek: | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2a | — | működési költségek |

(millió lengyel zloty)

Postai szolgáltatások

Pénzügyi szolgáltatások

Egyéb

Összesen

1.

közvetlen költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

közvetett költségek:

(...)

(...)

(...)

(...)

2a

—

működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2b

| — | szállítási költségek |
| --- | --- |

—

szállítási költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2c

| — | hálózat fenntartási költségek |
| --- | --- |

—

hálózat fenntartási költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2d

| — | egyéb közvetett költségek |
| --- | --- |

—

egyéb közvetett költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

3 = 1 + 2

A SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS KÖLTSÉGEI

(...)

(...)

(...)

(...)

4.

általános és adminisztratív költségek:

(...)

(...)

(...)

(...)

5.

értékesítési és kereskedelmi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

6.

pénzügyi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

7.

Egyéb működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

8 = 3–7

KÖLTSÉGEK ÖSSZESEN

(...)

(...)

(...)

(...)

| (%) |
| --- |
| | | Postai szolgáltatások | Pénzügyi szolgáltatások | Egyéb | Összesen |
| 1. | közvetlen költségek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | közvetett költségek: | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2a | — | működési költségek |

(%)

Postai szolgáltatások

Pénzügyi szolgáltatások

Egyéb

Összesen

1.

közvetlen költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

közvetett költségek:

(...)

(...)

(...)

(...)

2a

—

működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2b

| — | szállítási költségek |
| --- | --- |

—

szállítási költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2d

| — | hálózat fenntartási költségek |
| --- | --- |

—

hálózat fenntartási költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

2c

| — | egyéb közvetett költségek |
| --- | --- |

—

egyéb közvetett költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

3 = 1 + 2

A SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS KÖLTSÉGEI

(...)

(...)

(...)

(...)

4.

általános és adminisztratív költségek:

(...)

(...)

(...)

(...)

5.

értékesítési és kereskedelmi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

6.

pénzügyi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

7.

Egyéb működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

8 = 3–7

KÖLTSÉGEK ÖSSZESEN

100,0

100,0

100,0

100,0

B.   A 2006-os év bevételei

| (millió lengyel zloty) |
| --- |
| | | Postai szolgáltatások | Pénzügyi szolgáltatások | Egyéb | Összesen |
| 1. | Értékesítési árbevétel | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | Pénzügyi bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3. | Egyéb működési bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 = 1–3 | BEVÉTELEK ÖSSZESEN | (...) | (...) | (...) | (...) |

(millió lengyel zloty)

Postai szolgáltatások

Pénzügyi szolgáltatások

Egyéb

Összesen

1.

Értékesítési árbevétel

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

Pénzügyi bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

3.

Egyéb működési bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

4 = 1–3

BEVÉTELEK ÖSSZESEN

(...)

(...)

(...)

(...)

| (%) |
| --- |
| | | Postai szolgáltatások | Pénzügyi szolgáltatások | Egyéb | Összesen |
| 1. | Értékesítési árbevétel | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | Pénzügyi bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3. | Egyéb működési bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 = 1–3 | BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |

(%)

Postai szolgáltatások

Pénzügyi szolgáltatások

Egyéb

Összesen

1.

Értékesítési árbevétel

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

Pénzügyi bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

3.

Egyéb működési bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

4 = 1–3

BEVÉTELEK ÖSSZESEN

100,0

100,0

100,0

100,0

---

2. MELLÉKLET

A postai szolgáltatások eredményei – 2006-os év

| (ezer lengyel zloty) |
| --- |
| Tétel | Postai szolgáltatások |
| Általános | Általános összesen | Nem általános szolgáltatások | Postai szolgáltatások összesen |
| Kizárólagos | Nem kizárólagos |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 = 3 + 4 |
| 1 | Értékesítési árbevétel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2 | Pénzügyi bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3 | Egyéb működési bevételek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A | Bevételek összesen
  (A = 1 + 2 + 3) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 | Közvetlen költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5 | Közvetett költségek
  (5 = 5a + 5b + 5c + 5d) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5a | Működési költségek (szolgáltatások műszaki költségei) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5b | Postai küldemények kézbesítésének költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5c | A postahálózat fenntartásának fix költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5d | Egyéb közvetett költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 6 | Vállalat általános költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 7 | Értékesítési költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 8 | Pénzügyi költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 9 | Egyéb működési költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| B | Költségek összesen
  B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C | Eredmény
  C = A – B | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(ezer lengyel zloty)

