# Euroopan unionin L 7/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.007.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 7 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta11. tammikuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.007.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 7

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta11. tammikuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/3/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 24 päivänä helmikuuta 2010, Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista (valtiontuki C 41/08 (ex NN 35/08))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 975)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2010, valtiontuesta C 34/08 (ex N 170/08), jonka Saksa aikoo myöntää Deutsche Solar AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4489)

   (
  1
  ) | 40 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2011/3/EU

*

Komission päätös, annettu 24 päivänä helmikuuta 2010, Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista (valtiontuki C 41/08 (ex NN 35/08))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 975)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 975)

1

1

2011/4/EU

*

Komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2010, valtiontuesta C 34/08 (ex N 170/08), jonka Saksa aikoo myöntää Deutsche Solar AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4489)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4489)

1

40

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Espanjan soveltama
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8107)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2011/5/EY

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Espanjan soveltama
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8107)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8107)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 11.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 7/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2010,

Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista (valtiontuki C 41/08 (ex NN 35/08))

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 975)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/3/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on pyytänyt edellä mainittujen artiklojen mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2), ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Vastaanotettuaan kaksi kantelua ja käytyään lukuisia keskusteluja kantelujen tekijöiden sekä Tanskan viranomaisten kanssa komissio päätti 10 päivänä syyskuuta 2008 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn tässä asiassa julkaisemalla päätöksen menettelyn aloittamisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) ja kehotti samalla Tanskaa ja muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(1)

Vastaanotettuaan kaksi kantelua ja käytyään lukuisia keskusteluja kantelujen tekijöiden sekä Tanskan viranomaisten kanssa komissio päätti 10 päivänä syyskuuta 2008 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn tässä asiassa julkaisemalla päätöksen menettelyn aloittamisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) ja kehotti samalla Tanskaa ja muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

| (2) | Yksi kantelun tekijöistä vaati komission päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta osin kumottavaksi unionin yleisessä tuomioistuimessa. Kumoamiskanne päätettiin jättää tutkimatta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräyksellä (4). |
| --- | --- |

(2)

Yksi kantelun tekijöistä vaati komission päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta osin kumottavaksi unionin yleisessä tuomioistuimessa. Kumoamiskanne päätettiin jättää tutkimatta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräyksellä (4).

| (3) | Komissio kehotti 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään Tanskaa ja kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa siitä, mitä oikeusperustaa olisi sovellettava tutkittaessa tässä asiassa tarkoitetun tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ottaen huomioon, että rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5) on tullut voimaan. |
| --- | --- |

(3)

Komissio kehotti 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään Tanskaa ja kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa siitä, mitä oikeusperustaa olisi sovellettava tutkittaessa tässä asiassa tarkoitetun tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ottaen huomioon, että rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5) on tullut voimaan.

2.   TUENSAAJAN JA KANTELUN TEKIJÖIDEN ESITTELY

2.1   TUENSAAJA: DANSKE STATSBANER

2.2.1   TANSKAN RAUTATIEMONOPOLI

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) on pitkään toiminut Tanskan rautatiemonopoli. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) on pitkään toiminut Tanskan rautatiemonopoli.

| (5) | DSB on kokonaan Tanskan valtion omistuksessa (6). DSB harjoittaa ainoastaan matkustajaliikennettä rautateillä ja niihin liittyviä palveluja (7). DSB toimii myös muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tytäryhtiöidensä kautta. |
| --- | --- |

(5)

DSB on kokonaan Tanskan valtion omistuksessa (6). DSB harjoittaa ainoastaan matkustajaliikennettä rautateillä ja niihin liittyviä palveluja (7). DSB toimii myös muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tytäryhtiöidensä kautta.

| (6) | Tanskan valtiopäivät hyväksyi vuonna 1998 lain, jossa rautatieinfrastruktuuri erotettiin DSB:n rautatieliikennetoiminnasta (8). |
| --- | --- |

(6)

Tanskan valtiopäivät hyväksyi vuonna 1998 lain, jossa rautatieinfrastruktuuri erotettiin DSB:n rautatieliikennetoiminnasta (8).

| (7) | Vuonna 2008 DSB:n palveluksessa oli noin 9 200 työntekijää. Sen liikevaihto vuonna 2008 oli noin 9,85 miljardia Tanskan kruunua (1,32 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 2008 DSB:n palveluksessa oli noin 9 200 työntekijää. Sen liikevaihto vuonna 2008 oli noin 9,85 miljardia Tanskan kruunua (1,32 miljardia euroa).

2.2.2   DSB:N MUUTTAMINEN RIIPPUMATTOMAKSI JULKISEKSI YRITYKSEKSI

| (8) | DSB muutettiin vuonna 1999 riippumattomaksi julkiseksi yritykseksi (9). |
| --- | --- |

(8)

DSB muutettiin vuonna 1999 riippumattomaksi julkiseksi yritykseksi (9).

| (9) | Tässä yhteydessä yrityksessä otettiin käyttöön uusi taloushallintomalli. Yrityksen aloitustase laadittiin arvostamalla yrityksen vastaavat ja vastattavat. Tanskan viranomaiset ilmoittivat, että DSB pyysi kaikkien merkittävien tase-erien arvostamisen yhteydessä lausunnot riippumattomilta asiantuntijoilta. |
| --- | --- |

(9)

Tässä yhteydessä yrityksessä otettiin käyttöön uusi taloushallintomalli. Yrityksen aloitustase laadittiin arvostamalla yrityksen vastaavat ja vastattavat. Tanskan viranomaiset ilmoittivat, että DSB pyysi kaikkien merkittävien tase-erien arvostamisen yhteydessä lausunnot riippumattomilta asiantuntijoilta.

| (10) | Tanskan viranomaiset selittivät, että DSB:n osakepääoma määritettiin vertaamalla sitä samankaltaisiin yrityksiin, joissa pysyvien vastaavien osuus on merkittävä. Lopullisen aloitustaseen perustana oli 36 prosentin oman pääoman osuus taseen loppusummasta ja osakkeenomistajien saatavat. |
| --- | --- |

(10)

Tanskan viranomaiset selittivät, että DSB:n osakepääoma määritettiin vertaamalla sitä samankaltaisiin yrityksiin, joissa pysyvien vastaavien osuus on merkittävä. Lopullisen aloitustaseen perustana oli 36 prosentin oman pääoman osuus taseen loppusummasta ja osakkeenomistajien saatavat.

| (11) | Lisäksi on huomattava, että DSB:hen sovellettavaa sääntelykehystä täydennettiin kirjanpitosäännöllä ja kansallisilla kilpailusuuntaviivoilla, jotka velvoittavat yrityksen erottamaan tärkeimmät toimintalohkot toisistaan ja pitämään niistä erillistä kirjanpitoa sekä välttämään kaikenlaista ristiintukemista. Julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella DSB:lle maksettavat sopimusmaksut erotetaan kirjanpidossa puhtaasti liiketaloudellisin perustein suoritetuista toiminnoista. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi on huomattava, että DSB:hen sovellettavaa sääntelykehystä täydennettiin kirjanpitosäännöllä ja kansallisilla kilpailusuuntaviivoilla, jotka velvoittavat yrityksen erottamaan tärkeimmät toimintalohkot toisistaan ja pitämään niistä erillistä kirjanpitoa sekä välttämään kaikenlaista ristiintukemista. Julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella DSB:lle maksettavat sopimusmaksut erotetaan kirjanpidossa puhtaasti liiketaloudellisin perustein suoritetuista toiminnoista.

| (12) | DSB:n tuotekohtainen tilinpito (produktøkonomiregnskaber) laaditaan erikseen kultakin toimintalohkolta ja se perustuu toimintoperusteiseen kustannusten kohdentamiseen tuloja ja menoja koskevia jakoperusteita käyttäen (10). |
| --- | --- |

(12)

DSB:n tuotekohtainen tilinpito (produktøkonomiregnskaber) laaditaan erikseen kultakin toimintalohkolta ja se perustuu toimintoperusteiseen kustannusten kohdentamiseen tuloja ja menoja koskevia jakoperusteita käyttäen (10).

2.2.3   DSB-KONSERNI

i.   DSB S-tog A/S

| (13) | DSB-konserniin kuuluu niin ikään tytäryhtiö DSB S-tog A/S, josta DSB SV omistaa 100 prosenttia. Tytäryhtiö hoitaa pääkaupunkiseudun paikallisjunaliikennettä. |
| --- | --- |

(13)

DSB-konserniin kuuluu niin ikään tytäryhtiö DSB S-tog A/S, josta DSB SV omistaa 100 prosenttia. Tytäryhtiö hoitaa pääkaupunkiseudun paikallisjunaliikennettä.

| (14) | DSB S-tog A/S:n kirjanpito on DSB SV:stä erillinen, koska kyseessä on itsenäinen yhtiö. Samaten DSB:n kirjanpitosäännön mukaan DSB:n ja DSB S-tog A/S:n välisten liiketoimien on oltava markkinaehtoisia. |
| --- | --- |

(14)

DSB S-tog A/S:n kirjanpito on DSB SV:stä erillinen, koska kyseessä on itsenäinen yhtiö. Samaten DSB:n kirjanpitosäännön mukaan DSB:n ja DSB S-tog A/S:n välisten liiketoimien on oltava markkinaehtoisia.

| (15) | Tytäryhtiön DSB S-tog A/S tulos otetaan huomioon verojen jälkeen DSB SV:n konsolidoidussa tuloksessa. Tanskan valtion osinkopolitiikka koskee emoyhtiötä DSB SV:tä, koska juuri se myös maksaa osingot. |
| --- | --- |

(15)

Tytäryhtiön DSB S-tog A/S tulos otetaan huomioon verojen jälkeen DSB SV:n konsolidoidussa tuloksessa. Tanskan valtion osinkopolitiikka koskee emoyhtiötä DSB SV:tä, koska juuri se myös maksaa osingot.

ii.   Muut omistussuhteet

| (16) | DSB omistaa 100 prosenttia yhtiöistä DSB Sverige AB, DSB Norge ja DSB UK Ltd AS, joiden toimialana on edellä mainitun mukaisesti matkustajaliikennepalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen tarjonta Ruotsissa, Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(16)

DSB omistaa 100 prosenttia yhtiöistä DSB Sverige AB, DSB Norge ja DSB UK Ltd AS, joiden toimialana on edellä mainitun mukaisesti matkustajaliikennepalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen tarjonta Ruotsissa, Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (17) | Lisäksi DSB omistaa 60 prosenttia Roslagståg AB:stä, joka harjoittaa liikennettä Roslagin linjalla Tukholman alueella. DSB omistaa yksityisoikeudellisen yhtiön nimeltä BSD ApS, jonka tehtävänä on immateriaalioikeuksien suojaus. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi DSB omistaa 60 prosenttia Roslagståg AB:stä, joka harjoittaa liikennettä Roslagin linjalla Tukholman alueella. DSB omistaa yksityisoikeudellisen yhtiön nimeltä BSD ApS, jonka tehtävänä on immateriaalioikeuksien suojaus.

| (18) | Tämän ohella DSB ja DSB S-tog A/S omistavat yhdessä holdingyhtiön DSB Rejsekort A/S, joka puolestaan omistaa sähköistä lippujärjestelmää hoitavasta Rejsekort A/S:stä 52 prosenttia. |
| --- | --- |

(18)

Tämän ohella DSB ja DSB S-tog A/S omistavat yhdessä holdingyhtiön DSB Rejsekort A/S, joka puolestaan omistaa sähköistä lippujärjestelmää hoitavasta Rejsekort A/S:stä 52 prosenttia.

| (19) | DSB omistaa 100 prosenttia myös asemamyymäläketjusta Kort & Godt. |
| --- | --- |

(19)

DSB omistaa 100 prosenttia myös asemamyymäläketjusta Kort & Godt.

2.2   KANTELUN TEKIJÄT

2.2.1   ENSIMMÄINEN KANTELUN TEKIJÄ

| (20) | Ensimmäinen kantelun tekijä on Gråhundbus, yksityinen yritys, joka harjoittaa linja-autoliikennettä. |
| --- | --- |

(20)

Ensimmäinen kantelun tekijä on Gråhundbus, yksityinen yritys, joka harjoittaa linja-autoliikennettä.

2.2.2   TOINEN KANTELUN TEKIJÄ

| (21) | Toinen kantelun tekijä on useita tanskalaisia liikenteenharjoittajia edustava ammattialajärjestö Dansk Kollektiv Traffik, jäljempänä ’DKT’. |
| --- | --- |

(21)

Toinen kantelun tekijä on useita tanskalaisia liikenteenharjoittajia edustava ammattialajärjestö Dansk Kollektiv Traffik, jäljempänä ’DKT’.

3.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TANSKAN LIIKENNEMINISTERIÖN JA DSB:N VÄLILLÄ TEHDYISTÄ JULKISIA LIIKENNEPALVELUJA KOSKEVISTA SOPIMUKSISTA

3.1   JULKISIA LIIKENNEPALVELUJA KOSKEVIEN SOPIMUSTEN SÄÄNTELY TANSKASSA

| (22) | DSB:llä oli 1 päivään tammikuuta 2000 saakka rautateiden matkustajaliikenteen monopoli koko maassa. Tanskan lainsäätäjä kumosi monopoliaseman ja sääti kahdesta vaihtoehtoisesta rautateiden matkustajaliikenteen järjestelmästä (11):






  — | Yhtäältä rautateiden matkustajaliikennettä harjoitetaan kaupalliselta pohjalta ilman viranomaisten maksamaa korvausta, jäljempänä ’vapaa liikenne’. |
| --- | --- | --- |

(22)

DSB:llä oli 1 päivään tammikuuta 2000 saakka rautateiden matkustajaliikenteen monopoli koko maassa. Tanskan lainsäätäjä kumosi monopoliaseman ja sääti kahdesta vaihtoehtoisesta rautateiden matkustajaliikenteen järjestelmästä (11):

—

Yhtäältä rautateiden matkustajaliikennettä harjoitetaan kaupalliselta pohjalta ilman viranomaisten maksamaa korvausta, jäljempänä ’vapaa liikenne’.

| — | Toisaalta on julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa harjoitettavaa liikennettä, josta viranomaiset maksavat korvausta, jäljempänä ’julkinen liikenne’. |
| --- | --- |

—

Toisaalta on julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa harjoitettavaa liikennettä, josta viranomaiset maksavat korvausta, jäljempänä ’julkinen liikenne’.

| (23) | Tanskan viranomaisten mukaan tällä hetkellä ei ole tarjolla säännöllistä vapaata matkustajaliikennettä. |
| --- | --- |

(23)

Tanskan viranomaisten mukaan tällä hetkellä ei ole tarjolla säännöllistä vapaata matkustajaliikennettä.

| (24) | Julkisen liikennepalveluja koskevia sopimuksia on Tanskan lainsäädännössä kahdenlaisia:






  — | Julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset, joista on neuvoteltu suoraan toimivaltaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan kesken ilman ennalta järjestettyä tarjouskilpailua. Tanskassa liikenneministeriö on toimivaltainen viranomainen suoraan neuvoteltavien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten osalta lukuun ottamatta reittejä, jotka tietyt pienet alueelliset liikenteenharjoittajat hoitavat. |
| --- | --- | --- |

(24)

Julkisen liikennepalveluja koskevia sopimuksia on Tanskan lainsäädännössä kahdenlaisia:

—

Julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset, joista on neuvoteltu suoraan toimivaltaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan kesken ilman ennalta järjestettyä tarjouskilpailua. Tanskassa liikenneministeriö on toimivaltainen viranomainen suoraan neuvoteltavien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten osalta lukuun ottamatta reittejä, jotka tietyt pienet alueelliset liikenteenharjoittajat hoitavat.

| — | Julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset, jotka on tehty tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Näiden toimintojen osalta toimivaltainen viranomainen on liikenneministeriön perustama sääntelyviranomainen Trafikstyrelsen eli liikennehallitus. |
| --- | --- |

—

Julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset, jotka on tehty tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Näiden toimintojen osalta toimivaltainen viranomainen on liikenneministeriön perustama sääntelyviranomainen Trafikstyrelsen eli liikennehallitus.

| (25) | DSB harjoittaa tällaisessa toimintaympäristössä rautateiden kauko-, seutu- ja lähiliikennettä liikenneministeriön kanssa tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

DSB harjoittaa tällaisessa toimintaympäristössä rautateiden kauko-, seutu- ja lähiliikennettä liikenneministeriön kanssa tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten mukaisesti.

| (26) | Tarjouskilpailumenettelyjen käyttö on yleistynyt vähitellen viime vuosina. Vuonna 2002 Arriva sai sopimuksen osasta Länsi-Tanskan alueen julkista liikennettä. Vuonna 2007 DSB:n ja First Groupin yhteisyritys DSB First sai hoidettavakseen osan julkisista liikennepalveluista Itä-Tanskan ja Etelä-Ruotsin alueella, myös maiden välisistä julkisen liikenteen yhteyksistä. |
| --- | --- |

(26)

Tarjouskilpailumenettelyjen käyttö on yleistynyt vähitellen viime vuosina. Vuonna 2002 Arriva sai sopimuksen osasta Länsi-Tanskan alueen julkista liikennettä. Vuonna 2007 DSB:n ja First Groupin yhteisyritys DSB First sai hoidettavakseen osan julkisista liikennepalveluista Itä-Tanskan ja Etelä-Ruotsin alueella, myös maiden välisistä julkisen liikenteen yhteyksistä.

| (27) | Tanskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että niiden tarkoituksena on saattaa yhä useammat sopimukset tarjouskilpailumenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(27)

Tanskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että niiden tarkoituksena on saattaa yhä useammat sopimukset tarjouskilpailumenettelyn piiriin.

3.2   JULKISIA LIIKENNEPALVELUJA KOSKEVA SOPIMUS VUOSIKSI 2000–2004

| (28) | Sopimus koskee kauko- ja seutuliikennettä, jota DSB:n on hoitanut julkisena liikennepalveluna vuosina 2000–2004. |
| --- | --- |

(28)

Sopimus koskee kauko- ja seutuliikennettä, jota DSB:n on hoitanut julkisena liikennepalveluna vuosina 2000–2004.

| (29) | Sopimuksen 1 §:ssä todetaan, että ”sopimuksen tarkoituksena on edistää rautateiden matkustajaliikenteen myönteistä kehitystä Tanskan rautatieyhtiön DSB:n vankan taloudellisen tilanteen pohjalta”. |
| --- | --- |

(29)

Sopimuksen 1 §:ssä todetaan, että ”sopimuksen tarkoituksena on edistää rautateiden matkustajaliikenteen myönteistä kehitystä Tanskan rautatieyhtiön DSB:n vankan taloudellisen tilanteen pohjalta”.

| (30) | Seuraavissa kohdissa käsitellään kyseisen julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen analyysin kannalta merkityksellisimpiä määräyksiä. |
| --- | --- |

(30)

Seuraavissa kohdissa käsitellään kyseisen julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen analyysin kannalta merkityksellisimpiä määräyksiä.

3.2.1   SOPIMUKSEN SISÄLTÖ (12)

| (31) | Sopimuksen 3 §:ssä määritellään sen soveltamisala. Sopimus koskee rautateiden kuljetussuoritteita ja asiakaspalvelua. Sopimus ei koske tarjouskilpailun perusteella myönnettyjä julkisia liikennepalveluja eikä vapaata liikennettä, kuten ei myöskään vapaata tavaraliikennettä. |
| --- | --- |

(31)

Sopimuksen 3 §:ssä määritellään sen soveltamisala. Sopimus koskee rautateiden kuljetussuoritteita ja asiakaspalvelua. Sopimus ei koske tarjouskilpailun perusteella myönnettyjä julkisia liikennepalveluja eikä vapaata liikennettä, kuten ei myöskään vapaata tavaraliikennettä.

| (32) | DSB:n tarjoamat kuljetussuoritteet määritellään sopimuksen 7 §:ssä. DSB:llä on velvollisuus toimittaa sopimuksen voimassaoloaikana tietty määrä suoritteita (rautatieliikennekilometreinä mitattuna).

  Rautatieliikennekilometrien määrä sopimuksen voimassaoloaikana











  Vuosi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rautatieliikennekm (milj.) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

DSB:n tarjoamat kuljetussuoritteet määritellään sopimuksen 7 §:ssä. DSB:llä on velvollisuus toimittaa sopimuksen voimassaoloaikana tietty määrä suoritteita (rautatieliikennekilometreinä mitattuna).

Rautatieliikennekilometrien määrä sopimuksen voimassaoloaikana

Vuosi

2000

2001

2002

2003

2004

Rautatieliikennekm (milj.)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | Sopimuksen 7 §:n 1 momentin a kohdassa määritellään tuotantotavoitteeksi 51 miljoonaa rautatieliikennekilometriä vuodessa 1 päivästä tammikuuta 2006. |
| --- | --- |

(33)

Sopimuksen 7 §:n 1 momentin a kohdassa määritellään tuotantotavoitteeksi 51 miljoonaa rautatieliikennekilometriä vuodessa 1 päivästä tammikuuta 2006.

| (34) | Sopimuksen 8 §:ssä tarkennetaan kuitenkin, että Tanskan liikenneministeriö voi päättää käynnistää tarjouskilpailun, joka koskee osaa tuotettavista rautatieliikennekilometreistä. Tällöin sopimus irtisanotaan. Samaisessa 8 §:ssä määritellään tarjouskilpailuihin sovellettavat oikeudelliset säännökset. Siinä määritellään myös järjestelyn vaikutukset erityisesti korvausten vähenemiseen ja rautateiden liikkuvaan kalustoon. |
| --- | --- |

(34)

Sopimuksen 8 §:ssä tarkennetaan kuitenkin, että Tanskan liikenneministeriö voi päättää käynnistää tarjouskilpailun, joka koskee osaa tuotettavista rautatieliikennekilometreistä. Tällöin sopimus irtisanotaan. Samaisessa 8 §:ssä määritellään tarjouskilpailuihin sovellettavat oikeudelliset säännökset. Siinä määritellään myös järjestelyn vaikutukset erityisesti korvausten vähenemiseen ja rautateiden liikkuvaan kalustoon.

| (35) | Sopimuksen 7 §:ssä määritellään puolestaan aikatauluja ja liikennöintitiheyttä koskevat säännöt. Sen 9 § sisältää määräyksiä aikataulujen koordinoinnista. Monilla määräyksillä varmistetaan, että DSB pyrkii luomaan johdonmukaisen julkisen liikennejärjestelmän, jossa linja-auto- ja junayhteydet sopivat yhteen. |
| --- | --- |

(35)

Sopimuksen 7 §:ssä määritellään puolestaan aikatauluja ja liikennöintitiheyttä koskevat säännöt. Sen 9 § sisältää määräyksiä aikataulujen koordinoinnista. Monilla määräyksillä varmistetaan, että DSB pyrkii luomaan johdonmukaisen julkisen liikennejärjestelmän, jossa linja-auto- ja junayhteydet sopivat yhteen.

| (36) | Sopimuksen 10 §:ssä määrätään uuden kaluston käytöstä ja hankinnasta yhteensä 5,6 miljardilla Tanskan kruunulla (DKK) vuoteen 2006 mennessä. Uudella kalustolla tarkoitetaan uutta dieselkäyttöistä IC4-junasarjaa. Uusien junien nopeutta, istumapaikkojen määrää ja mukavuutta koskevat tekniset ominaisuudet määritellään 10 §:ssä, samoin kuin junien käyttöedellytykset tietyillä reiteillä. Investoinnit korvataan jäljempänä kuvatuilla sopimusmaksuilla. |
| --- | --- |

(36)

Sopimuksen 10 §:ssä määrätään uuden kaluston käytöstä ja hankinnasta yhteensä 5,6 miljardilla Tanskan kruunulla (DKK) vuoteen 2006 mennessä. Uudella kalustolla tarkoitetaan uutta dieselkäyttöistä IC4-junasarjaa. Uusien junien nopeutta, istumapaikkojen määrää ja mukavuutta koskevat tekniset ominaisuudet määritellään 10 §:ssä, samoin kuin junien käyttöedellytykset tietyillä reiteillä. Investoinnit korvataan jäljempänä kuvatuilla sopimusmaksuilla.

| (37) | Muita maininnan arvoisia määräyksiä ovat seuraavat:






  — | 11 §, jossa määritellään infrastruktuuria koskevat edellytykset ja yhteydet Banedanmarkiin; |
| --- | --- | --- |

(37)

Muita maininnan arvoisia määräyksiä ovat seuraavat:

—

11 §, jossa määritellään infrastruktuuria koskevat edellytykset ja yhteydet Banedanmarkiin;

| — | 12 §, joka sisältää asiakaspalvelua koskevat määräykset; |
| --- | --- |

—

12 §, joka sisältää asiakaspalvelua koskevat määräykset;

| — | 13 §, jossa määritellään seuraamukset, jos aikatauluja ei noudateta; |
| --- | --- |

—

13 §, jossa määritellään seuraamukset, jos aikatauluja ei noudateta;

| — | 14 §, jossa määritellään hinnoitteluehdot. |
| --- | --- |

—

14 §, jossa määritellään hinnoitteluehdot.

3.2.2   SOPIMUSMAKSUT

| (38) | DSB:lle maksettavat taloudelliset korvaukset määritellään sopimuksen 4 §:ssä. |
| --- | --- |

(38)

DSB:lle maksettavat taloudelliset korvaukset määritellään sopimuksen 4 §:ssä.

| (39) | Lipunmyyntitulot kuuluvat DSB:lle. Lisäksi DSB saa Tanskan liikenneministeriöltä sopimusmaksun sopimuksessa määritellyistä suoritteista. |
| --- | --- |

(39)

Lipunmyyntitulot kuuluvat DSB:lle. Lisäksi DSB saa Tanskan liikenneministeriöltä sopimusmaksun sopimuksessa määritellyistä suoritteista.

| (40) | Sopimusmaksut on kuvattu seuraavassa taulukossa:

  Sopimusmaksut 2000–2004











  vuosi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milj.) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Sopimusmaksut on kuvattu seuraavassa taulukossa:

Sopimusmaksut 2000–2004

vuosi

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (milj.)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Maksuja tarkistetaan vuosittain nettohintaindeksin perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Maksuja tarkistetaan vuosittain nettohintaindeksin perusteella.

| (42) | Sopimusmaksujen määrä perustuu DSB-konsernin 10 vuoden talousarvioon, joka on hyväksytty 11 päivänä kesäkuuta 1999 ja jossa määritellään DSB:n pitkän aikavälin rahoitusstrategia. |
| --- | --- |

(42)

Sopimusmaksujen määrä perustuu DSB-konsernin 10 vuoden talousarvioon, joka on hyväksytty 11 päivänä kesäkuuta 1999 ja jossa määritellään DSB:n pitkän aikavälin rahoitusstrategia.

| (43) | Sopimuksen 4 §:ssä varaudutaan lisäksi tiettyihin mukautuksiin, jotka liittyvät rautatieliikenteeseen sovellettavan 26 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn viisivuotisen puitesopimuksen täytäntöönpanoon. Puitesopimuksen johdosta sopimukseen on hyväksytty useita erityisiä täydennyksiä, jotka koskevat






  — | uuden liikkuvan kaluston hankintaa ja käyttöönottoa (sopimuksen 10 §); |
| --- | --- | --- |

(43)

Sopimuksen 4 §:ssä varaudutaan lisäksi tiettyihin mukautuksiin, jotka liittyvät rautatieliikenteeseen sovellettavan 26 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn viisivuotisen puitesopimuksen täytäntöönpanoon. Puitesopimuksen johdosta sopimukseen on hyväksytty useita erityisiä täydennyksiä, jotka koskevat

—

uuden liikkuvan kaluston hankintaa ja käyttöönottoa (sopimuksen 10 §);

| — | lähijunien määrärahoja ja asemien nykyaikaistamista; |
| --- | --- |

—

lähijunien määrärahoja ja asemien nykyaikaistamista;

| — | Odense–Svendborg-radan laadun parantamista; |
| --- | --- |

—

Odense–Svendborg-radan laadun parantamista;

| — | taloudellisia kannustimia, joilla pyritään sosiaalis-taloudellisesti vankkaan liikennetuotantoon. |
| --- | --- |

—

taloudellisia kannustimia, joilla pyritään sosiaalis-taloudellisesti vankkaan liikennetuotantoon.

| (44) | Sopimusmaksut kattavat sopimuksen 10 §:n mukaisesti hankitun liikkuvan kaluston poistot ja korot. Toisaalta muut lisäykset voivat johtaa sopimusmaksujen korotukseen. |
| --- | --- |

(44)

Sopimusmaksut kattavat sopimuksen 10 §:n mukaisesti hankitun liikkuvan kaluston poistot ja korot. Toisaalta muut lisäykset voivat johtaa sopimusmaksujen korotukseen.

| (45) | Sopimuksen 5 § koskee ratamaksuja. Sopimusmaksut kattavat DSB:n menot sopimuksen piiriin kuuluvien junien ratamaksuista. Lisäksi 5 §:ssä on määrätty, että ratamaksuja tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

(45)

Sopimuksen 5 § koskee ratamaksuja. Sopimusmaksut kattavat DSB:n menot sopimuksen piiriin kuuluvien junien ratamaksuista. Lisäksi 5 §:ssä on määrätty, että ratamaksuja tarkistetaan vuosittain.

3.2.3   KAUPUNKILIIKENNE

| (46) | Tanskan liikenneministeriö on tehnyt sopimuksen myös DSB S-tog A/S:n kanssa liikennöinnistä pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna vuosina 2000–2004. |
| --- | --- |

(46)

Tanskan liikenneministeriö on tehnyt sopimuksen myös DSB S-tog A/S:n kanssa liikennöinnistä pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna vuosina 2000–2004.

| (47) | Kyseinen sopimus rakentuu samalle mallille, ja se sisältää vastaavia määräyksiä kuin kauko- ja seutuliikenteen julkisia liikennepalveluja koskeva sopimuskin. Siinä kuvataan yksityiskohtaisesti pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna tarjottavat kuljetussuoritteet julkiset liikennepalvelut, jotka DSB S-tog A/S:n on tuotettava, ja määritellään velvollisuus tuottaa palveluja tietty määrä (rautatieliikennekilometreinä) sopimuksen voimassaoloaikana. Sopimukseen sisältyy aikatauluja ja kuljetuspalvelujen vuorotiheyttä koskevia velvoitteita sekä uuden liikkuvan kaluston käyttöä ja hankintaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(47)

Kyseinen sopimus rakentuu samalle mallille, ja se sisältää vastaavia määräyksiä kuin kauko- ja seutuliikenteen julkisia liikennepalveluja koskeva sopimuskin. Siinä kuvataan yksityiskohtaisesti pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna tarjottavat kuljetussuoritteet julkiset liikennepalvelut, jotka DSB S-tog A/S:n on tuotettava, ja määritellään velvollisuus tuottaa palveluja tietty määrä (rautatieliikennekilometreinä) sopimuksen voimassaoloaikana. Sopimukseen sisältyy aikatauluja ja kuljetuspalvelujen vuorotiheyttä koskevia velvoitteita sekä uuden liikkuvan kaluston käyttöä ja hankintaa koskevia määräyksiä.

| (48) | Sopimuksessa käyttöön otettava korvausjärjestelmä on sekin samanlainen kuin julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa. Sopimusmaksut määritellään samojen laskentaperusteiden mukaan (oman pääoman tuotto 6 % verojen jälkeen). |
| --- | --- |

(48)

Sopimuksessa käyttöön otettava korvausjärjestelmä on sekin samanlainen kuin julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa. Sopimusmaksut määritellään samojen laskentaperusteiden mukaan (oman pääoman tuotto 6 % verojen jälkeen).

| (49) | Seuraavassa taulukossa on kuvattu sopimusmaksut, joihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa:

  Sopimusmaksut 2000–2004











  vuosi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milj.) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Seuraavassa taulukossa on kuvattu sopimusmaksut, joihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa:

Sopimusmaksut 2000–2004

vuosi

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (milj.)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3   JULKISIA LIIKENNEPALVELUJA KOSKEVA SOPIMUS VUOSIKSI 2005–2014

| (50) | Toinen Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välinen sopimus koskee julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä vuosina 2005–2014. |
| --- | --- |

(50)

Toinen Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välinen sopimus koskee julkisena liikennepalveluna tarjottavaa kauko- ja seutuliikennettä vuosina 2005–2014.

| (51) | Sopimuksen tarkoitus on kuvattu johdannossa seuraavasti: ”luodaan selvät puitteet tehtävän suorittamiselle niin, että taataan valtiolle rautateiden matkustajaliikenteen kehittyminen parhaalla mahdollisella tavalla niillä taloudellisilla resursseilla, jotka ovat käytettävissä junaliikenteen hankintaan, ja taataan DSB:lle vakaa talous.” |
| --- | --- |

(51)

Sopimuksen tarkoitus on kuvattu johdannossa seuraavasti: ”luodaan selvät puitteet tehtävän suorittamiselle niin, että taataan valtiolle rautateiden matkustajaliikenteen kehittyminen parhaalla mahdollisella tavalla niillä taloudellisilla resursseilla, jotka ovat käytettävissä junaliikenteen hankintaan, ja taataan DSB:lle vakaa talous.”

3.3.1   SOPIMUKSEN SISÄLTÖ (13)

| (52) | Sopimuksen 1.1 §:ssä määritellään sen soveltamisala. Se koskee tiettyjä rataosuuksia, joilla liikennettä harjoitetaan julkisena liikennepalveluna neuvotellun sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(52)

Sopimuksen 1.1 §:ssä määritellään sen soveltamisala. Se koskee tiettyjä rataosuuksia, joilla liikennettä harjoitetaan julkisena liikennepalveluna neuvotellun sopimuksen perusteella.

| (53) | On huomattava, että kahdella rataosuudella lipputulot eivät tule DSB:lle. Sopimus koskee myös kansainvälistä junaliikennettä Saksaan ja yhteyttä Kööpenhaminasta Ystadiin, jolla harjoitettiin aiemmin vapaata liikennettä. |
| --- | --- |

(53)

On huomattava, että kahdella rataosuudella lipputulot eivät tule DSB:lle. Sopimus koskee myös kansainvälistä junaliikennettä Saksaan ja yhteyttä Kööpenhaminasta Ystadiin, jolla harjoitettiin aiemmin vapaata liikennettä.

| (54) | DSB:n liikennesuoritteet määritellään liikennekaaviossa (junien lukumäärä ja liikennöintiväli), asemakaaviossa (asemilla pysähtyvät junat) ja linjakaaviossa (vaadittavat yhteydet). Näiden kolmen kaavion lisäksi 1 §:ssä kuvataan istumapaikkakapasiteettia, vuorovälejä, luotettavuutta, käyttäjätyytyväisyyttä, palvelukatkoksia ja muita erityisiä ehtoja koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(54)

DSB:n liikennesuoritteet määritellään liikennekaaviossa (junien lukumäärä ja liikennöintiväli), asemakaaviossa (asemilla pysähtyvät junat) ja linjakaaviossa (vaadittavat yhteydet). Näiden kolmen kaavion lisäksi 1 §:ssä kuvataan istumapaikkakapasiteettia, vuorovälejä, luotettavuutta, käyttäjätyytyväisyyttä, palvelukatkoksia ja muita erityisiä ehtoja koskevat säännöt.

| (55) | Sopimuksen 2 §:ssä määrätään hinnoittelua koskevat säännöt, myös erityismääräykset, jotka koskevat Juutinrauman liikennettä. |
| --- | --- |

(55)

Sopimuksen 2 §:ssä määrätään hinnoittelua koskevat säännöt, myös erityismääräykset, jotka koskevat Juutinrauman liikennettä.

| (56) | Sopimuksen 3 § koskee kyseisten kuljetussuoritteiden soveltamisalaa suhteessa vapaaseen liikenteeseen. Erityisesti 3 §:n 3 momentissa tarkennetaan, että julkisena liikennepalveluna harjoitettavaa liikennettä voidaan laajentaa nykyisen sopimuksen soveltamisalaa laajemmaksi nostamatta kuitenkaan sopimusmaksuja. |
| --- | --- |

(56)

Sopimuksen 3 § koskee kyseisten kuljetussuoritteiden soveltamisalaa suhteessa vapaaseen liikenteeseen. Erityisesti 3 §:n 3 momentissa tarkennetaan, että julkisena liikennepalveluna harjoitettavaa liikennettä voidaan laajentaa nykyisen sopimuksen soveltamisalaa laajemmaksi nostamatta kuitenkaan sopimusmaksuja.

| (57) | Sopimuksen 4 §:ssä määritellään asemien nykyaikaistamista koskevat säännöt, vastuut ja velvollisuudet. DSB:n on laadittava asemien nykyaikaistamista koskevat suunnitelmat, jotka on toimitettava Tanskan liikenneministeriölle tiedoksi. |
| --- | --- |

(57)

Sopimuksen 4 §:ssä määritellään asemien nykyaikaistamista koskevat säännöt, vastuut ja velvollisuudet. DSB:n on laadittava asemien nykyaikaistamista koskevat suunnitelmat, jotka on toimitettava Tanskan liikenneministeriölle tiedoksi.

| (58) | Sopimuksen 5 §:ssä määritetään DSB:n velvollisuudet liikennöintitoiminnassa. Nämä velvollisuudet koskevat muun muassa tiedottamista, kaluston tarkastuksia, velvollisuutta asettaa liikkuvaa kalustoa tarjouskilpailussa tietyn yhteyden hoidettavakseen saaneiden liikenteenharjoittajien käyttöön ja lipunmyynnin ja tiettyjen matkustajaryhmien vapaalippujen ehtoja. |
| --- | --- |

(58)

Sopimuksen 5 §:ssä määritetään DSB:n velvollisuudet liikennöintitoiminnassa. Nämä velvollisuudet koskevat muun muassa tiedottamista, kaluston tarkastuksia, velvollisuutta asettaa liikkuvaa kalustoa tarjouskilpailussa tietyn yhteyden hoidettavakseen saaneiden liikenteenharjoittajien käyttöön ja lipunmyynnin ja tiettyjen matkustajaryhmien vapaalippujen ehtoja.

| (59) | Lisäksi 6 §:ssä määritellään tiettyjen yhteyksien tarjouskilpailujen järjestämisen mahdollisuudet ja ehdot sekä tarjouskilpailusta johtuva sopimusmaksujen alennus kyseisten palvelujen osalta. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi 6 §:ssä määritellään tiettyjen yhteyksien tarjouskilpailujen järjestämisen mahdollisuudet ja ehdot sekä tarjouskilpailusta johtuva sopimusmaksujen alennus kyseisten palvelujen osalta.