Tétel

Postai szolgáltatások

Általános

Általános összesen

Nem általános szolgáltatások

Postai szolgáltatások összesen

Kizárólagos

Nem kizárólagos

1

2

3 = 1 + 2

4

5 = 3 + 4

1

Értékesítési árbevétel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2

Pénzügyi bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

3

Egyéb működési bevételek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A

Bevételek összesen

(A = 1 + 2 + 3)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

4

Közvetlen költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5

Közvetett költségek

(5 = 5a + 5b + 5c + 5d)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5a

Működési költségek (szolgáltatások műszaki költségei)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5b

Postai küldemények kézbesítésének költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5c

A postahálózat fenntartásának fix költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5d

Egyéb közvetett költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

6

Vállalat általános költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7

Értékesítési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

8

Pénzügyi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

9

Egyéb működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

B

Költségek összesen

B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

C

Eredmény

C = A – B

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

---

3. MELLÉKLET

Az általános postai szolgáltatás eredménye – 2006–2011

Az általános postai szolgáltatás bevételei

| (000 PLZ) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) |
| A közszolgáltatási feladatból származó bevételek (2) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(000 PLZ)

2006

2007

2008

2009 (1)

2010 (1)

2011 (1)

A közszolgáltatási feladatból származó bevételek (2)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Az általános postai szolgáltatás költségei

| (000 PLZ) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (3) | 2010 (3) | 2011 (3) |
| A közszolgáltatási feladat költségei (4) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Közvetlen költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Közvetett költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Működési költségek (műszaki szolgáltatások) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A postai kézbesítés költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A postahálózat fenntartásának fix költségei | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egyéb közvetett költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Általános költségek (vállalati szintű költségek) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Értékesítési költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Pénzügyi költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egyéb működési költségek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(000 PLZ)

2006

2007

2008

2009 (3)

2010 (3)

2011 (3)

A közszolgáltatási feladat költségei (4)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Közvetlen költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Közvetett költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Működési költségek (műszaki szolgáltatások)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A postai kézbesítés költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A postahálózat fenntartásának fix költségei

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egyéb közvetett költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Általános költségek (vállalati szintű költségek)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Értékesítési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pénzügyi költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egyéb működési költségek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

---

(1)  tervezett adatok.

(2)  rendkívül bevételeken kívül.

(3)  tervezett adatok.

(4)  rendkívül bevételeken kívül.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 31.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/54

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A LÉGI KÖZLEKEDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT KÖZÖSSÉG–SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 2/2010 HATÁROZATA

(2010. november 26.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének felváltásáról

(2010/816/EU)

A KÖZÖSSÉG–SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

Kelt Genfben, 2010. november 26-án.

a vegyes bizottság részéről

az Európai Unió küldöttségének vezetője

Daniel CALLEJA CRESPO

a Svájci Államszövetség küldöttségének vezetője

Peter MÜLLER

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja, |
| --- | --- |

—

a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja,

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt aktusok az Európai Közösség – amelynek helyébe az Európai Unió lépett – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik, |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt aktusok az Európai Közösség – amelynek helyébe az Európai Unió lépett – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik,

| — | az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre tett hivatkozásokat az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre tett hivatkozásokat az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni,

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni,

| — | a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

—

a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1.   A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