3.3.2   SOPIMUSMAKSUT

| (60) | DSB:lle maksettavat taloudelliset korvaukset määritellään sopimuksen 7 §:ssä. |
| --- | --- |

(60)

DSB:lle maksettavat taloudelliset korvaukset määritellään sopimuksen 7 §:ssä.

| (61) | Lipunmyyntitulot kuuluvat periaatteessa DSB:lle (14). Lisäksi DSB saa Tanskan liikenneministeriöltä sopimusmaksun sopimuksessa määritellyistä suoritteista. |
| --- | --- |

(61)

Lipunmyyntitulot kuuluvat periaatteessa DSB:lle (14). Lisäksi DSB saa Tanskan liikenneministeriöltä sopimusmaksun sopimuksessa määritellyistä suoritteista.

| (62) | Sopimusmaksut on kuvattu seuraavassa taulukossa:

  Sopimusmaksut 2005–2014
















  Vuosi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milj.) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Sopimusmaksut on kuvattu seuraavassa taulukossa:

Sopimusmaksut 2005–2014

Vuosi

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (milj.)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Maksut ovat kiinteitä, eikä niitä tarkisteta automaattisesti, ellei sopimuksessa toisin mainita. Niitä kuitenkin tarkistetaan vuosittain talousarviolaissa mainitun nettohintaindeksin nousun perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Maksut ovat kiinteitä, eikä niitä tarkisteta automaattisesti, ellei sopimuksessa toisin mainita. Niitä kuitenkin tarkistetaan vuosittain talousarviolaissa mainitun nettohintaindeksin nousun perusteella.

| (64) | Sopimuksessa ei määritellä, miten sopimusmaksujen suuruus lasketaan. Tanskan liikenneministeriö on ilmoittanut, että maksut perustuvat kymmenen vuoden talousarvioon, joka puolestaan on laadittu kustannus- ja tuloennusteiden varaan. |
| --- | --- |

(64)

Sopimuksessa ei määritellä, miten sopimusmaksujen suuruus lasketaan. Tanskan liikenneministeriö on ilmoittanut, että maksut perustuvat kymmenen vuoden talousarvioon, joka puolestaan on laadittu kustannus- ja tuloennusteiden varaan.

| (65) | Sopimusmaksut kattavat muun muassa uuden liikkuvan kaluston poistot ja korot, kuten seuraavassa taulukossa esitetään:

  Uuden liikkuvan kaluston poistot v. 2005–2014
















  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- |
| Vuosi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Lähijunat | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Sopimusmaksut kattavat muun muassa uuden liikkuvan kaluston poistot ja korot, kuten seuraavassa taulukossa esitetään:

Uuden liikkuvan kaluston poistot v. 2005–2014

(miljoonaa DKK)

Vuosi

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Lähijunat

15

44

74

89

89

| (66) | Vuotuisten ajokalustoinvestointien toimitusaikataulu on kuvattu seuraavassa taulukossa:

  Sopimuksen tekohetkellä oletetut tiedot.















  Vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Lähijunat | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Vuotuisten ajokalustoinvestointien toimitusaikataulu on kuvattu seuraavassa taulukossa:

Sopimuksen tekohetkellä oletetut tiedot.

Vuosi

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Lähijunat

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Sopimukseen on sisällytetty useita määräyksiä, joissa otetaan huomioon liikkuvan kaluston toimituksessa esiintyvät viivästykset vuosia 2000–2004 koskevan puitesopimuksen aikana. |
| --- | --- |

(67)

Sopimukseen on sisällytetty useita määräyksiä, joissa otetaan huomioon liikkuvan kaluston toimituksessa esiintyvät viivästykset vuosia 2000–2004 koskevan puitesopimuksen aikana.

| (68) | Sopimuksen 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa varaudutaan mahdollisuuteen tarkistaa sopimusmaksuja vuosittain uuden liikkuvan kaluston toimitusten mukaan. Tarkistaminen ei voi kuitenkaan merkitä DSB:lle suurempaa korvausta. Näitä tarkistuksia ei tehdä, jos ne olisivat alle 8 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(68)

Sopimuksen 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa varaudutaan mahdollisuuteen tarkistaa sopimusmaksuja vuosittain uuden liikkuvan kaluston toimitusten mukaan. Tarkistaminen ei voi kuitenkaan merkitä DSB:lle suurempaa korvausta. Näitä tarkistuksia ei tehdä, jos ne olisivat alle 8 miljoonaa Tanskan kruunua.

3.3.3   KAUPUNKILIIKENNE

| (69) | Toinen Tanskan liikenneministeriön ja DSB S-tog A/S:n välinen sopimus koskee liikennöintiä pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna ajalla 1.1.2005–31.12.2014. |
| --- | --- |

(69)

Toinen Tanskan liikenneministeriön ja DSB S-tog A/S:n välinen sopimus koskee liikennöintiä pääkaupunkiseudun sähköjunaverkossa julkisena liikennepalveluna ajalla 1.1.2005–31.12.2014.

| (70) | Tämä sopimus perustuu samanlaisiin määräyksiin kuin julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskeva sopimuskin. Siinä määrätään DSB S-tog A/S:n velvollisuudet, jotka koskevat kyseisiä linjoja, kuljetussuoritteita, kapasiteettivaatimuksia, säännöllisyyttä, luotettavuutta, asiakastyytyväisyyttä ja palvelukatkoja. Sopimuksessa määrätään niin ikään hinnoittelun, asemien nykyaikaistamisen ja raportoinnin ehdot. Sopimuksessa mainitaan myös seuraukset sen noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

(70)

Tämä sopimus perustuu samanlaisiin määräyksiin kuin julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskeva sopimuskin. Siinä määrätään DSB S-tog A/S:n velvollisuudet, jotka koskevat kyseisiä linjoja, kuljetussuoritteita, kapasiteettivaatimuksia, säännöllisyyttä, luotettavuutta, asiakastyytyväisyyttä ja palvelukatkoja. Sopimuksessa määrätään niin ikään hinnoittelun, asemien nykyaikaistamisen ja raportoinnin ehdot. Sopimuksessa mainitaan myös seuraukset sen noudattamatta jättämisestä.

| (71) | Sopimuksessa käyttöön otettava korvausjärjestelmä on sekin samanlainen kuin julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa. Sopimusmaksut määritellään samojen laskentaperusteiden mukaan (oman pääoman tuotto 6 % verojen jälkeen). |
| --- | --- |

(71)

Sopimuksessa käyttöön otettava korvausjärjestelmä on sekin samanlainen kuin julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessa. Sopimusmaksut määritellään samojen laskentaperusteiden mukaan (oman pääoman tuotto 6 % verojen jälkeen).

| (72) | Sopimusmaksut on esitetty seuraavassa taulukossa:

  Sopimusmaksut 2005–2014
















  Vuosi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milj.) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Sopimusmaksut on esitetty seuraavassa taulukossa:

Sopimusmaksut 2005–2014

Vuosi

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (milj.)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | Kuten julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessakin, sopimuksessa määritellään maksujen tarkistusedellytykset sekä liikkuvan kaluston poistoista maksettavat sopimusmaksut. |
| --- | --- |

(73)

Kuten julkisena liikennepalveluna hoidettavaa kauko- ja seutuliikennettä koskevassa sopimuksessakin, sopimuksessa määritellään maksujen tarkistusedellytykset sekä liikkuvan kaluston poistoista maksettavat sopimusmaksut.

4.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN TEKEMISEEN JOHTANEET SYYT

| (74) | Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä epäilyksensä DSB:lle julkisesta palvelusta maksettujen korvausten soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio totesi menettelyn tarkoituksena olevan selvittää, sisältyykö kyseisiin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin valtiontukea DSB:lle ja ovatko maksetut sopimusmaksut johtaneet liiallisiin korvauksiin DSB:lle sopimuksissa määritellyistä julkisen palvelun tehtävistä. |
| --- | --- |

(74)

Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä epäilyksensä DSB:lle julkisesta palvelusta maksettujen korvausten soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio totesi menettelyn tarkoituksena olevan selvittää, sisältyykö kyseisiin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin valtiontukea DSB:lle ja ovatko maksetut sopimusmaksut johtaneet liiallisiin korvauksiin DSB:lle sopimuksissa määritellyistä julkisen palvelun tehtävistä.

| (75) | Komissio pohti ensin DSB:lle aiheutuvaa taloudellista hyötyä. Tätä varten komissio sovelsi perusteita, jotka tuomioistuin on vahvistanut Altmark (16)-päätöksessään. |
| --- | --- |

(75)

Komissio pohti ensin DSB:lle aiheutuvaa taloudellista hyötyä. Tätä varten komissio sovelsi perusteita, jotka tuomioistuin on vahvistanut Altmark (16)-päätöksessään.

| (76) | Vaikka komissio katsoikin, että tuensaajayrityksen tehtävänä oli huolehtia selvästi määritellyistä julkisista liikennepalveluista (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 69–76 kohta), se sitä vastoin epäili vuosien 2009–2014 korvauksen laskennan perusteena käytettyjen ennalta määriteltyjen puolueettomien ja avoimien parametrien olemassaoloa (päätöksen 77–80 kohta). |
| --- | --- |

(76)

Vaikka komissio katsoikin, että tuensaajayrityksen tehtävänä oli huolehtia selvästi määritellyistä julkisista liikennepalveluista (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 69–76 kohta), se sitä vastoin epäili vuosien 2009–2014 korvauksen laskennan perusteena käytettyjen ennalta määriteltyjen puolueettomien ja avoimien parametrien olemassaoloa (päätöksen 77–80 kohta).

| (77) | Komissio epäili niin ikään, että korvaukset ylittävät julkisen liikennepalvelun hoitamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen kokonaan tai osittain tarvittavan määrän, kun otetaan huomioon julkiseen palveluun liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto velvoitteiden hoidosta. Tältä osin komissio halusi erityisesti tarkastella DSB:n tuloksen ylijäämäisyyttä (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 83–90 kohta), liikkuvan kaluston toimitusten viivästymistä (päätöksen 91–100 kohta) ja Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityisolosuhteita (päätöksen 101–103 kohta). |
| --- | --- |

(77)

Komissio epäili niin ikään, että korvaukset ylittävät julkisen liikennepalvelun hoitamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen kokonaan tai osittain tarvittavan määrän, kun otetaan huomioon julkiseen palveluun liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto velvoitteiden hoidosta. Tältä osin komissio halusi erityisesti tarkastella DSB:n tuloksen ylijäämäisyyttä (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 83–90 kohta), liikkuvan kaluston toimitusten viivästymistä (päätöksen 91–100 kohta) ja Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityisolosuhteita (päätöksen 101–103 kohta).

| (78) | Lisäksi komissio huomautti, ettei julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ollut tehty tarjouskilpailumenettelyllä. Tässä yhteydessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko tarvittava korvaustaso määritelty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävän kuljetuskaluston omaavalle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saatavat tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto (päätöksen 104–107 kohta). |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi komissio huomautti, ettei julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ollut tehty tarjouskilpailumenettelyllä. Tässä yhteydessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko tarvittava korvaustaso määritelty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävän kuljetuskaluston omaavalle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saatavat tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto (päätöksen 104–107 kohta).

| (79) | Koska julkisen palvelun korvaukset ovat valtion varoja ja omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan, komissio epäili, että julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyy DSB:lle maksettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(79)

Koska julkisen palvelun korvaukset ovat valtion varoja ja omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan, komissio epäili, että julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyy DSB:lle maksettua valtiontukea.

| (80) | Tämän jälkeen komissio pohti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten soveltuvuutta sisämarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan perusteella. (17) |
| --- | --- |

(80)

Tämän jälkeen komissio pohti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten soveltuvuutta sisämarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan perusteella. (17)

| (81) | Lisäksi arvioidessaan edellä selvitetyistä syistä, oliko tässä noudatettu Altmark-tuomion oikeuskäytäntöön perustuvaa kolmatta kriteeriä, komissio ilmoitti epäilevänsä, oliko korvauksen määrä eli Tanskan hallituksen maksama hinta rajoitettu siihen, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Komissio epäili erityisesti, onko Tanskan valtion DSB:n tuloksesta pidättämien osinkojen ja vuosittaisten sopimusmaksujen vähentämisen avulla voitu välttää liiallisten korvausten mahdollisuus (päätöksen 129–131 kohta). |
| --- | --- |

(81)

Lisäksi arvioidessaan edellä selvitetyistä syistä, oliko tässä noudatettu Altmark-tuomion oikeuskäytäntöön perustuvaa kolmatta kriteeriä, komissio ilmoitti epäilevänsä, oliko korvauksen määrä eli Tanskan hallituksen maksama hinta rajoitettu siihen, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Komissio epäili erityisesti, onko Tanskan valtion DSB:n tuloksesta pidättämien osinkojen ja vuosittaisten sopimusmaksujen vähentämisen avulla voitu välttää liiallisten korvausten mahdollisuus (päätöksen 129–131 kohta).

5.   TANSKAN VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MENETTELYN ALOITTAMISEN JÄLKEEN

| (82) | Tanskan viranomaiset katsoivat 12 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, että ne ovat toimittaneet jo komission aiempien tietopyyntöjen yhteydessä tosiasialliset ja oikeudelliset seikat, joiden perusteella komissio voi todeta, etteivät sopimusmaksut ole valtiontukea, tai ainakin sen, ettei mahdollinen valtiontuki ole perussopimuksen vastaista. Tällä tavoin Tanskan viranomaiset viittasivat komissiolle jo esitettyihin tosiasiallisiin ja oikeudellisiin seikkoihin. Lisäksi viranomaiset ovat tarpeen mukaan tarkentaneet tosiasiallisia ja oikeudellisia seikkoja myöhemmin esiin tulleiden asioiden perusteella tai muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitettyjen huomautusten johdosta. |
| --- | --- |

(82)

Tanskan viranomaiset katsoivat 12 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, että ne ovat toimittaneet jo komission aiempien tietopyyntöjen yhteydessä tosiasialliset ja oikeudelliset seikat, joiden perusteella komissio voi todeta, etteivät sopimusmaksut ole valtiontukea, tai ainakin sen, ettei mahdollinen valtiontuki ole perussopimuksen vastaista. Tällä tavoin Tanskan viranomaiset viittasivat komissiolle jo esitettyihin tosiasiallisiin ja oikeudellisiin seikkoihin. Lisäksi viranomaiset ovat tarpeen mukaan tarkentaneet tosiasiallisia ja oikeudellisia seikkoja myöhemmin esiin tulleiden asioiden perusteella tai muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitettyjen huomautusten johdosta.

| (83) | Tanskan hallitus ilmoitti lisäksi tukevansa periaatteessa komission perusteluja, jotka koskevat valtiontuen olemassaolon selvittämistä Altmark-tuomion perusteiden mukaisesti ja toisaalta oikeusperustaa perussopimuksen noudattamisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(83)

Tanskan hallitus ilmoitti lisäksi tukevansa periaatteessa komission perusteluja, jotka koskevat valtiontuen olemassaolon selvittämistä Altmark-tuomion perusteiden mukaisesti ja toisaalta oikeusperustaa perussopimuksen noudattamisen arvioimiseksi.

| (84) | Sitä vastoin Tanskan hallitus ilmoittaa, ettei se ole yhtä mieltä komission tulkinnasta asiassa Danske Busvognmænd annetussa tuomiossa (tunnetaan myös nimellä Combus-päätös) (18). Komissio katsoo, että jos julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen sisältyy valtiontukea, siitä olisi pitänyt ilmoittaa. Tanskan viranomaiset sitä vastoin katsovat, että jos asetusta (ETY) N:o 1191/69 on sovellettava ja julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa määrätyt korvaukset ovat asetuksen mukaisia, korvaukset on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(84)

Sitä vastoin Tanskan hallitus ilmoittaa, ettei se ole yhtä mieltä komission tulkinnasta asiassa Danske Busvognmænd annetussa tuomiossa (tunnetaan myös nimellä Combus-päätös) (18). Komissio katsoo, että jos julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen sisältyy valtiontukea, siitä olisi pitänyt ilmoittaa. Tanskan viranomaiset sitä vastoin katsovat, että jos asetusta (ETY) N:o 1191/69 on sovellettava ja julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa määrätyt korvaukset ovat asetuksen mukaisia, korvaukset on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (85) | Lopuksi Tanska haluaa korostaa, että viimeaikaisessa oikeuskäytännössä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiossa T-289/03, BUPA ym. v. komissio, todetaan, että Altmark-tuomiossa esitettyjä kriteerejä on sovellettava siten, että tilanne kyseisellä alalla otetaan huomioon, ja että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta. |
| --- | --- |

(85)

Lopuksi Tanska haluaa korostaa, että viimeaikaisessa oikeuskäytännössä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiossa T-289/03, BUPA ym. v. komissio, todetaan, että Altmark-tuomiossa esitettyjä kriteerejä on sovellettava siten, että tilanne kyseisellä alalla otetaan huomioon, ja että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta.

| (86) | Tanskan viranomaiset toteavat, että komissio on myöntänyt Altmark-tuomion toisen kriteerin täyttyvän vuosina 1998–2008 maksetun korvauksen yhteydessä mutta epäillyt sen täyttymistä vuosina 2009–2014. |
| --- | --- |

(86)

Tanskan viranomaiset toteavat, että komissio on myöntänyt Altmark-tuomion toisen kriteerin täyttyvän vuosina 1998–2008 maksetun korvauksen yhteydessä mutta epäillyt sen täyttymistä vuosina 2009–2014.

| (87) | Viranomaiset katsovat, että nämä epäilykset johtuvat väärinkäsityksestä, sillä korvaus on laskettu edellisen kauden tavoin kymmenen vuoden talousarvion pohjalta vuosiksi 2005–2014. |
| --- | --- |

(87)

Viranomaiset katsovat, että nämä epäilykset johtuvat väärinkäsityksestä, sillä korvaus on laskettu edellisen kauden tavoin kymmenen vuoden talousarvion pohjalta vuosiksi 2005–2014.

| (88) | Komissiolle on toimitettu talousarvio ja sen perusteena käytetyt ennusteet ja olettamat, jotka ovat seuraavat:






  — | vuotuinen yleisinflaatio 2,5 prosenttia |
| --- | --- | --- |

(88)

Komissiolle on toimitettu talousarvio ja sen perusteena käytetyt ennusteet ja olettamat, jotka ovat seuraavat:

—

vuotuinen yleisinflaatio 2,5 prosenttia

| — | inflaatiota vastaava lippujen hinnannousu 2,5 prosenttia |
| --- | --- |

—

inflaatiota vastaava lippujen hinnannousu 2,5 prosenttia

| — | keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2,5 prosenttia vuodessa |
| --- | --- |

—

keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2,5 prosenttia vuodessa

| — | vuotuinen korko 5,15 prosenttia |
| --- | --- |

—

vuotuinen korko 5,15 prosenttia

| — | oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia |
| --- | --- |

—

oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia

| — | liikkuvaan kalustoon tehtyjen noin 10 miljardin Tanskan kruunun investointien toteuttaminen |
| --- | --- |

—

liikkuvaan kalustoon tehtyjen noin 10 miljardin Tanskan kruunun investointien toteuttaminen

| — | ajokilometrien kasvu noin 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

ajokilometrien kasvu noin 20 prosenttia

| — | matkustajamäärän kasvu noin 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

matkustajamäärän kasvu noin 20 prosenttia

| — | DSB:n vapautus henkilöstön työnantajamaksuista. |
| --- | --- |

—

DSB:n vapautus henkilöstön työnantajamaksuista.

| (89) | Lisäksi Tanska täsmentää, että kyseinen talousarvio on alun perin laadittu vuoden 2003 infrastruktuurimenoja koskevien velvoitteiden pohjalta. Velvoitteisiin tehdyt muutokset ja vastaava DSB:lle maksettujen korvausten pienentäminen on sen jälkeen sisällytetty sopimukseen jo ennen sen allekirjoitusta. Liikenneministeriö on selvittänyt sopimuksen ja talousarvion sisältöä päätöksessä nro 112 vuonna 2004, ja nämä tiedot on sisällytetty talousarviolakiin. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi Tanska täsmentää, että kyseinen talousarvio on alun perin laadittu vuoden 2003 infrastruktuurimenoja koskevien velvoitteiden pohjalta. Velvoitteisiin tehdyt muutokset ja vastaava DSB:lle maksettujen korvausten pienentäminen on sen jälkeen sisällytetty sopimukseen jo ennen sen allekirjoitusta. Liikenneministeriö on selvittänyt sopimuksen ja talousarvion sisältöä päätöksessä nro 112 vuonna 2004, ja nämä tiedot on sisällytetty talousarviolakiin.

| (90) | Tanskan viranomaiset ovat esittäneet väitteitä ja antaneet tietoja kolmesta seikasta, joiden suhteen komissio on esittänyt epäilyjä liiallisesta korvauksesta. |
| --- | --- |

(90)

Tanskan viranomaiset ovat esittäneet väitteitä ja antaneet tietoja kolmesta seikasta, joiden suhteen komissio on esittänyt epäilyjä liiallisesta korvauksesta.

i.   DSB:n tuloksen ylijäämäisyys

| (91) | Ensinnäkin Tanskan viranomaiset katsovat, ettei DSB:n tuloksen ylijäämäisyys johdu liiallisista korvauksista. Tanskan mukaan korvauksen laskentaperusteet ovat oikeat, eikä tuloksen ylijäämäisyys siten johdu mahdollisesti liiallisista korvauksista vaan muista olosuhteista. |
| --- | --- |

(91)

Ensinnäkin Tanskan viranomaiset katsovat, ettei DSB:n tuloksen ylijäämäisyys johdu liiallisista korvauksista. Tanskan mukaan korvauksen laskentaperusteet ovat oikeat, eikä tuloksen ylijäämäisyys siten johdu mahdollisesti liiallisista korvauksista vaan muista olosuhteista.

| (92) | Tanska toimitti yksityiskohtaisen selvityksen DSB:n oman pääoman kehityksestä. Se kasvoi vuosina 1999–2004 4,797 miljardista 7,701 miljardiin Tanskan kruunuun (kasvu 2,852 miljardia kruunua). Oman pääoman kasvu johtuu tietyistä seikoista, joita ei ole otettu huomioon talousarvion laadintahetkellä, muun muassa DSB:n tehokkuuden odottamattomasta paranemisesta ja esimerkiksi kiinteistöjen myynnistä saaduista suurista kertaluonteisista tuloista. Näitä seikkoja Tanskan hallitus ei olisi voinut kohtuudella huomioida talousarviota laatiessaan ja siten korvausmäärää laskiessaan. |
| --- | --- |

(92)

Tanska toimitti yksityiskohtaisen selvityksen DSB:n oman pääoman kehityksestä. Se kasvoi vuosina 1999–2004 4,797 miljardista 7,701 miljardiin Tanskan kruunuun (kasvu 2,852 miljardia kruunua). Oman pääoman kasvu johtuu tietyistä seikoista, joita ei ole otettu huomioon talousarvion laadintahetkellä, muun muassa DSB:n tehokkuuden odottamattomasta paranemisesta ja esimerkiksi kiinteistöjen myynnistä saaduista suurista kertaluonteisista tuloista. Näitä seikkoja Tanskan hallitus ei olisi voinut kohtuudella huomioida talousarviota laatiessaan ja siten korvausmäärää laskiessaan.

| (93) | Tanskan hallitus selittää, ettei oman pääoman kasvu siis johdu siitä, että valtio maksaisi liiallista toiminta-avustusta vaan viidestä muusta tekijästä, joita ei olennaisilta osin voitu ennakoida:






  — | Osaltaan DSB:n oman pääoman kasvu johtuu hyvin suurelta osin sen perustamistalousarviosta (1,709 miljardia Tanskan kruunua). Säädös nro 249/1999 osoittaa, että kun DSB muutettiin kestäväksi itsenäiseksi julkiseksi yritykseksi, selkeä poliittinen ja taloudellinen edellytys oli, että DSB:n vakavaraisuusasteen olisi noustava muutamassa vuodessa reiluun 30 prosenttiin. Edellytys perustui taloudellisen arviointiin siitä, mikä DSB:n kokoisten yritysten vakavaraisuusasteen pitäisi olla. |
| --- | --- | --- |

(93)

Tanskan hallitus selittää, ettei oman pääoman kasvu siis johdu siitä, että valtio maksaisi liiallista toiminta-avustusta vaan viidestä muusta tekijästä, joita ei olennaisilta osin voitu ennakoida:

—

Osaltaan DSB:n oman pääoman kasvu johtuu hyvin suurelta osin sen perustamistalousarviosta (1,709 miljardia Tanskan kruunua). Säädös nro 249/1999 osoittaa, että kun DSB muutettiin kestäväksi itsenäiseksi julkiseksi yritykseksi, selkeä poliittinen ja taloudellinen edellytys oli, että DSB:n vakavaraisuusasteen olisi noustava muutamassa vuodessa reiluun 30 prosenttiin. Edellytys perustui taloudellisen arviointiin siitä, mikä DSB:n kokoisten yritysten vakavaraisuusasteen pitäisi olla.

| — | Kyseisen jakson lopulla vuonna 2005 valtiolle maksettiin osinkoa (736 miljoonaa Tanskan kruunua), mikä osoittaa, ettei DSB tosiasiallisesti voinut hallita tätä omaa pääomaa vuoden 2004 lopussa. |
| --- | --- |

—

Kyseisen jakson lopulla vuonna 2005 valtiolle maksettiin osinkoa (736 miljoonaa Tanskan kruunua), mikä osoittaa, ettei DSB tosiasiallisesti voinut hallita tätä omaa pääomaa vuoden 2004 lopussa.

| — | Osa oman pääoman kasvusta on seurausta siitä, että vuosina 1999 ja 2001 kirjanpitokäytäntöjä muutettiin suhteessa vuoden 1999 perustamistalousarvion käytäntöihin (oman pääoman uudelleenarvostus 594 miljoonaan Tanskan kruunuun). Kirjanpitokäytäntöjen muutoksella ei ollut todellista liiketaloudellista vaikutusta yritykseen, joten tämän suhteen on tehtävä korjaus. Tanskan hallitus korostaa, että jos muuttuneen kirjanpitokäytännön vaikutus korjataan, voidaan todeta, että oman pääoman kehitys on ollut itse asiassa negatiivinen. Oman pääoman määrä on vähentynyt 135 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

—

Osa oman pääoman kasvusta on seurausta siitä, että vuosina 1999 ja 2001 kirjanpitokäytäntöjä muutettiin suhteessa vuoden 1999 perustamistalousarvion käytäntöihin (oman pääoman uudelleenarvostus 594 miljoonaan Tanskan kruunuun). Kirjanpitokäytäntöjen muutoksella ei ollut todellista liiketaloudellista vaikutusta yritykseen, joten tämän suhteen on tehtävä korjaus. Tanskan hallitus korostaa, että jos muuttuneen kirjanpitokäytännön vaikutus korjataan, voidaan todeta, että oman pääoman kehitys on ollut itse asiassa negatiivinen. Oman pääoman määrä on vähentynyt 135 miljoonaa Tanskan kruunua.

| — | Vuoden 1999 perustamistalousarvion laadintahetkellä yhteisöverokanta oli 32 prosenttia, minkä jälkeen sitä alennettiin (vuosina 2002, 2003 ja 2004) 30 prosenttiin. Verokannan alentaminen toi kyseisellä jaksolla 43 miljoonan Tanskan kruunun ennakoimattoman tulonlisäyksen. Ilman tätä vaikutusta omassa pääoman kasvu olisi ollut 178 miljoonan Tanskan kruunua negatiivinen. |
| --- | --- |

—

Vuoden 1999 perustamistalousarvion laadintahetkellä yhteisöverokanta oli 32 prosenttia, minkä jälkeen sitä alennettiin (vuosina 2002, 2003 ja 2004) 30 prosenttiin. Verokannan alentaminen toi kyseisellä jaksolla 43 miljoonan Tanskan kruunun ennakoimattoman tulonlisäyksen. Ilman tätä vaikutusta omassa pääoman kasvu olisi ollut 178 miljoonan Tanskan kruunua negatiivinen.

| — | Aloitustaseessa yrityksen omaa pääomaa tarkistettiin alaspäin 36 miljoonan Tanskan kruunun verran. |
| --- | --- |

—

Aloitustaseessa yrityksen omaa pääomaa tarkistettiin alaspäin 36 miljoonan Tanskan kruunun verran.

| (94) | Tanskan mukaan nämä seikat osoittavat, ettei DSB:n oman pääoman kasvu johdu valtion maksamasta suuresta toiminta-avustuksesta ja että kasvu on suhteutettava edellä mainittuihin rahoituksellisiin, kirjanpidollisiin ja verotuksellisiin tekijöihin. DSB ei siten ole käyttänyt valtiolta saamaansa avustusta oman pääoman kasvattamiseen perustamistalousarviossa oletettua enempää. |
| --- | --- |

(94)

Tanskan mukaan nämä seikat osoittavat, ettei DSB:n oman pääoman kasvu johdu valtion maksamasta suuresta toiminta-avustuksesta ja että kasvu on suhteutettava edellä mainittuihin rahoituksellisiin, kirjanpidollisiin ja verotuksellisiin tekijöihin. DSB ei siten ole käyttänyt valtiolta saamaansa avustusta oman pääoman kasvattamiseen perustamistalousarviossa oletettua enempää.

| (95) | Tanskan hallitus toteaa budjetoidusta liiketoiminnan tuloksesta ennen osingonjakoa, ettei havaittu tuloksen ylijäämäisyys ole osoitus DSB:n saamasta liiallisesta korvauksesta. Tuloksen ylijäämäisyyden väitetään johtuvan useista eri tekijöistä – joiden vaikutukset ovat olleet myönteisiä tai kielteisiä – eikä niitä voitu ottaa huomioon määriteltäessä korvaustasoa. |
| --- | --- |

(95)

Tanskan hallitus toteaa budjetoidusta liiketoiminnan tuloksesta ennen osingonjakoa, ettei havaittu tuloksen ylijäämäisyys ole osoitus DSB:n saamasta liiallisesta korvauksesta. Tuloksen ylijäämäisyyden väitetään johtuvan useista eri tekijöistä – joiden vaikutukset ovat olleet myönteisiä tai kielteisiä – eikä niitä voitu ottaa huomioon määriteltäessä korvaustasoa.

| (96) | Tanska katsoo, että tällaiset poikkeamat alkuperäisestä talousarviosta ovat väistämättömiä, kun kyseessä ovat julkisen palvelun velvoitteita koskevat monivuotiset sopimukset. Tällaisissa tapauksissa ei ole mahdollista vahvistaa korvauksen määrää sellaiseksi, että sen voidaan osoittaa jälkikäteen vastaavan tarkalleen tosiasiallisia kustannuksia, joista on vähennetty tulot ja kohtuullinen tuotto. |
| --- | --- |

(96)

Tanska katsoo, että tällaiset poikkeamat alkuperäisestä talousarviosta ovat väistämättömiä, kun kyseessä ovat julkisen palvelun velvoitteita koskevat monivuotiset sopimukset. Tällaisissa tapauksissa ei ole mahdollista vahvistaa korvauksen määrää sellaiseksi, että sen voidaan osoittaa jälkikäteen vastaavan tarkalleen tosiasiallisia kustannuksia, joista on vähennetty tulot ja kohtuullinen tuotto.

| (97) | Tanskan hallituksen mukaan silloinkin, kun julkisen palvelun velvoite perustuu tarjouskilpailun voittamiseen, markkinoilla ja kyseisen yrityksen tilanteessa voi tapahtua sellaisia muutoksia, ettei tosiasiassa toteutunut tulos vastaa tarjouskilpailun voittaneen yrityksen sopimuksentekohetkellä laatimia ennusteita. |
| --- | --- |

(97)

Tanskan hallituksen mukaan silloinkin, kun julkisen palvelun velvoite perustuu tarjouskilpailun voittamiseen, markkinoilla ja kyseisen yrityksen tilanteessa voi tapahtua sellaisia muutoksia, ettei tosiasiassa toteutunut tulos vastaa tarjouskilpailun voittaneen yrityksen sopimuksentekohetkellä laatimia ennusteita.

| (98) | Tanska katsoo näin ollen, ettei tällaisista odottamattomista tekijöistä johtuvalla tuloksen ylijäämäisyydellä tai alijäämäisyydellä voida perustella väitettä, että korvaus on määritelty tavalla, joka johtaa liian suureen tai liian pieneen korvaukseen. |
| --- | --- |

(98)

Tanska katsoo näin ollen, ettei tällaisista odottamattomista tekijöistä johtuvalla tuloksen ylijäämäisyydellä tai alijäämäisyydellä voida perustella väitettä, että korvaus on määritelty tavalla, joka johtaa liian suureen tai liian pieneen korvaukseen.

| (99) | Tässä tapauksessa todettu tuloksen ylijäämäisyys johtuu useiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Tekijöitä ovat yleinen suhdannekehitys, markkinoiden kehittyminen, tuottavuuden parantuminen (esimerkiksi työvoimakustannusten alentuminen tai infrastruktuurin käytön vähentyminen tavaraliikenteen myynnin jälkeen, poistojen pieneneminen tai taloushallinnon tehostuminen). |
| --- | --- |

(99)

Tässä tapauksessa todettu tuloksen ylijäämäisyys johtuu useiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Tekijöitä ovat yleinen suhdannekehitys, markkinoiden kehittyminen, tuottavuuden parantuminen (esimerkiksi työvoimakustannusten alentuminen tai infrastruktuurin käytön vähentyminen tavaraliikenteen myynnin jälkeen, poistojen pieneneminen tai taloushallinnon tehostuminen).

| (100) | Tanska lisää, että DSB:n kanssa tehdyille sopimuksille on ominaista, että sopimuskumppanit ovat sopineet maksun perustuvan markkinataloudessa tavanomaisiin näkökohtiin, sillä maksujen suuruus on määritelty kattamaan DSB:n kustannukset, kun huomioon otetaan odotetut tulot ja kohtuullinen tuotto. Se, että DSB:n tulos oli loppujen lopuksi talousarvioennusteita parempi ennakoimattomien seikkojen ja toiminnan tehostumisen seurauksena, ei merkitse, että sopimuksissa vahvistettu korvaus olisi ollut liiallinen. |
| --- | --- |

(100)

Tanska lisää, että DSB:n kanssa tehdyille sopimuksille on ominaista, että sopimuskumppanit ovat sopineet maksun perustuvan markkinataloudessa tavanomaisiin näkökohtiin, sillä maksujen suuruus on määritelty kattamaan DSB:n kustannukset, kun huomioon otetaan odotetut tulot ja kohtuullinen tuotto. Se, että DSB:n tulos oli loppujen lopuksi talousarvioennusteita parempi ennakoimattomien seikkojen ja toiminnan tehostumisen seurauksena, ei merkitse, että sopimuksissa vahvistettu korvaus olisi ollut liiallinen.

| (101) | Tanskan hallitus huomauttaa, että vaikkei liiallisia korvauksia niiden mukaan olekaan maksettu, sellaisten vaara on joka tapauksessa poistettu Tanskan hallituksen osinkopolitiikalla, josta säädetään talousarvioasiakirjassa nro 249/1999, sekä siitä seuraavalla korvauksen pienentämisellä DSB:n kanssa tehdyssä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(101)

Tanskan hallitus huomauttaa, että vaikkei liiallisia korvauksia niiden mukaan olekaan maksettu, sellaisten vaara on joka tapauksessa poistettu Tanskan hallituksen osinkopolitiikalla, josta säädetään talousarvioasiakirjassa nro 249/1999, sekä siitä seuraavalla korvauksen pienentämisellä DSB:n kanssa tehdyssä sopimuksessa.

| (102) | Tanska katsoo varmistaneensa osinkopolitiikkansa avulla, ettei DSB:n oma pääoma kasva ennakoitua suuremmaksi ja sitä kautta suuremmaksi kuin on välttämätöntä. Vaikkei velvoittavia oikeudellisia säännöksiä olekaan vahvistettu, osinkopolitiikassa yhdistyy kaksi seikkaa:






  — | markkinataloudessa tavanomainen pohdinta, jonka tarkoituksena on määrittää, mikä on taloudellisesti perusteltua yrityksen taloudellisessa tilanteessa; |
| --- | --- | --- |