1008/2008/EK

A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

2000/79/EK

Az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i tanácsi irányelv

93/104/EK

A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 1993. november 23-i tanácsi irányelv, az alábbival módosítva:

| — | 2000/34/EK irányelv |
| --- | --- |

—

2000/34/EK irányelv

437/2003/EK

A légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 2003. február 27-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

1358/2003/EK

A légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról szóló, 2003. július 31-i bizottsági rendelet

785/2004/EK

A légi fuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről szóló, 2004. április 21-i európai parlamenti és tanácsi rendelet, az alábbival módosítva:

| — | 285/2010/EU bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

285/2010/EU bizottsági rendelet

95/93/EK

A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i tanácsi rendelet (1–12. cikk) az alábbival módosítva:

| — | 793/2004/EK rendelet |
| --- | --- |

—

793/2004/EK rendelet

2009/12/EK

A repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (Svájc által 2011. július 1-jétől alkalmazandó)

96/67/EK

A közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i tanácsi irányelv

(1–9., 11–23. és 25. cikk)

80/2009/EK

A számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 14-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

2.   Versenyszabályok

3975/87/EK

A légiközlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló, 1987. december 14-i tanácsi rendelet (6. cikkének (3) bekezdése), legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 1/2003/EK tanácsi rendelet (1–13. és 15–45. cikk) |
| --- | --- |

—

1/2003/EK tanácsi rendelet (1–13. és 15–45. cikk)

1/2003/EK

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i tanácsi rendelet (1–13. és 15–45. cikk)

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

A 17/62 rendelet helyébe az 1/2003/EK rendelet lépett a 8. cikk (3) bekezdésének kivételével, amelyet továbbra is alkalmazni kell a Szerződés 81. cikke (3) bekezdése alapján az e rendelet alkalmazásának napját megelőzően elfogadott határozatokra a fenti határozatok hatályvesztésének napjáig.

773/2004/EK

A Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i bizottsági rendelet az alábbival módosítva:

| — | 1792/2006/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

1792/2006/EK bizottsági rendelet

139/2004/EK

A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)

(1–18. cikk, a 19. cikk (1)–(2) bekezdése, és 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

| 1. | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az 1. cikk értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három tagállamnak és a Svájci Államszövetségnek a nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia. |
| --- | --- |

1.

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az 1. cikk értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három tagállamnak és a Svájci Államszövetségnek a nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

| 2. | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

2.

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| 3. | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

3.

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| 1. | Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

| 2. | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

2.

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

802/2004/EK

A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 7-i bizottsági rendelet (1–24. cikk), legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 1792/2006/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

1792/2006/EK bizottsági rendelet

2006/111/EK

A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i bizottsági irányelv

487/2009/EK

A Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 487/2009/EK tanácsi rendelet

3.   Repülésbiztonság

216/2008/EK

A polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i európai parlamenti és tanácsi rendelet, az alábbival módosítva:

| — | 690/2009/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

690/2009/EK bizottsági rendelet,

| — | 1108/2009/EK rendelet |
| --- | --- |

—

1108/2009/EK rendelet

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, 14. cikkének (5) és (7) bekezdése, 24. cikkének (5) bekezdése, 25. cikkének (1) bekezdése, 38. cikke (3) bekezdésének i) pontja, 39. cikkének (1) bekezdése, 40. cikkének (3) bekezdése, 41. cikkének (3) és (5) bekezdése, 42. cikkének (4) bekezdése, 54. cikkének (1) bekezdése és 61. cikkének (3) bekezdése értelmében hozott határozatok őt felruházzák.