(102)

Tanska katsoo varmistaneensa osinkopolitiikkansa avulla, ettei DSB:n oma pääoma kasva ennakoitua suuremmaksi ja sitä kautta suuremmaksi kuin on välttämätöntä. Vaikkei velvoittavia oikeudellisia säännöksiä olekaan vahvistettu, osinkopolitiikassa yhdistyy kaksi seikkaa:

—

markkinataloudessa tavanomainen pohdinta, jonka tarkoituksena on määrittää, mikä on taloudellisesti perusteltua yrityksen taloudellisessa tilanteessa;

| — | yleiset sosiaalis-taloudelliset tai kilpailuun liittyvät näkökohdat ottaen huomioon DSB:n oman pääoman ja toiminta-avustuksen suuruuden. |
| --- | --- |

—

yleiset sosiaalis-taloudelliset tai kilpailuun liittyvät näkökohdat ottaen huomioon DSB:n oman pääoman ja toiminta-avustuksen suuruuden.

| (103) | Tanskan hallitus tarkentaa, että valtiolle maksettavia osinkoja käytetään DSB:n oman pääoman määrän säätelyyn perustamisen jälkeisinä vuosina ja liikevoiton palauttamiseen, jos sittemmin ilmenee, että DSB tosiasiassa yltää ennakoitua parempiin tuloksiin. Tämä periaate johtuu talousarvioasiakirjasta nro 249/1999. Osingonmaksua käytetään jatkuvasti DSB:n pääomarakenteen ja tätä kautta reaalisen nettotoiminta-avustuksen säätelyyn. Samaan aikaan osinkopolitiikalla kannustetaan DSB:tä tehostamaan toimintaansa, sillä lähtökohtana oli, että osinkoina jaettaisiin puolet DSB:n voitosta verojen jälkeen. Tällöin tehokkuuden lisääntyminen koituisi tietyssä määrin DSB:n hyväksi, eikä pelkästään johda toiminta-avustuksen jälkikäteen tapahtuvaan palautukseen. |
| --- | --- |

(103)

Tanskan hallitus tarkentaa, että valtiolle maksettavia osinkoja käytetään DSB:n oman pääoman määrän säätelyyn perustamisen jälkeisinä vuosina ja liikevoiton palauttamiseen, jos sittemmin ilmenee, että DSB tosiasiassa yltää ennakoitua parempiin tuloksiin. Tämä periaate johtuu talousarvioasiakirjasta nro 249/1999. Osingonmaksua käytetään jatkuvasti DSB:n pääomarakenteen ja tätä kautta reaalisen nettotoiminta-avustuksen säätelyyn. Samaan aikaan osinkopolitiikalla kannustetaan DSB:tä tehostamaan toimintaansa, sillä lähtökohtana oli, että osinkoina jaettaisiin puolet DSB:n voitosta verojen jälkeen. Tällöin tehokkuuden lisääntyminen koituisi tietyssä määrin DSB:n hyväksi, eikä pelkästään johda toiminta-avustuksen jälkikäteen tapahtuvaan palautukseen.

| (104) | Tanskan hallitus katsoo, että tämä on markkinatalouden yleisten näkökohtien mukaista, koska niiden mukaan kannustimien avulla voidaan määritellä ns. kohtuullinen tuotto komission suositusten mukaisesti (19). |
| --- | --- |

(104)

Tanskan hallitus katsoo, että tämä on markkinatalouden yleisten näkökohtien mukaista, koska niiden mukaan kannustimien avulla voidaan määritellä ns. kohtuullinen tuotto komission suositusten mukaisesti (19).

| (105) | Tanska huomauttaa, että tämän osinkopolitiikan soveltaminen on johtanut vuosina 1999–2006 siihen, että valtiolle on maksettu sopimuksiin perustuvien tehtävien perusteella lähes 3 miljardia Tanskan kruunua enemmän kuin alun perin suunniteltiin. |
| --- | --- |

(105)

Tanska huomauttaa, että tämän osinkopolitiikan soveltaminen on johtanut vuosina 1999–2006 siihen, että valtiolle on maksettu sopimuksiin perustuvien tehtävien perusteella lähes 3 miljardia Tanskan kruunua enemmän kuin alun perin suunniteltiin.

| (106) | Tanskan hallituksen mukaan osinkopolitiikka on siis tosiasiallisesti toiminut ”takaisinmaksumekanismina”, jolla on voitu kumota mahdollisesti liiallinen korvaus. Hallitus tähdentää, että valtiolle osinkoina palautettu DSB:n korvauksen osuus on lisäksi selvästi suurempi kuin DSB:n talousarviossa ennalta arvioidun voiton ja tosiasiallisesti toteutuneen voiton erotus. Tällä tavoin osinkopolitiikalla on siis osaltaan varmistettu, ettei DSB pysty hyödyntämään valtion toiminta-avustusta saadakseen kilpailuetua – esimerkiksi kasvattamalla omaa pääomaansa suunniteltua suuremmaksi tai hyödyntämällä vuotuista liikevoittoa. |
| --- | --- |

(106)

Tanskan hallituksen mukaan osinkopolitiikka on siis tosiasiallisesti toiminut ”takaisinmaksumekanismina”, jolla on voitu kumota mahdollisesti liiallinen korvaus. Hallitus tähdentää, että valtiolle osinkoina palautettu DSB:n korvauksen osuus on lisäksi selvästi suurempi kuin DSB:n talousarviossa ennalta arvioidun voiton ja tosiasiallisesti toteutuneen voiton erotus. Tällä tavoin osinkopolitiikalla on siis osaltaan varmistettu, ettei DSB pysty hyödyntämään valtion toiminta-avustusta saadakseen kilpailuetua – esimerkiksi kasvattamalla omaa pääomaansa suunniteltua suuremmaksi tai hyödyntämällä vuotuista liikevoittoa.

| (107) | Tanskan hallitus katsoo niin ikään, että on erittäin vaikeaa laatia sopimusperusteisia sääntöjä toiminta-avustuksen korjaamisesta jälkikäteen. Valtio sitä vastoin kykenee – Tanskan osakeyhtiölain mukaisella osingonmaksulla – varmistamaan, että nettotoiminta-avustus tosiasiassa korjataan, jos vuoden tulos on odotettua tai sopimusta tehtäessä sovittua suurempi. Hallituksen mukaan osingonjako muodostaa siis käytännössä harvinaisen tehokkaan välineen liiallisten korvausten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(107)

Tanskan hallitus katsoo niin ikään, että on erittäin vaikeaa laatia sopimusperusteisia sääntöjä toiminta-avustuksen korjaamisesta jälkikäteen. Valtio sitä vastoin kykenee – Tanskan osakeyhtiölain mukaisella osingonmaksulla – varmistamaan, että nettotoiminta-avustus tosiasiassa korjataan, jos vuoden tulos on odotettua tai sopimusta tehtäessä sovittua suurempi. Hallituksen mukaan osingonjako muodostaa siis käytännössä harvinaisen tehokkaan välineen liiallisten korvausten välttämiseksi.

| (108) | Lisäksi Tanskan hallitus muistuttaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen katsoneen, että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta, kun ne päättävät kustannusten korvaamisesta, joka riippuu monitahoisista taloudellisista tosiseikoista (20). Hallitus muistuttaa myös, ettei EU:n lainsäädännössä vaadita, että nettotoiminta-avustusta olisi tarkistettava alaspäin aina tietyllä tavalla, esimerkiksi soveltamalla sopimukseen perustuvia sääntöjä tai muulla vastaavalla tavalla. Altmark-tuomiossa asetettujen perusteiden perusteella nimenomaan sillä on merkitystä, että valtio varmistaa tosiasiallisesti, ettei korvaus ole liiallinen. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää, millä tavoin asia käytännössä hoidetaan. |
| --- | --- |

(108)

Lisäksi Tanskan hallitus muistuttaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen katsoneen, että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta, kun ne päättävät kustannusten korvaamisesta, joka riippuu monitahoisista taloudellisista tosiseikoista (20). Hallitus muistuttaa myös, ettei EU:n lainsäädännössä vaadita, että nettotoiminta-avustusta olisi tarkistettava alaspäin aina tietyllä tavalla, esimerkiksi soveltamalla sopimukseen perustuvia sääntöjä tai muulla vastaavalla tavalla. Altmark-tuomiossa asetettujen perusteiden perusteella nimenomaan sillä on merkitystä, että valtio varmistaa tosiasiallisesti, ettei korvaus ole liiallinen. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää, millä tavoin asia käytännössä hoidetaan.

ii.   Viivästykset liikkuvan kaluston toimituksessa

| (109) | Tanskan hallituksen mukaan IC4- ja IC2-junien toimituksen viivästyminen ei ole aiheuttanut taloudellista hyötyä DSB:lle. |
| --- | --- |

(109)

Tanskan hallituksen mukaan IC4- ja IC2-junien toimituksen viivästyminen ei ole aiheuttanut taloudellista hyötyä DSB:lle.

| (110) | Hallitus vahvistaa, että ennen vuosia 2005–2014 koskevan kuljetussopimuksen tekemistä tilattujen uusien IC4- ja IC2-junien toimitus, jonka olisi pitänyt alkaa vuonna 2003, viivästyi valmistajasta (AnsaldoBreda) johtuvista syistä. Tanskan hallitus toteaa, että jos toimitus olisi tapahtunut sovitussa aikataulussa, DSB:lle olisi aiheutunut kustannuksia junien korko- ja poistomenoina, jotka sopimusmaksut kattoivat. |
| --- | --- |

(110)

Hallitus vahvistaa, että ennen vuosia 2005–2014 koskevan kuljetussopimuksen tekemistä tilattujen uusien IC4- ja IC2-junien toimitus, jonka olisi pitänyt alkaa vuonna 2003, viivästyi valmistajasta (AnsaldoBreda) johtuvista syistä. Tanskan hallitus toteaa, että jos toimitus olisi tapahtunut sovitussa aikataulussa, DSB:lle olisi aiheutunut kustannuksia junien korko- ja poistomenoina, jotka sopimusmaksut kattoivat.

| (111) | Koska DSB:lle ei ole aiheutunut näitä kustannuksia, sopimusmaksuja on alennettu vuosien 2005–2014 kuljetussopimuksen puitteissa. Toteutumatta jääneiden kustannusten tarkka määrä on laskettu DSB:n tosiasiassa ottamien lainojen ja 20 vuoden poistoajan perusteella DSB:n kirjanpitokäytännön mukaisesti (4 miljoonan Tanskan kruunun säästö IC4-junan toimituksen myöhästymisestä vuodella ja 2,7 miljoonan Tanskan kruunun säästö IC2-junan toimituksen myöhästymisestä vuodella). |
| --- | --- |

(111)

Koska DSB:lle ei ole aiheutunut näitä kustannuksia, sopimusmaksuja on alennettu vuosien 2005–2014 kuljetussopimuksen puitteissa. Toteutumatta jääneiden kustannusten tarkka määrä on laskettu DSB:n tosiasiassa ottamien lainojen ja 20 vuoden poistoajan perusteella DSB:n kirjanpitokäytännön mukaisesti (4 miljoonan Tanskan kruunun säästö IC4-junan toimituksen myöhästymisestä vuodella ja 2,7 miljoonan Tanskan kruunun säästö IC2-junan toimituksen myöhästymisestä vuodella).

| (112) | Tämän perusteella DSB:lle suoritettavia sopimusmaksuja alennettiin 645 miljoonaa Tanskan kruunua (252 miljoonaa vuonna 2005 ja 393 miljoonaa vuonna 2006). |
| --- | --- |

(112)

Tämän perusteella DSB:lle suoritettavia sopimusmaksuja alennettiin 645 miljoonaa Tanskan kruunua (252 miljoonaa vuonna 2005 ja 393 miljoonaa vuonna 2006).

| (113) | Näiden seikkojen perusteella Tanskan kanta on, ettei IC4- ja IC2-junien toimitusten viivästymisen voida katsoa aiheuttaneen liiallista korvausta DSB:lle vuosien 2005–2014 kuljetussopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(113)

Näiden seikkojen perusteella Tanskan kanta on, ettei IC4- ja IC2-junien toimitusten viivästymisen voida katsoa aiheuttaneen liiallista korvausta DSB:lle vuosien 2005–2014 kuljetussopimuksen osalta.

| (114) | Saadakseen käyttöön riittävän nykyaikaista kalustoa DSB on käyttänyt vuokrakalustoa vuodesta 2001 alkaen lisäsopimuksilla. Niiden voimassaoloa on jouduttu jatkamaan vuoden 2006 jälkeen DSB:n AnsaldoBredan toimitusten huomattavan viivästymisen vuoksi (sopimuksia on jatkettu enintään neljällä vuodella). |
| --- | --- |

(114)

Saadakseen käyttöön riittävän nykyaikaista kalustoa DSB on käyttänyt vuokrakalustoa vuodesta 2001 alkaen lisäsopimuksilla. Niiden voimassaoloa on jouduttu jatkamaan vuoden 2006 jälkeen DSB:n AnsaldoBredan toimitusten huomattavan viivästymisen vuoksi (sopimuksia on jatkettu enintään neljällä vuodella).

| (115) | Tanskan hallitus täsmentää ensinnäkin, ettei neuvotellun sopimuksen mukaan DSB:lle maksettava sopimusmaksu kata junien käyttöönotosta (poisto ja korot) aiheutuvia kustannuksia, jos junia ei tosiasiallisesti oteta liikenteeseen, eikä neuvotellussa sopimuksessa määrätty DSB:lle velvoitetta ottaa käyttöön korvaavaa kalustoa mainituilla rataosuuksilla. |
| --- | --- |

(115)

Tanskan hallitus täsmentää ensinnäkin, ettei neuvotellun sopimuksen mukaan DSB:lle maksettava sopimusmaksu kata junien käyttöönotosta (poisto ja korot) aiheutuvia kustannuksia, jos junia ei tosiasiallisesti oteta liikenteeseen, eikä neuvotellussa sopimuksessa määrätty DSB:lle velvoitetta ottaa käyttöön korvaavaa kalustoa mainituilla rataosuuksilla.

| (116) | Siksi Tanskan hallitus katsoo, että lisäsopimuksissa asetetaan DSB:lle lisää julkisen palvelun velvoitteita (nykyaikaisen korvaavan kaluston käyttöönotto tietyillä rataosuuksilla) samalla kun sille maksetaan korvausta vuokrauskustannuksista. |
| --- | --- |

(116)

Siksi Tanskan hallitus katsoo, että lisäsopimuksissa asetetaan DSB:lle lisää julkisen palvelun velvoitteita (nykyaikaisen korvaavan kaluston käyttöönotto tietyillä rataosuuksilla) samalla kun sille maksetaan korvausta vuokrauskustannuksista.

| (117) | Tanskan hallitus katsoo viivästyksen positiivisen taloudellisen nettovaikutuksen johtuvan siitä, ettei alkuperäisessä viisivuotisessa sopimuksessa tai vuosien 2001–2004 lisäsopimuksessa ollut sääntöjä korvauksen alentamisesta IC4-junien toimitusten myöhästymisen varalta. Vuosien 2005–2014 kuljetussopimukseen sitä vastoin sisältyy nimenomaisesti korvauksen alentamista viivästysten yhteydessä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(117)

Tanskan hallitus katsoo viivästyksen positiivisen taloudellisen nettovaikutuksen johtuvan siitä, ettei alkuperäisessä viisivuotisessa sopimuksessa tai vuosien 2001–2004 lisäsopimuksessa ollut sääntöjä korvauksen alentamisesta IC4-junien toimitusten myöhästymisen varalta. Vuosien 2005–2014 kuljetussopimukseen sitä vastoin sisältyy nimenomaisesti korvauksen alentamista viivästysten yhteydessä koskevia sääntöjä.

| (118) | Tanskan hallitus arvioi junatoimitusten viivästymisestä vuosina 2001–2004 aiheutuneen positiivisen nettovaikutuksen 104 miljoonaksi Tanskan kruunuksi. Välittömät vaikutukset eivät kuitenkaan kata reaalisia taloudellisia seurauksia, joita DSB:lle on aiheutunut viivästymisistä, kun se ei ole pystynyt käyttämään uusia junia (vaan joutui kunnossapitämään vanhoja junia ja kärsimään imago- ja goodwilltappioita sekä tulonmenetyksiä). |
| --- | --- |

(118)

Tanskan hallitus arvioi junatoimitusten viivästymisestä vuosina 2001–2004 aiheutuneen positiivisen nettovaikutuksen 104 miljoonaksi Tanskan kruunuksi. Välittömät vaikutukset eivät kuitenkaan kata reaalisia taloudellisia seurauksia, joita DSB:lle on aiheutunut viivästymisistä, kun se ei ole pystynyt käyttämään uusia junia (vaan joutui kunnossapitämään vanhoja junia ja kärsimään imago- ja goodwilltappioita sekä tulonmenetyksiä).

| (119) | Lisäksi Tanska tarkentaa, että DSB:n AnsaldoBredalta saamat korvaukset ovat ainoastaan tilapäinen korvaus junatoimitusten viivästymisen aiheuttamasta taloudellisesta menetyksestä. DSB:n lopullisen vahingon suuruus arvioidaan toimitushetkellä, jolloin AnsaldoBredan korvauksen kokonaismäärä voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi Tanska tarkentaa, että DSB:n AnsaldoBredalta saamat korvaukset ovat ainoastaan tilapäinen korvaus junatoimitusten viivästymisen aiheuttamasta taloudellisesta menetyksestä. DSB:n lopullisen vahingon suuruus arvioidaan toimitushetkellä, jolloin AnsaldoBredan korvauksen kokonaismäärä voidaan vahvistaa.

| (120) | Tanskan hallitus siis katsoo, että korvaus vastaa tarkasti DSB:n taloudellisia tappioita eikä vaikuta DSB:n kirjanpitoon. Samasta syystä AnsaldoBredan korvauksen nettovaikutus ei merkitse liiallista korvausta DSB:lle. Junatoimitusten viivästykset eivät ole antaneet eivätkä vastaisuudessakaan anna DSB:lle taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

(120)

Tanskan hallitus siis katsoo, että korvaus vastaa tarkasti DSB:n taloudellisia tappioita eikä vaikuta DSB:n kirjanpitoon. Samasta syystä AnsaldoBredan korvauksen nettovaikutus ei merkitse liiallista korvausta DSB:lle. Junatoimitusten viivästykset eivät ole antaneet eivätkä vastaisuudessakaan anna DSB:lle taloudellista hyötyä.

| (121) | Lopuksi Tanskan hallitus muistuttaa, että vaikkei näitä seikkoja otettaisi huomioon, hallituksen osinkopolitiikan avulla joka tapauksessa huolehditaan siitä, että DSB:n vastaanottamien korvausten positiivinen vaikutus poistuu osinkoja maksettaessa. |
| --- | --- |

(121)

Lopuksi Tanskan hallitus muistuttaa, että vaikkei näitä seikkoja otettaisi huomioon, hallituksen osinkopolitiikan avulla joka tapauksessa huolehditaan siitä, että DSB:n vastaanottamien korvausten positiivinen vaikutus poistuu osinkoja maksettaessa.

iii.   Kööpenhamina–Ystad-reitin erityistilanne

| (122) | Tanskan hallitus huomauttaa, että DSB:n liikennöinnistä tällä reitillä maksetaan korvausta ainoastaan vuosina 2005–2014. |
| --- | --- |

(122)

Tanskan hallitus huomauttaa, että DSB:n liikennöinnistä tällä reitillä maksetaan korvausta ainoastaan vuosina 2005–2014.

| (123) | Reitin liikennöinnissä on erotettava kolme jaksoa:






  — | Vuoteen 2002 saakka linjaa liikennöitiin ”vapaan liikenteen” puitteissa eli täydellisen kilpailun olosuhteissa, ilman valtion maksamaa korvausta tai sen määräämiä velvoitteita. DSB:n oli pidettävä erillistä kirjaa tästä reitistä, jonka oletettiin tuottavan ylijäämää koko sopimuskaudella, jos ainoastaan tämän reitin tuotto otetaan huomioon; |
| --- | --- | --- |

(123)

Reitin liikennöinnissä on erotettava kolme jaksoa:

—

Vuoteen 2002 saakka linjaa liikennöitiin ”vapaan liikenteen” puitteissa eli täydellisen kilpailun olosuhteissa, ilman valtion maksamaa korvausta tai sen määräämiä velvoitteita. DSB:n oli pidettävä erillistä kirjaa tästä reitistä, jonka oletettiin tuottavan ylijäämää koko sopimuskaudella, jos ainoastaan tämän reitin tuotto otetaan huomioon;

| — | Vuonna 2002 DSB päätti lopettaa linjan liikennöinnin ”vapaan liikenteen” periaatteella, ja liikenneministeriön ja DSB:n kanssa neuvoteltiin sopimus linjan hoitamisesta julkisena liikenteenä vuodesta 2002 aina 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. Sopimuksessa ei kuitenkaan mainittu, että DSB:lle maksettaisiin erillistä tai täydentävää korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2002 DSB päätti lopettaa linjan liikennöinnin ”vapaan liikenteen” periaatteella, ja liikenneministeriön ja DSB:n kanssa neuvoteltiin sopimus linjan hoitamisesta julkisena liikenteenä vuodesta 2002 aina 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. Sopimuksessa ei kuitenkaan mainittu, että DSB:lle maksettaisiin erillistä tai täydentävää korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| — | Kun vuosien 2005–2014 liikennesopimus tehtiin, tuli mahdolliseksi maksaa DSB:lle korvausta myös Kööpenhamina–Ystad-reitistä. |
| --- | --- |

—

Kun vuosien 2005–2014 liikennesopimus tehtiin, tuli mahdolliseksi maksaa DSB:lle korvausta myös Kööpenhamina–Ystad-reitistä.

| (124) | Tanska huomauttaa, ettei tämän rataosuuden liikennöintiin käytetty julkisia varoja ennen vuotta 2005. |
| --- | --- |

(124)

Tanska huomauttaa, ettei tämän rataosuuden liikennöintiin käytetty julkisia varoja ennen vuotta 2005.

| (125) | Tanskan hallitus muistuttaa, että rataosuus tuotti tappiota vapaassa liikenteessä, ja vaikka pieni osa tosiasiallisesti saaduista tuloista voikin johtua välillisesti siitä, että DSB alkoi liikennöidä Kööpenhamina–Ystad-rataosuudella, ei sen perusteella voida väittää, että DSB:n saama korvaus on liiallinen. Joka tapauksessa DSB:llä olisi ollut oikeus saada kohtuullinen tuotto investoimalleen pääomalle. Hallitus katsoo, ettei tämä riitä osoittamaan, että tosiasiassa saatujen tulojen vuoksi DSB:n saama korvaus olisi ollut liiallinen, kun otetaan huomioon oikeus kohtuulliseen tuottoon. |
| --- | --- |

(125)

Tanskan hallitus muistuttaa, että rataosuus tuotti tappiota vapaassa liikenteessä, ja vaikka pieni osa tosiasiallisesti saaduista tuloista voikin johtua välillisesti siitä, että DSB alkoi liikennöidä Kööpenhamina–Ystad-rataosuudella, ei sen perusteella voida väittää, että DSB:n saama korvaus on liiallinen. Joka tapauksessa DSB:llä olisi ollut oikeus saada kohtuullinen tuotto investoimalleen pääomalle. Hallitus katsoo, ettei tämä riitä osoittamaan, että tosiasiassa saatujen tulojen vuoksi DSB:n saama korvaus olisi ollut liiallinen, kun otetaan huomioon oikeus kohtuulliseen tuottoon.

| (126) | Mitä tulee niihin kustannuksiin, joita DSB:lle aiheutuu lippujen myynnistä Ystadin ja Bornholmin saaren Rønnen sataman väliselle lauttamatkalle, Tanskan hallitus on toimittanut selvitykset lauttaliikennettä harjoittavan yhtiön Bornholmstrafikkenin soveltamista tariffeista. Tanskan hallituksen mukaan siitä ilmenee, etteivät DSB ja Gråhundbus ole käyttäneet eri tariffeja. |
| --- | --- |

(126)

Mitä tulee niihin kustannuksiin, joita DSB:lle aiheutuu lippujen myynnistä Ystadin ja Bornholmin saaren Rønnen sataman väliselle lauttamatkalle, Tanskan hallitus on toimittanut selvitykset lauttaliikennettä harjoittavan yhtiön Bornholmstrafikkenin soveltamista tariffeista. Tanskan hallituksen mukaan siitä ilmenee, etteivät DSB ja Gråhundbus ole käyttäneet eri tariffeja.

| (127) | Hallitus esittää tietoja myös ehdoista, joilla Bornholmstrafikken A/S liikennöi Rønne–Ystad-lauttayhteyttä. Sopimus on tehty hallituksen kanssa tarjouskilpailun perusteella, ja se sisältää seuraavaa:






  — | hallituksen ja Bornholmstrafikkenin väliseen sopimukseen sisältyy yleinen velvoite, jonka mukaan Bornholmstrafikkenin on sovitettava tulo- ja lähtöaikansa yhteen linja-autoliikennöitsijöiden tai junayhtiöiden Kööpenhamina–Ystad –vuorojen kanssa; |
| --- | --- | --- |

(127)

Hallitus esittää tietoja myös ehdoista, joilla Bornholmstrafikken A/S liikennöi Rønne–Ystad-lauttayhteyttä. Sopimus on tehty hallituksen kanssa tarjouskilpailun perusteella, ja se sisältää seuraavaa:

—

hallituksen ja Bornholmstrafikkenin väliseen sopimukseen sisältyy yleinen velvoite, jonka mukaan Bornholmstrafikkenin on sovitettava tulo- ja lähtöaikansa yhteen linja-autoliikennöitsijöiden tai junayhtiöiden Kööpenhamina–Ystad –vuorojen kanssa;

| — | sopimuksessa velvoitetaan Bornholmstrafikken lisäksi tekemään lippuyhteistyötä niiden linja-auto- ja junayhtiöiden kanssa, jotka hoitavat Kööpenhamina–Ystad-liikennettä sopimuksen voimassaoloaikana, jotta matkustajat voivat hankkia yhdistetyn lautta-juna- tai lautta-linja-autolipun alennuksella; |
| --- | --- |

—

sopimuksessa velvoitetaan Bornholmstrafikken lisäksi tekemään lippuyhteistyötä niiden linja-auto- ja junayhtiöiden kanssa, jotka hoitavat Kööpenhamina–Ystad-liikennettä sopimuksen voimassaoloaikana, jotta matkustajat voivat hankkia yhdistetyn lautta-juna- tai lautta-linja-autolipun alennuksella;

| — | Bornholmstrafikkenin enimmäistaksat vahvistetaan sopimuksessa; |
| --- | --- |

—

Bornholmstrafikkenin enimmäistaksat vahvistetaan sopimuksessa;

| — | sopimuksessa ei ole muita vaatimuksia taksoista tai alennuksista, eikä hallituksen ole järkevää vahvistaa näitä koskevia uusia vaatimuksia enää myöhemmin. |
| --- | --- |

—

sopimuksessa ei ole muita vaatimuksia taksoista tai alennuksista, eikä hallituksen ole järkevää vahvistaa näitä koskevia uusia vaatimuksia enää myöhemmin.

| (128) | Tanskan hallituksen mukaan tästä seuraa, ettei hallitus pysty vaikuttamaan Bornholmstrafikkenin toimintaan muulla tavoin kuin velvoittamalla yhtiön noudattamaan sopimusta. Bornholmstrafikkenin hinnat ovat – ja ovat olleet koko ajan tarkasteltavalla ajanjaksolla vuodesta 2000 lähtien – samat DSB:lle ja Gråhundbusille, joten DSB ei ole saanut hyötyä. |
| --- | --- |

(128)

Tanskan hallituksen mukaan tästä seuraa, ettei hallitus pysty vaikuttamaan Bornholmstrafikkenin toimintaan muulla tavoin kuin velvoittamalla yhtiön noudattamaan sopimusta. Bornholmstrafikkenin hinnat ovat – ja ovat olleet koko ajan tarkasteltavalla ajanjaksolla vuodesta 2000 lähtien – samat DSB:lle ja Gråhundbusille, joten DSB ei ole saanut hyötyä.

| (129) | Tanskan hallitus ilmoittaa kuitenkin, että ainoa pelkästään DSB:hen sovellettava hinta on erikoishinta ”DSB Orange”, johon kuuluu Ison-Beltin ylitys. Hinta koskee DSB:n erikoislipputyyppiä, jota voivat käyttää ainoastaan Jyllannista Bornholmiin DSB Orange -lipulla matkustavat matkustajat. Tanskan hallituksen mukaan Bornholmstrafikken antaa alennuksen tästä lipputyypistä, koska se haluaa houkutella Jyllannista lisää asiakkaita Bornholmiin. Erikoisalennuksesta ei määrätä Tanskan valtion ja lauttaliikenteen harjoittajan välisessä sopimuksessa. Se perustuu siis liiketaloudelliseen pyrkimykseen lisätä asiakkaiden määrää Jyllannissa ja sitä kautta lisätä koko asiakasmäärää. |
| --- | --- |

(129)

Tanskan hallitus ilmoittaa kuitenkin, että ainoa pelkästään DSB:hen sovellettava hinta on erikoishinta ”DSB Orange”, johon kuuluu Ison-Beltin ylitys. Hinta koskee DSB:n erikoislipputyyppiä, jota voivat käyttää ainoastaan Jyllannista Bornholmiin DSB Orange -lipulla matkustavat matkustajat. Tanskan hallituksen mukaan Bornholmstrafikken antaa alennuksen tästä lipputyypistä, koska se haluaa houkutella Jyllannista lisää asiakkaita Bornholmiin. Erikoisalennuksesta ei määrätä Tanskan valtion ja lauttaliikenteen harjoittajan välisessä sopimuksessa. Se perustuu siis liiketaloudelliseen pyrkimykseen lisätä asiakkaiden määrää Jyllannissa ja sitä kautta lisätä koko asiakasmäärää.

| (130) | Tältä osin Tanskan hallitus pitää järjestelyä yleisenä liiketaloudellisena toimenpiteenä, jossa alennuksilla pyritään laajentamaan asiakaspohjaa. Hallitus huomauttaa, että Gråhundbus liikennöi väliä Kööpenhamina–Ystad eikä tämän vuoksi ylitä Isoa-Beltiä. Näin ollen viranomaisten mielestä on selvää, ettei vastaavaa alennusta ole Gråhundbusiin sovelletuissa hinnoissa. |
| --- | --- |

(130)

Tältä osin Tanskan hallitus pitää järjestelyä yleisenä liiketaloudellisena toimenpiteenä, jossa alennuksilla pyritään laajentamaan asiakaspohjaa. Hallitus huomauttaa, että Gråhundbus liikennöi väliä Kööpenhamina–Ystad eikä tämän vuoksi ylitä Isoa-Beltiä. Näin ollen viranomaisten mielestä on selvää, ettei vastaavaa alennusta ole Gråhundbusiin sovelletuissa hinnoissa.

| (131) | Tanskan hallitus täsmentää vielä, että tämä hinta on koskenut vain noin [...] (21) matkustajaa vuosina 2003–2008. Liikenteenharjoittajan aloitteeseen perustuva mahdollisuus olisi voitu antaa myös linja-autoyhtiöille, jotka olisivat halunneet tarjota saman palvelun. Hallitus huomauttaa myös, että vuodesta 2009 lähtien tätä mahdollisuutta ei ole ollut enää tarjolla. |
| --- | --- |

(131)

Tanskan hallitus täsmentää vielä, että tämä hinta on koskenut vain noin [...] (21) matkustajaa vuosina 2003–2008. Liikenteenharjoittajan aloitteeseen perustuva mahdollisuus olisi voitu antaa myös linja-autoyhtiöille, jotka olisivat halunneet tarjota saman palvelun. Hallitus huomauttaa myös, että vuodesta 2009 lähtien tätä mahdollisuutta ei ole ollut enää tarjolla.

| (132) | Tällä perusteella Tanska katsoo, ettei DSB ole saanut Kööpenhamina–Ystad-yhteyden liikennöinnistä etua – ei liiallisen korvauksen eikä Rønne–Ystad-lauttamatkan erityisen alhaisen hinnan muodossa. |
| --- | --- |

(132)

Tällä perusteella Tanska katsoo, ettei DSB ole saanut Kööpenhamina–Ystad-yhteyden liikennöinnistä etua – ei liiallisen korvauksen eikä Rønne–Ystad-lauttamatkan erityisen alhaisen hinnan muodossa.

| (133) | Tanskan hallituksen kanta kysymykseen, onko korvaus määritetty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi, on se, että perustettaessa DSB:tä itsenäiseksi yritykseksi on tehty kaikki tarpeelliset selvitykset, joita käytännössä oli mahdollista tehdä. |
| --- | --- |

(133)

Tanskan hallituksen kanta kysymykseen, onko korvaus määritetty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi, on se, että perustettaessa DSB:tä itsenäiseksi yritykseksi on tehty kaikki tarpeelliset selvitykset, joita käytännössä oli mahdollista tehdä.

| (134) | Lisäksi hallitus huomauttaa, että DSB:n ja valtion erottamisen perustana on Bernsteinin mietintö, johon sisältyi yksityiskohtainen selvitys mahdollisuuksista parantaa DSB:n tehokkuutta (22) ja joka pantiin myöhemmin täytäntöön laajamittaisempana rakenneuudistussuunnitelmana vuonna 1996. Nämä toimenpiteet ovat parantaneet DSB:n kannattavuutta ja lisänneet sen tuottavuutta 32 prosenttia. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi hallitus huomauttaa, että DSB:n ja valtion erottamisen perustana on Bernsteinin mietintö, johon sisältyi yksityiskohtainen selvitys mahdollisuuksista parantaa DSB:n tehokkuutta (22) ja joka pantiin myöhemmin täytäntöön laajamittaisempana rakenneuudistussuunnitelmana vuonna 1996. Nämä toimenpiteet ovat parantaneet DSB:n kannattavuutta ja lisänneet sen tuottavuutta 32 prosenttia.

| (135) | Tanskan hallitus laati DSB:n perustamisen yhteydessä sille kymmenen vuoden talousarvion, johon liittyi useita alkuoletuksia, muun muassa oletus, että tuottavuus paranee. Tältä pohjalta vahvistettiin DSB:lle vuosina 1999–2004 maksettava toiminta-avustus. |
| --- | --- |

(135)

Tanskan hallitus laati DSB:n perustamisen yhteydessä sille kymmenen vuoden talousarvion, johon liittyi useita alkuoletuksia, muun muassa oletus, että tuottavuus paranee. Tältä pohjalta vahvistettiin DSB:lle vuosina 1999–2004 maksettava toiminta-avustus.

| (136) | Talousarvio, joka sisällytettiin 11 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun asiakirjaan nro L 249, laadittiin siltä pohjalta, että oman pääoman tuotto verojen jälkeen on hallituksen kohtuulliseksi arvioima 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(136)

Talousarvio, joka sisällytettiin 11 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun asiakirjaan nro L 249, laadittiin siltä pohjalta, että oman pääoman tuotto verojen jälkeen on hallituksen kohtuulliseksi arvioima 6 prosenttia.

| (137) | Tanskan hallituksen mukaan toiminta-avustus perustuu siis kustannusten, tulojen ja kohtuullisen tuoton kokonaisvaltaiseen arviointiin, jossa on käytetty vuonna 1999 käytettävissä olleita tietoja ja noudatettu markkinatalouden periaatteita. Kymmenen vuoden talousarvio on laadittu ja DSB:lle maksettavat sopimusmaksut on hallituksen mukaan laskettu Altmark-tuomion neljännen kriteerin mukaisesti. |
| --- | --- |

(137)

Tanskan hallituksen mukaan toiminta-avustus perustuu siis kustannusten, tulojen ja kohtuullisen tuoton kokonaisvaltaiseen arviointiin, jossa on käytetty vuonna 1999 käytettävissä olleita tietoja ja noudatettu markkinatalouden periaatteita. Kymmenen vuoden talousarvio on laadittu ja DSB:lle maksettavat sopimusmaksut on hallituksen mukaan laskettu Altmark-tuomion neljännen kriteerin mukaisesti.

| (138) | Lisäksi Tanskan hallitus viittaa unionin oikeuskäytäntöön (23) ja korostaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa ei ollut mahdollisuutta suorittaa konkreettista vertailua toiseen liikenteenharjoittajaan. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi Tanskan hallitus viittaa unionin oikeuskäytäntöön (23) ja korostaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa ei ollut mahdollisuutta suorittaa konkreettista vertailua toiseen liikenteenharjoittajaan.

| (139) | Siinä tapauksessa, että komissio kuitenkin päättelisi, että DSB:lle on maksettu valtiontukea, Tanskan hallitus katsoo, että korvaus joka tapauksessa soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(139)

Siinä tapauksessa, että komissio kuitenkin päättelisi, että DSB:lle on maksettu valtiontukea, Tanskan hallitus katsoo, että korvaus joka tapauksessa soveltuu sisämarkkinoille.

| (140) | Hallituksen mukaan neuvoteltuja sopimuksia laadittaessa on oikean korvausmäärän laskemiseksi tehty niin kauaskantoiset analyysit ja laskelmat kuin käytännössä on mahdollista. |
| --- | --- |

(140)

Hallituksen mukaan neuvoteltuja sopimuksia laadittaessa on oikean korvausmäärän laskemiseksi tehty niin kauaskantoiset analyysit ja laskelmat kuin käytännössä on mahdollista.