A légi közlekedésről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek a rendelet 65. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozat ott említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| a) | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  i. | az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

a)

A 12. cikk a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| iii. | a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni;

| iv. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „3.   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”; |
| --- | --- |

iv.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3.   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”;

| b) | A 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „4.   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”; |
| --- | --- |

b)

A 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”;

| c) | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”; |
| --- | --- |

c)

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”;

| d) | A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”; |
| --- | --- |

d)

A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”;

| e) | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „12.   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:
  S (0,2/100) + S [1 - (a + b) 0,2/100] c/C
  ahol







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma, |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma, |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez, |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAOköltségvetéséhez.”; |

e)

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„12.   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0,2/100) + S [1 - (a + b) 0,2/100] c/C

ahol

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része,

a

=

a társult államok száma,

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma,

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez,

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAOköltségvetéséhez.”;

| f) | A 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben résztvevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”; |
| --- | --- |

f)

A 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben résztvevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”;

| g) | A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül (1): | A/c - [HB-IDJ] – CL600-2B19 típus |
| --- | --- | --- |

g)

A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül (1):

A/c - [HB-IDJ] – CL600-2B19 típus

| | A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus

| | A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus

| | A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900 típus. |
| --- | --- |

A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900 típus.

1108/2009/EK

A 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

91/670/EK

A légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári repülés területén történő kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 16-i tanácsi irányelv

(1–8. cikk)

3922/91/EK

A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i tanácsi rendelet (1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdése, 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | 1899/2006/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1899/2006/EK rendelet,

| — | 1900/2006/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1900/2006/EK rendelet,

| — | 8/2008/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

8/2008/EK bizottsági rendelet,

| — | 859/2008/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

859/2008/EK bizottsági rendelet

94/56/EK

A polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről szóló, 1994. november 21-i tanácsi irányelv

(1–13. cikk)

2004/36/EK

A harmadik országok közösségi repülőtereket használó légi járműveinek biztonságáról szóló, 2004. április 21-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (1–9. és 11–14. cikk), legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 2008/49/EK bizottsági irányelv |
| --- | --- |

—

2008/49/EK bizottsági irányelv

351/2008/EK

A 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi repülőtereket használó légi járművek földi ellenőrzésének rangsorolása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. április 16-i bizottsági rendelet

768/2006/EK

A 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi repülőtereket használó légi járművek biztonságára vonatkozó információk összegyűjtése és cseréje, valamint az információs rendszer kezelése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. május 19-i bizottsági rendelet

2003/42/EK

A polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről szóló, 2003. június 13-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (1–12. cikk)

1321/2007/EK

A polgári légiközlekedési eseményekre vonatkozó, a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint cserélt információk központi adattárba történő rendezésével kapcsolatos végrehajtási szabályok meghatározásáról szóló, 2007. november 12-i bizottsági rendelet

1330/2007/EK

A polgári légiközlekedési eseményekre vonatkozó információnak az érdekelt felekkel történő, a 2003/42/EK irányelv 7. cikkének (2) bekezdése szerinti terjesztésére vonatkozó végrehajtási szabályok meghatározásáról szóló, 2007. szeptember 24-i bizottsági rendelet

736/2006/EK

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos munkamódszereiről szóló, 2006. május 16-i bizottsági rendelet

1702/2003/EK

A légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i bizottsági rendelet, az alábbiakkal módosítva:

| — | 335/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

335/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | 381/2005/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

381/2005/EK bizottsági rendelet,

| — | 375/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

375/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | 706/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

706/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | 287/2008/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

287/2008/EK bizottsági rendelet,

| — | 1057/2008/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

1057/2008/EK bizottsági rendelet,

| — | 1194/2009/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

1194/2009/EK bizottsági rendelet

A megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezéseit a következő kiigazítással kell értelmezni:

A 2. cikk a következőképpen módosul:

A (3), (4), (6), (8), (10), (11), (13) és (14) bekezdésben a „2003. szeptember 28-át megelőzően” szövegrész helyébe „a 216/2008/EK rendeletet a rendelet mellékletébe felvevő Közösség–Svájc légiközlekedési bizottsági határozat hatálybalépését megelőzően” szövegrész lép.