| (141) | Hallitus yhtyy menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitettyyn päättelyyn, jonka mukaan korvauksen voidaan katsoa tosiasiassa soveltuvan sisämarkkinoille, jos Altmark-tuomion kolmas kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(141)

Hallitus yhtyy menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitettyyn päättelyyn, jonka mukaan korvauksen voidaan katsoa tosiasiassa soveltuvan sisämarkkinoille, jos Altmark-tuomion kolmas kriteeri täyttyy.

| (142) | Kuten edellä on todettu, Tanskan hallituksen mukaan on pyritty kaikin kohtuullisin tavoin varmistamaan, ettei DSB:lle makseta liiallista korvausta, ja on aiheellista päätellä vähintäänkin, että DSB:n sopimusten nojalla vastaanottama sopimusmaksu on sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. |
| --- | --- |

(142)

Kuten edellä on todettu, Tanskan hallituksen mukaan on pyritty kaikin kohtuullisin tavoin varmistamaan, ettei DSB:lle makseta liiallista korvausta, ja on aiheellista päätellä vähintäänkin, että DSB:n sopimusten nojalla vastaanottama sopimusmaksu on sisämarkkinoille soveltuvaa tukea.

| (143) | Kuten edellä on todettu, Tanskan hallitus ei sitä vastoin yhdy komission päätelmiin julkisia liikennepalvejuja koskevien sopimusten ja julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten välisestä erottelusta tuen laillisuuden suhteen. Hallitus katsoo tässä tapauksessa, että jos DSB:n katsotaan saaneen valtiontukea, tukea ei olisi tarvinnut ilmoittaa. Jos komissio pitäytyy päätelmässään, se tekee olennaisen ja perusteettoman eron sen mukaan, määrääkö jäsenvaltio, joka asettaa 100-prosenttisesti omistamalleen yritykselle velvoitteen huolehtia kuljetustehtävistä, suoritteiden laajuuden, laadun ja hinnat sopimuksessa vai ei. |
| --- | --- |

(143)

Kuten edellä on todettu, Tanskan hallitus ei sitä vastoin yhdy komission päätelmiin julkisia liikennepalvejuja koskevien sopimusten ja julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten välisestä erottelusta tuen laillisuuden suhteen. Hallitus katsoo tässä tapauksessa, että jos DSB:n katsotaan saaneen valtiontukea, tukea ei olisi tarvinnut ilmoittaa. Jos komissio pitäytyy päätelmässään, se tekee olennaisen ja perusteettoman eron sen mukaan, määrääkö jäsenvaltio, joka asettaa 100-prosenttisesti omistamalleen yritykselle velvoitteen huolehtia kuljetustehtävistä, suoritteiden laajuuden, laadun ja hinnat sopimuksessa vai ei.

| (144) | Edellä olevan perusteella Tanskan hallitus katsoo, ettei ole syytä vaatia maksettavaksi takaisin valtiontukea, joka voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(144)

Edellä olevan perusteella Tanskan hallitus katsoo, ettei ole syytä vaatia maksettavaksi takaisin valtiontukea, joka voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi.

| (145) | Tanskan hallitus panee merkille, ettei komissio ole tarkastellut tässä menettelyssä työnantajamaksuja, sillä tiedossa on ollut, että vapautus työnantajamaksuista on tarkoitus poistaa. |
| --- | --- |

(145)

Tanskan hallitus panee merkille, ettei komissio ole tarkastellut tässä menettelyssä työnantajamaksuja, sillä tiedossa on ollut, että vapautus työnantajamaksuista on tarkoitus poistaa.

| (146) | Tanskan hallitus ilmoittaa, että työnantajamaksujen muutokset on toteutettu 25 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla lailla nro 526 ja että ne ovat tulleet voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009. |
| --- | --- |

(146)

Tanskan hallitus ilmoittaa, että työnantajamaksujen muutokset on toteutettu 25 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla lailla nro 526 ja että ne ovat tulleet voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.

| (147) | Tanskan hallitus on ilmoittanut 8 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, ettei sillä ole huomautuksia siitä, miten komissio määrittelee sovellettavan oikeusperustan (asetus (ETY) N:o 1191/69 vai asetus (EY) N:o 1370/2007). |
| --- | --- |

(147)

Tanskan hallitus on ilmoittanut 8 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, ettei sillä ole huomautuksia siitä, miten komissio määrittelee sovellettavan oikeusperustan (asetus (ETY) N:o 1191/69 vai asetus (EY) N:o 1370/2007).

6.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISEN JOHDOSTA

| (148) | Huomautuksia ovat esittäneet kyseisistä toimenpiteistä tukea saava yritys DSB ja toinen kantelun tekijä DKT. On huomattava, ettei ensimmäinen kantelun tekijä Gråhundbus ole esittänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

(148)

Huomautuksia ovat esittäneet kyseisistä toimenpiteistä tukea saava yritys DSB ja toinen kantelun tekijä DKT. On huomattava, ettei ensimmäinen kantelun tekijä Gråhundbus ole esittänyt huomautuksia.

6.1   DSB:N ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (149) | DSB toimitti 30 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä. |
| --- | --- |

(149)

DSB toimitti 30 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä.

| (150) | DSB ilmoitti olevansa täysin Tanskan valtion kannalla ja tarkasteli ainoastaan sitä, voiko komissio vaatia tuen takaisin maksamista, jos se toteaa, että julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa on kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(150)

DSB ilmoitti olevansa täysin Tanskan valtion kannalla ja tarkasteli ainoastaan sitä, voiko komissio vaatia tuen takaisin maksamista, jos se toteaa, että julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa on kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta.

| (151) | DSB katsoo, että tällaisen tuen takaisinperintä olisi tässä tapauksessa luottamuksensuojan periaatteen vastaista, mikä estäisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (24) 14 artiklan 1 kohdan soveltamisen. |
| --- | --- |

(151)

DSB katsoo, että tällaisen tuen takaisinperintä olisi tässä tapauksessa luottamuksensuojan periaatteen vastaista, mikä estäisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (24) 14 artiklan 1 kohdan soveltamisen.

| (152) | Ensinnäkin DSB katsoo, että se saattoi perustellusti luottaa siihen, että viisi- ja kymmenvuotissopimuksia koskevat Tanskan valtion sopimusmaksut eivät ole valtiontukea. DSB katsoo, että kuljetusalalla sovellettavasta valtiontukitestistä vallitsee epäselvyys. |
| --- | --- |

(152)

Ensinnäkin DSB katsoo, että se saattoi perustellusti luottaa siihen, että viisi- ja kymmenvuotissopimuksia koskevat Tanskan valtion sopimusmaksut eivät ole valtiontukea. DSB katsoo, että kuljetusalalla sovellettavasta valtiontukitestistä vallitsee epäselvyys.

| (153) | DSB katsoo, että arvioitaessa, onko hallitus antanut DSB:lle etua, asiaa on tarkasteltava siitä hetkestä käsin, jolloin toimi toteutettiin. Tietynasteinen epävarmuus palvelusuoritteiden kustannuksista ja mahdollisista muista tulonlähteistä ei tarkoita, etteikö valtio voisi tehdä sopimusta markkinaehtoiseen hintaan. DSB:n mukaan kaikkiin sopimuksiin sisältyy yleensä epävarmuutta, ja tavanomaisissa sopimussuhteissa yritys yleensä kantaa tämän riskin. Järjestelmä, jossa DSB yksin kantaa lipputulojen tai kustannusten odottamattoman vaihtelun riskin, motivoi sitä tehokkaasti parantamaan palvelujaan ja houkuttelemaan lisää matkustajia (25). Näin valtio saa parhaan hyödyn DSB:lle maksamistaan sopimusmaksuista ja siirtää DSB:lle riskin tuloksen heikkenemisestä esimerkiksi huonon liikkeenhoidon tai tulonmenetysten seurauksena. Näin ollen DSB katsoo, että valtio on molempien sopimusten tekohetkellä toiminut järkevän sijoittajan tavoin ja optimoinut mahdollisuudet saada mainituista sopimuksista paras mahdollinen tuotto. |
| --- | --- |

(153)

DSB katsoo, että arvioitaessa, onko hallitus antanut DSB:lle etua, asiaa on tarkasteltava siitä hetkestä käsin, jolloin toimi toteutettiin. Tietynasteinen epävarmuus palvelusuoritteiden kustannuksista ja mahdollisista muista tulonlähteistä ei tarkoita, etteikö valtio voisi tehdä sopimusta markkinaehtoiseen hintaan. DSB:n mukaan kaikkiin sopimuksiin sisältyy yleensä epävarmuutta, ja tavanomaisissa sopimussuhteissa yritys yleensä kantaa tämän riskin. Järjestelmä, jossa DSB yksin kantaa lipputulojen tai kustannusten odottamattoman vaihtelun riskin, motivoi sitä tehokkaasti parantamaan palvelujaan ja houkuttelemaan lisää matkustajia (25). Näin valtio saa parhaan hyödyn DSB:lle maksamistaan sopimusmaksuista ja siirtää DSB:lle riskin tuloksen heikkenemisestä esimerkiksi huonon liikkeenhoidon tai tulonmenetysten seurauksena. Näin ollen DSB katsoo, että valtio on molempien sopimusten tekohetkellä toiminut järkevän sijoittajan tavoin ja optimoinut mahdollisuudet saada mainituista sopimuksista paras mahdollinen tuotto.

| (154) | Toiseksi DSB katsoo, että sopimusmaksut täyttävät joka tapauksessa asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 vahvistetut ehdot ja että niihin voidaan asetuksen perusteella soveltaa ryhmäpoikkeusta. DSB suhtautuu epäillen komission tulkintaan asetuksen 14 artiklasta. |
| --- | --- |

(154)

Toiseksi DSB katsoo, että sopimusmaksut täyttävät joka tapauksessa asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 vahvistetut ehdot ja että niihin voidaan asetuksen perusteella soveltaa ryhmäpoikkeusta. DSB suhtautuu epäillen komission tulkintaan asetuksen 14 artiklasta.

| (155) | DSB muistuttaa, että asetuksen V jakso – joka ei sisällä säännöksiä korvausmääristä – erottuu asetuksen II–IV jaksosta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä julkisen palvelun velvoitteiden korvausmääristä. DSB:n mukaan asetuksen tarkoituksena on ollut varmistaa kohtuullinen korvaus liikenteenharjoittajille. Kun kyse on vapaaehtoisesti tehdyistä sitoumuksista, julkisen palvelun sopimusten velvoittamien liikennöijien tilanne on varsin erilainen kuin niillä liikenteenharjoittajilla, joille valtio asettaa yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteita, mikä heijastuu asetuksesta. Näissä olosuhteissa komissio ei voi tulkita asetusta (ETY) N:o 1191/69 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan (26) pohjalta. |
| --- | --- |

(155)

DSB muistuttaa, että asetuksen V jakso – joka ei sisällä säännöksiä korvausmääristä – erottuu asetuksen II–IV jaksosta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä julkisen palvelun velvoitteiden korvausmääristä. DSB:n mukaan asetuksen tarkoituksena on ollut varmistaa kohtuullinen korvaus liikenteenharjoittajille. Kun kyse on vapaaehtoisesti tehdyistä sitoumuksista, julkisen palvelun sopimusten velvoittamien liikennöijien tilanne on varsin erilainen kuin niillä liikenteenharjoittajilla, joille valtio asettaa yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteita, mikä heijastuu asetuksesta. Näissä olosuhteissa komissio ei voi tulkita asetusta (ETY) N:o 1191/69 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan (26) pohjalta.

| (156) | DSB ei yhdy komission tulkintaan asetuksen 17 artiklasta. Sen mukaan asetuksessa säädetty vapautus ilmoitusvelvollisuudesta koskee ainoastaan julkisen palvelun velvoitteiden korvauksia, ei julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia. |
| --- | --- |

(156)

DSB ei yhdy komission tulkintaan asetuksen 17 artiklasta. Sen mukaan asetuksessa säädetty vapautus ilmoitusvelvollisuudesta koskee ainoastaan julkisen palvelun velvoitteiden korvauksia, ei julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia.

| (157) | DSB toimitti huomautuksensa 8 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. DSB:n mielestä on periaatteellisesti väärin, että komissio soveltaa asetusta (EY) N:o 1370/2007 tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(157)

DSB toimitti huomautuksensa 8 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. DSB:n mielestä on periaatteellisesti väärin, että komissio soveltaa asetusta (EY) N:o 1370/2007 tähän tapaukseen.

| (158) | DSB palauttaa mieleen, että tässä käsiteltävät DSB:n ja Tanskan väliset liikennöintisopimukset on tehty ennen kuin asetus on hyväksytty ja tullut voimaan. Jos asetusta olisi sovellettava, kyseessä olisi vaikutuksiltaan taannehtiva lainsäädäntö. Tätä DSB pitää perustavien oikeudellisten periaatteiden eli oikeusvarmuuden periaatteen ja luottamuksensuojan suojelun periaatteen vastaisena. DSB huomauttaa niin ikään, ettei mikään viittaa siihen, että EU:n lainsäätäjä olisi halunnut asetuksesta (EY) N:o 1370/2007 vaikutuksiltaan taannehtivan. |
| --- | --- |

(158)

DSB palauttaa mieleen, että tässä käsiteltävät DSB:n ja Tanskan väliset liikennöintisopimukset on tehty ennen kuin asetus on hyväksytty ja tullut voimaan. Jos asetusta olisi sovellettava, kyseessä olisi vaikutuksiltaan taannehtiva lainsäädäntö. Tätä DSB pitää perustavien oikeudellisten periaatteiden eli oikeusvarmuuden periaatteen ja luottamuksensuojan suojelun periaatteen vastaisena. DSB huomauttaa niin ikään, ettei mikään viittaa siihen, että EU:n lainsäätäjä olisi halunnut asetuksesta (EY) N:o 1370/2007 vaikutuksiltaan taannehtivan.

| (159) | DSB huomauttaa, että asetuksessa säädetään sitä vastoin uusien sääntöjen asteittaisesta käyttöönotosta sekä siitä, että asetuksen säännökset eivät yleensä koske jo tehtyjä sopimuksia, joiden voimassaoloaika on määrätty. Koska tässä yhteydessä tarkasteltavien sopimusten voimassaoloaika on määrätty, kuten siirtymävaiheen säännöksissä edellytetään, DSB katsoo, että niihin on sovellettava ainoastaan niiden tekohetkellä voimassa ollutta lainsäädäntöä eli asetuksia (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

DSB huomauttaa, että asetuksessa säädetään sitä vastoin uusien sääntöjen asteittaisesta käyttöönotosta sekä siitä, että asetuksen säännökset eivät yleensä koske jo tehtyjä sopimuksia, joiden voimassaoloaika on määrätty. Koska tässä yhteydessä tarkasteltavien sopimusten voimassaoloaika on määrätty, kuten siirtymävaiheen säännöksissä edellytetään, DSB katsoo, että niihin on sovellettava ainoastaan niiden tekohetkellä voimassa ollutta lainsäädäntöä eli asetuksia (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70.

| (160) | DSB vetoaa lisäksi komission uusimpaan päätöskäytäntöön, jonka mukaan komissio katsoo, ettei asetusta (EY) N:o 1370/2007 voida soveltaa ennen asetuksen voimaantuloa eli ennen 3 päivää joulukuuta 2009 tehtyihin sopimuksiin (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB vetoaa lisäksi komission uusimpaan päätöskäytäntöön, jonka mukaan komissio katsoo, ettei asetusta (EY) N:o 1370/2007 voida soveltaa ennen asetuksen voimaantuloa eli ennen 3 päivää joulukuuta 2009 tehtyihin sopimuksiin (27).

| (161) | Toissijaisesti DSB on esittänyt seikkoja sen tueksi, että julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat joka tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1370/2007 säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(161)

Toissijaisesti DSB on esittänyt seikkoja sen tueksi, että julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat joka tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1370/2007 säännösten mukaisia.

6.2   DKT:N ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (162) | DKT toimitti 16 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä. Huomautukset on esitetty seuraavassa tiivistetysti. |
| --- | --- |

(162)

DKT toimitti 16 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä. Huomautukset on esitetty seuraavassa tiivistetysti.

| (163) | DKT viittaa kaikkiin kantelunsa yhteydessä komissiolle toimitettuihin tietoihin ja yhteydenottoihin, jotka edelsivät menettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

(163)

DKT viittaa kaikkiin kantelunsa yhteydessä komissiolle toimitettuihin tietoihin ja yhteydenottoihin, jotka edelsivät menettelyn aloittamista.

| (164) | DKT panee merkille, että komission päätös menettelyn aloittamisesta näyttää viittaavan ainoastaan niihin DSB:n julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin, jotka liittyvät sen perinteiseen rautatiekuljetustoimintaan, mutta jättävät huomiotta DSB S-tog A/S -tytäryhtiön kaupunkiliikennetoiminnan, vaikka tämä mainitaan alkuperäisessä kantelussa. |
| --- | --- |

(164)

DKT panee merkille, että komission päätös menettelyn aloittamisesta näyttää viittaavan ainoastaan niihin DSB:n julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin, jotka liittyvät sen perinteiseen rautatiekuljetustoimintaan, mutta jättävät huomiotta DSB S-tog A/S -tytäryhtiön kaupunkiliikennetoiminnan, vaikka tämä mainitaan alkuperäisessä kantelussa.

| (165) | DKT huomauttaa, että kaupunkiliikennettä koskevat sopimukset ovat luonteeltaan samanlaisia ja edellyttävät samojen kysymysten selvittämistä. Näin ollen DKT vaatii, että tässä komission tutkinnassa on käsiteltävä myös julkisia liikennepalveluja kaupungeissa koskevat sopimukset. |
| --- | --- |

(165)

DKT huomauttaa, että kaupunkiliikennettä koskevat sopimukset ovat luonteeltaan samanlaisia ja edellyttävät samojen kysymysten selvittämistä. Näin ollen DKT vaatii, että tässä komission tutkinnassa on käsiteltävä myös julkisia liikennepalveluja kaupungeissa koskevat sopimukset.

| (166) | Yleisesti DKT katsoo, että tässä tapauksessa Altmark-tuomion kriteerit eivät täyty ja että kyseessä olevat sopimukset sisältävät siten valtiontukea. DKT katsoo, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille ja että se on sääntöjenvastaista ja että komission pitäisi määrätä se perittäväksi takaisin. |
| --- | --- |

(166)

Yleisesti DKT katsoo, että tässä tapauksessa Altmark-tuomion kriteerit eivät täyty ja että kyseessä olevat sopimukset sisältävät siten valtiontukea. DKT katsoo, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille ja että se on sääntöjenvastaista ja että komission pitäisi määrätä se perittäväksi takaisin.