2042/2003/EK

A légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november 20-i bizottsági rendelet, az alábbiakkal módosítva:

| — | 707/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

707/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | 376/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

376/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | 1056/2008/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

1056/2008/EK bizottsági rendelet,

| — | 127/2010/EU bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

127/2010/EU bizottsági rendelet

104/2004/EK

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. január 22-i bizottsági rendelet

No 593/2007

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított díjakról és költségekről szóló, 2007. május 31-i bizottsági rendelet, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 1356/2008/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

1356/2008/EK bizottsági rendelet

2111/2005/EK

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 14-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

473/2006/EK

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. március 22-i bizottsági rendelet

474/2006/EK

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II.fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. március 22-i bizottsági rendelet, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 1071/2010/EU bizottsági rendelet (2) |
| --- | --- |

—

1071/2010/EU bizottsági rendelet (2)

4.   Légiközlekedés-védelem

300/2008/EK

A polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

272/2009/EK

A polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i bizottsági rendelet, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 297/2010/EU bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

297/2010/EU bizottsági rendelet

1254/2009/EU

A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról szóló, 2009. december 18-i bizottsági rendelet

18/2010/EU

A 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való módosításáról szóló, 2010. január 8-i bizottsági rendelet

72/2010/EU

A légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról szóló, 2010. január 26-i bizottsági rendelet

185/2010/EU

A közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i bizottsági rendelet, az alábbiakkal módosítva:

| — | 357/2010/EU bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

357/2010/EU bizottsági rendelet,

| — | 358/2010/EU bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

358/2010/EU bizottsági rendelet,

| — | 573/2010/EU bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

573/2010/EU bizottsági rendelet,

| — | 983/2010/EU bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

983/2010/EU bizottsági rendelet

2010/774/EU

A 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. április 13-i bizottsági határozat, az alábbiakkal módosítva:

| — | 2010/2604/EU bizottsági határozat, |
| --- | --- |

—

2010/2604/EU bizottsági határozat,

| — | 2010/3572/EU bizottsági határozat. |
| --- | --- |

—

2010/3572/EU bizottsági határozat.

5.   Légiforgalmi irányítás

549/2004/EK

Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (keretrendelet), az alábbiakkal módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk őt felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

| | A (2) bekezdésben a „közösségi szinten” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép. |
| --- | --- |

A (2) bekezdésben a „közösségi szinten” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

| | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő. |
| --- | --- |

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

550/2004/EK

A léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (léginavigációs-szolgálati rendelet), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15a., a 16. és a 17. cikk őt felruházza.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | A 7. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép. |
| --- | --- |

b)

A 7. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép.

| c) | A 8. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

A 8. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| d) | A 10. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

d)

A 10. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| e) | A 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- |

e)

A 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

551/2004/EK

A légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (légtérrendelet), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk őt felruházza.

552/2004/EK

Az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i európai parlamenti és a tanácsi rendelet (átjárhatósági rendelet), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:
  A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | A 7. cikk a következőképpen módosul:
  A (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

b)

A 7. cikk a következőképpen módosul:

A (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| c) | A III. melléklet a következőképpen módosul:
  A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

A III. melléklet a következőképpen módosul:

A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

2096/2005/EK

A léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló, 2005. december 20-i bizottsági rendelet, az alábbiakkal módosítva:

| — | 1315/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

1315/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | 482/2008/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

482/2008/EK bizottsági rendelet,

| — | 668/2008/EK bizottsági rendelet. |
| --- | --- |

—

668/2008/EK bizottsági rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azon jogkörök, amelyekkel a 9. cikk felruházza.

2150/2005/EK

A rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 23-i bizottsági rendelet

1033/2006/EK

Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről szóló, 2006. július 4-i bizottsági rendelet

1032/2006/EK

Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2006. július 6-i bizottsági rendelet, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 30/2009/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

30/2009/EK bizottsági rendelet

1794/2006/EK

A léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 6-i bizottsági rendelet (Svájcban a kapcsolódó svájci jogszabályok hatálybalépését követően, de legkésőbb 2012. január 1-jétől alkalmazandó)

2006/23/EK

A közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről szóló, 2006. április 5-i európai parlamenti és tanácsi irányelv

730/2006/EK

A légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról szóló, 2006. május 11-i bizottsági rendelet

219/2007/EK

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi rendelet, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | 1361/2008/EK tanácsi rendelet |
| --- | --- |

—

1361/2008/EK tanácsi rendelet

633/2007/EK

Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2007. június 7-i bizottsági rendelet

1265/2007/EK

A levegő-föld beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő megállapításáról szóló, 2007. október 26-i bizottsági rendelet

29/2009/EK

Az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. január 16-i bizottsági rendelet

262/2009/EK

Az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. március 30-i bizottsági rendelet

73/2010/EU

A légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról szóló, 2010. január 26-i bizottsági rendelet

255/2010/EU

A légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2010. március 25-i bizottsági rendelet.

6.   Környezet és zajvédelem

2002/30/EK

A Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2002. március 26-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (1–12. és 14–18. cikk)

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók.)

89/629/EK

A polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról szóló, 1989. december 4-i tanácsi irányelv

(1–8. cikk)

2006/93/EK

A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról szóló, 2006. december 12-i európai parlamenti és tanácsi irányelv

7.   Fogyasztóvédelem

90/314/EK

A szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i tanácsi irányelv

(1–10. cikk)

93/13/EK

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i tanácsi irányelv

(1–11. cikk)

2027/97/EK

A légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről szóló, 1997. október 9-i tanácsi rendelet (1–8. cikk), az alábbival módosítva:

| — | 889/2002/EK rendelet |
| --- | --- |

—

889/2002/EK rendelet

261/2004/EK

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

(1–18. cikk)

1107/2006/EK

A légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i európai parlamenti és tanácsi rendelet

8.   Egyéb

2003/96/EK

Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i tanácsi irányelv

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése)

9.   Mellékletek

| A. melléklet: | Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- |

A. melléklet:

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

| B. melléklet: | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

B. melléklet:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

---

(1)  HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

(2)  Ez a rendelet addig alkalmazandó Svájcban, amíg az Európai Unióban hatályban van.

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:

I.   FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatra szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

II.   FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

III.   FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők; |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV.   FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V.   FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

| c) | a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik; |
| --- | --- |

c)

a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják; |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI.   FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

Az A. Melléklet Függeléke

AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV SVÁJCBAN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

1.   Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések eltérő rendelkezései hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.   Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a héa-mentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héa-mentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héa-főosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.   Az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 12. cikkének (2) bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti joga alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (1) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

---

(1)  Az Európai Közösségeknek a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló, 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.). Legutóbb az 1749/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről szóló, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.). Legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 7. o.) módosított rendelet.

2

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI REPÜLÉSBIZTONSÁGI ÜGYNÖKSÉG TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen tájékoztatás

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt vagy dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (2) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek vagy alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

(2)   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges információkhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

(3)   Az Európai Unió Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

(4)   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

(5)   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesítik a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1)   E határozat alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

(3)   Ha az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket a svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

(4)   Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a közösségi felügyelőknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

(5)   A Bizottság a lehető legkorábban tájékoztatja a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt minden olyan tényről vagy gyanúról, amely helyszíni ellenőrzésének lefolytatása során észlelt szabálytalansággal kapcsolatban a tudomására jutott. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzés eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

(1)   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

(2)   Az illetékes svájci hatóság késedelem nélkül értesíti az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazása szerint létrejött szerződés vagy megállapodás létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomására jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ, formájától függetlenül, a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci jog és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség és a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtási eljárás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtás a svájci eljárási szabályokkal összhangban történik. A végrehajtási okirat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának a hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának bírósági kikötés alapján hozott ítélete azonos feltételek mellett végrehajtható.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

(3)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(4)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

---