| (167) | Vaikka komissio ei olekaan esittänyt epäilyksiä Altmark-tuomion ensimmäisen kriteerin täyttymisestä, DKT on esittänyt huomautuksia tästä kohdasta. |
| --- | --- |

(167)

Vaikka komissio ei olekaan esittänyt epäilyksiä Altmark-tuomion ensimmäisen kriteerin täyttymisestä, DKT on esittänyt huomautuksia tästä kohdasta.

| (168) | DKT katsoo, että jäsenvaltioiden laaja harkintavalta julkisen palvelun velvoitteiden määrittämisessä ei saa johtaa mielivaltaisiin tilanteisiin, joissa kolmannet osapuolet eivät voisi kyseenalaistaa toiminnan harjoittamista julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen puitteissa. DKT:n mukaan komissiolla on velvollisuus perustella julkisen palvelun velvoitteen määräämisen tarve. |
| --- | --- |

(168)

DKT katsoo, että jäsenvaltioiden laaja harkintavalta julkisen palvelun velvoitteiden määrittämisessä ei saa johtaa mielivaltaisiin tilanteisiin, joissa kolmannet osapuolet eivät voisi kyseenalaistaa toiminnan harjoittamista julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen puitteissa. DKT:n mukaan komissiolla on velvollisuus perustella julkisen palvelun velvoitteen määräämisen tarve.

| (169) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön ja komission päätöskäytännön perusteella DKT ei yhdy komission analyysiin, että ilmeistä arviointivirhettä ei ole tapahtunut. DKT katsoo muun muassa, että aikataulussa pysymistä, laatua ja palvelun säännöllisyyttä koskevien tavoitteiden olemassaolo ei riitä osoittamaan, että palvelusuoritteen pitäisi kuulua julkisen palvelun velvoitteeseen. |
| --- | --- |

(169)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön ja komission päätöskäytännön perusteella DKT ei yhdy komission analyysiin, että ilmeistä arviointivirhettä ei ole tapahtunut. DKT katsoo muun muassa, että aikataulussa pysymistä, laatua ja palvelun säännöllisyyttä koskevien tavoitteiden olemassaolo ei riitä osoittamaan, että palvelusuoritteen pitäisi kuulua julkisen palvelun velvoitteeseen.

| (170) | Komission olisi ennemminkin tehtävä analyysinsa asetuksessa (EY) N:o 1191/69 esitettyjen kriteereiden perusteella ja tarkasteltava julkisen palvelun tehtävien oikeasuhteisuutta. DKT:n mukaan komission olisi muun muassa tutkittava, mahdollistaako kyseisten palvelujen suorittaminen asetettujen aikataulussa pysymistä, laatua ja säännöllisyyttä koskevien sääntöjen mukaisesti kannattavan toiminnan. |
| --- | --- |

(170)

Komission olisi ennemminkin tehtävä analyysinsa asetuksessa (EY) N:o 1191/69 esitettyjen kriteereiden perusteella ja tarkasteltava julkisen palvelun tehtävien oikeasuhteisuutta. DKT:n mukaan komission olisi muun muassa tutkittava, mahdollistaako kyseisten palvelujen suorittaminen asetettujen aikataulussa pysymistä, laatua ja säännöllisyyttä koskevien sääntöjen mukaisesti kannattavan toiminnan.

| (171) | DKT katsoo, että julkisen palvelun korvaukset ovat perusteltuja vain siinä tapauksessa, etteivät kuljetussuoritteet tuota voittoa, ja siksi niiden suorittaminen edellyttää korvauksen maksamista. Tästä seuraa, että kunkin rautatieyhteyden taloudellinen tilanne on tutkittava erikseen. |
| --- | --- |

(171)

DKT katsoo, että julkisen palvelun korvaukset ovat perusteltuja vain siinä tapauksessa, etteivät kuljetussuoritteet tuota voittoa, ja siksi niiden suorittaminen edellyttää korvauksen maksamista. Tästä seuraa, että kunkin rautatieyhteyden taloudellinen tilanne on tutkittava erikseen.

| (172) | DKT vastustaa komission päätelmää, jonka mukaan kymmenen vuoden talousarviot, joihin DSB:n korvausten laskenta perustuu, mahdollistaisivat Altmark-tuomion toisen kriteerin täyttämisen. DKT katsoo, ettei talousarvioissa ole parametreja eikä yksityiskohtaisia kustannusanalyyseja, joiden avulla tarvittava korvaustaso olisi määriteltävissä kullekin kyseiselle rataosuudelle. |
| --- | --- |

(172)

DKT vastustaa komission päätelmää, jonka mukaan kymmenen vuoden talousarviot, joihin DSB:n korvausten laskenta perustuu, mahdollistaisivat Altmark-tuomion toisen kriteerin täyttämisen. DKT katsoo, ettei talousarvioissa ole parametreja eikä yksityiskohtaisia kustannusanalyyseja, joiden avulla tarvittava korvaustaso olisi määriteltävissä kullekin kyseiselle rataosuudelle.

| (173) | DKT katsoo, että Altmark-tuomion kolmannen ja neljännen kriteerin täyttymistä olisi tutkittava yhdessä, sillä jollei yritystä voida pitää hyvin johdettuna keskivertoyrityksenä, kolmannen kriteerin täyttymisen tutkiminen on turhaa, koska sitä ei voi perustaa yrityksen kustannusanalyysiin. |
| --- | --- |

(173)

DKT katsoo, että Altmark-tuomion kolmannen ja neljännen kriteerin täyttymistä olisi tutkittava yhdessä, sillä jollei yritystä voida pitää hyvin johdettuna keskivertoyrityksenä, kolmannen kriteerin täyttymisen tutkiminen on turhaa, koska sitä ei voi perustaa yrityksen kustannusanalyysiin.

| (174) | DKT muistuttaa, että näitä julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ei ole tehty tarjouspyyntöjen perusteella. Lisäksi DKT epäilee komission tavoin, missä määrin kymmenen vuoden talousarviot ja Tanskan valtion käyttämä menetelmä mahdollistavat Altmark-tuomion neljännen kriteerin täyttymisen. |
| --- | --- |

(174)

DKT muistuttaa, että näitä julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ei ole tehty tarjouspyyntöjen perusteella. Lisäksi DKT epäilee komission tavoin, missä määrin kymmenen vuoden talousarviot ja Tanskan valtion käyttämä menetelmä mahdollistavat Altmark-tuomion neljännen kriteerin täyttymisen.

| (175) | Tältä osin DKT esittää muun muassa, että tietyillä reiteillä järjestetyt tarjouskilpailut ovat osoittaneet, että DSB:n kilpailijat pystyivät hoitamaan kyseiset kuljetussuoritteet keskimäärin 27 prosenttia pienemmin kuluin kuin DSB. DKT muistuttaa niin ikään, että DSB käyttää virkasuhteessa olevaa henkilöstöä, mikä estää Altmark-tuomion neljännen kriteerin täyttymisen. |
| --- | --- |

(175)

Tältä osin DKT esittää muun muassa, että tietyillä reiteillä järjestetyt tarjouskilpailut ovat osoittaneet, että DSB:n kilpailijat pystyivät hoitamaan kyseiset kuljetussuoritteet keskimäärin 27 prosenttia pienemmin kuluin kuin DSB. DKT muistuttaa niin ikään, että DSB käyttää virkasuhteessa olevaa henkilöstöä, mikä estää Altmark-tuomion neljännen kriteerin täyttymisen.

| (176) | DKT ei yhdy komission päätelmään tuen soveltuvuuden tutkimisesta. DKT katsoo, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tehdään ero kyseisen asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettuihin todellisiin kustannuksiin perustuvan menettelyn ja toisaalta sellaisen menettelyn kesken, joka perustuu palveluntarjoajan tarjoamaan hintaan suhteessa kilpailijan tarjoukseen samasta palvelusta ja joka mainitaan asetuksen V osastossa. DKT:n mukaan tämä erottelu näkyy erilaisiin menettelyllisiin vaatimuksiin perustuvien julkisen palvelun velvoitteiden ja julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten ominaisluonteessa. |
| --- | --- |

(176)

DKT ei yhdy komission päätelmään tuen soveltuvuuden tutkimisesta. DKT katsoo, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tehdään ero kyseisen asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettuihin todellisiin kustannuksiin perustuvan menettelyn ja toisaalta sellaisen menettelyn kesken, joka perustuu palveluntarjoajan tarjoamaan hintaan suhteessa kilpailijan tarjoukseen samasta palvelusta ja joka mainitaan asetuksen V osastossa. DKT:n mukaan tämä erottelu näkyy erilaisiin menettelyllisiin vaatimuksiin perustuvien julkisen palvelun velvoitteiden ja julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten ominaisluonteessa.

| (177) | Tämän perusteella komission päättelyä, joka perustuu todellisiin kustannuksiin ja SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoon liittyviin periaatteisiin, ei voitaisi soveltaa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa vahvistetun hinnan arvioimiseen. DKT katsoo, että tällainen menettely on vastoin yhteisön oikeuskäytäntöä (Combus-päätös), komission käytäntöä (julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (28) ja menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä, jossa vahvistetaan SEUT-sopimuksen 93 artiklan lex specialis -luonne. |
| --- | --- |

(177)

Tämän perusteella komission päättelyä, joka perustuu todellisiin kustannuksiin ja SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoon liittyviin periaatteisiin, ei voitaisi soveltaa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa vahvistetun hinnan arvioimiseen. DKT katsoo, että tällainen menettely on vastoin yhteisön oikeuskäytäntöä (Combus-päätös), komission käytäntöä (julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (28) ja menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä, jossa vahvistetaan SEUT-sopimuksen 93 artiklan lex specialis -luonne.

| (178) | DKT on esittänyt menettelyä koskevia huomautuksia, koska komissio aikoo soveltaa tässä tapauksessa todellisiin kustannuksiin perustuvaa menettelyä julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(178)

DKT on esittänyt menettelyä koskevia huomautuksia, koska komissio aikoo soveltaa tässä tapauksessa todellisiin kustannuksiin perustuvaa menettelyä julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin.

| (179) | DKT katsoo virheellisiksi Tanskan viranomaisten tiedot, joilla halutaan osoittaa, ettei korvaus ole liiallinen. DKT esittää useita perusteluja, joita ovat seuraavat:






  — | DSB on kyennyt alentamaan kustannuksiaan merkittävästi osallistuessaan tiettyjä reittejä koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT katsoo virheellisiksi Tanskan viranomaisten tiedot, joilla halutaan osoittaa, ettei korvaus ole liiallinen. DKT esittää useita perusteluja, joita ovat seuraavat:

—

DSB on kyennyt alentamaan kustannuksiaan merkittävästi osallistuessaan tiettyjä reittejä koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin.

| — | Julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määrätään, että DSB:n taloudellisen tilanteen on oltava vakaa, mikä tarkoittaa, että sopimusmaksut ovat suuremmat kuin summa, joka on ehdottoman välttämätön julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen. |
| --- | --- |

—

Julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määrätään, että DSB:n taloudellisen tilanteen on oltava vakaa, mikä tarkoittaa, että sopimusmaksut ovat suuremmat kuin summa, joka on ehdottoman välttämätön julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen.

| — | Sopimusmaksujen suuruutta ei ole asianmukaisesti perusteltu, ja kymmenen vuoden talousarvio on räätälöity sellaiseksi, että DSB:lle taataan tietty ylijäämä, joka ei perustu yksityiskohtaiseen analyysiin DSB:n kustannuksista ja tuloista kullakin reitillä. |
| --- | --- |

—

Sopimusmaksujen suuruutta ei ole asianmukaisesti perusteltu, ja kymmenen vuoden talousarvio on räätälöity sellaiseksi, että DSB:lle taataan tietty ylijäämä, joka ei perustu yksityiskohtaiseen analyysiin DSB:n kustannuksista ja tuloista kullakin reitillä.

| — | Korvausjärjestelmä perustuu oman pääoman tuottotavoitteeseen eikä pelkkään aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamiseen. |
| --- | --- |

—

Korvausjärjestelmä perustuu oman pääoman tuottotavoitteeseen eikä pelkkään aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamiseen.

| — | DKT:n esittämien laskelmien perusteella Kööpenhaminan ja Århusin välinen päärautatieyhteys on kannattava, kun otetaan huomioon DSB:lle nykyisellään asetetut velvoitteet, eikä sitä näin ollen olisi pitänyt asettaa julkisen palvelun velvoitteen piiriin. |
| --- | --- |

—

DKT:n esittämien laskelmien perusteella Kööpenhaminan ja Århusin välinen päärautatieyhteys on kannattava, kun otetaan huomioon DSB:lle nykyisellään asetetut velvoitteet, eikä sitä näin ollen olisi pitänyt asettaa julkisen palvelun velvoitteen piiriin.

| — | DSB:n tuottavuuden kasvua koskevat tiedot eivät myöskään vastaa tietoja, jotka osoittavat, että kyseisellä ajanjaksolla henkilöstömenot ovat kasvaneet suhteessa tuloihin. |
| --- | --- |

—

DSB:n tuottavuuden kasvua koskevat tiedot eivät myöskään vastaa tietoja, jotka osoittavat, että kyseisellä ajanjaksolla henkilöstömenot ovat kasvaneet suhteessa tuloihin.

| — | DKT epäilee myös, onko sopimusmaksuja todella alennettu miljardilla Tanskan kruunulla; yrityksen tilinpäätöksen perusteella määrä lienee noin 647 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

—

DKT epäilee myös, onko sopimusmaksuja todella alennettu miljardilla Tanskan kruunulla; yrityksen tilinpäätöksen perusteella määrä lienee noin 647 miljoonaa Tanskan kruunua.

| — | DKT väittää, että DSB ei ole saavuttanut kaudeksi 2000–2004 (ajokilometreinä) asetettuja tavoitteitaan – mikä olisi oikeuttanut sopimusmaksujen alentamiseen – ja että DSB on saanut korvausta liikkuvasta kalustosta, jonka hankintakustannuksia sillä ei ollut maksettavanaan toimitusten viivästymisen vuoksi. |
| --- | --- |

—

DKT väittää, että DSB ei ole saavuttanut kaudeksi 2000–2004 (ajokilometreinä) asetettuja tavoitteitaan – mikä olisi oikeuttanut sopimusmaksujen alentamiseen – ja että DSB on saanut korvausta liikkuvasta kalustosta, jonka hankintakustannuksia sillä ei ollut maksettavanaan toimitusten viivästymisen vuoksi.

| — | Lopuksi DKT katsoo, että koska DSB:n tulos oli huomattavan ylijäämäinen, se olisi voinut itse vastata liikkuvan kaluston toimitusten viivästymisen kustannuksista, joihin kustannukset korvaavasta kalustosta kuuluvat. DKT:n mukaan DSB on saanut 225 miljoonaa Tanskan kruunua AnsaldoBredalta korvaukseksi viivästyksistä. Korvaus olisi pitänyt maksaa Tanskan valtiolle, koska se on DKT:n mukaan vahingonkärsijä. DSB:lle on maksettu liikaa sopimusmaksuja 104 miljoonaa Tanskan kruunua kalustosta, jota ei ollut otettu käyttöön. |
| --- | --- |

—

Lopuksi DKT katsoo, että koska DSB:n tulos oli huomattavan ylijäämäinen, se olisi voinut itse vastata liikkuvan kaluston toimitusten viivästymisen kustannuksista, joihin kustannukset korvaavasta kalustosta kuuluvat. DKT:n mukaan DSB on saanut 225 miljoonaa Tanskan kruunua AnsaldoBredalta korvaukseksi viivästyksistä. Korvaus olisi pitänyt maksaa Tanskan valtiolle, koska se on DKT:n mukaan vahingonkärsijä. DSB:lle on maksettu liikaa sopimusmaksuja 104 miljoonaa Tanskan kruunua kalustosta, jota ei ollut otettu käyttöön.

| (180) | DSB:n huomattavan ylijäämäinen tulos on DKT:n mukaan todiste yrityksen saamasta liiallisesta korvauksesta seuraavista syistä:






  — | DSB:n tulos on parempi kuin vastaavalle vähäiselle riskille altistuva yritys voi kohtuudella odottaa. |
| --- | --- | --- |

(180)

DSB:n huomattavan ylijäämäinen tulos on DKT:n mukaan todiste yrityksen saamasta liiallisesta korvauksesta seuraavista syistä:

—

DSB:n tulos on parempi kuin vastaavalle vähäiselle riskille altistuva yritys voi kohtuudella odottaa.

| — | DKT viittaa kantelunsa yhteydessä esitettyyn selvitykseen, joka osoittaa DSB:n nettotuloksen ennen veroja (12,3 prosenttia vuosina 1999–2004 ja 12,77 prosenttia vuosina 1999–2007) olevan sekä Euroopan muiden rautatieyritysten tuloksia parempi (Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2,21–4,47 prosenttia, Ruotsissa 3,35 prosenttia, Saksassa 0,49–4,65 prosenttia ja Ranskan SNCF:llä 0,8–3,77 prosenttia) että komission eräässä samantapaisessa menettelyssä mainitsemaa tasoa parempi (29). |
| --- | --- |

—

DKT viittaa kantelunsa yhteydessä esitettyyn selvitykseen, joka osoittaa DSB:n nettotuloksen ennen veroja (12,3 prosenttia vuosina 1999–2004 ja 12,77 prosenttia vuosina 1999–2007) olevan sekä Euroopan muiden rautatieyritysten tuloksia parempi (Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2,21–4,47 prosenttia, Ruotsissa 3,35 prosenttia, Saksassa 0,49–4,65 prosenttia ja Ranskan SNCF:llä 0,8–3,77 prosenttia) että komission eräässä samantapaisessa menettelyssä mainitsemaa tasoa parempi (29).

| — | DKT katsoo DSB:n tuloksen olevan julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten osalta selvästi parempi kuin sen kotimaisilla kilpailijoilla (DSB 12,77 prosenttia, DSB S-tog 10,45 prosenttia, Arriva 4,39 prosenttia, Metro Service 6,18 prosenttia). |
| --- | --- |

—

DKT katsoo DSB:n tuloksen olevan julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten osalta selvästi parempi kuin sen kotimaisilla kilpailijoilla (DSB 12,77 prosenttia, DSB S-tog 10,45 prosenttia, Arriva 4,39 prosenttia, Metro Service 6,18 prosenttia).

| — | DKT korostaa, että DSB:n tulos ylittää selvästi oman pääoman tuottotavoitteen (6 prosenttia), jonka Tanskan valtio on asettanut DSB:n osalta. DKT arvioi ylijäämän 3,678 miljardin Tanskan kruunun suuruiseksi. |
| --- | --- |

—

DKT korostaa, että DSB:n tulos ylittää selvästi oman pääoman tuottotavoitteen (6 prosenttia), jonka Tanskan valtio on asettanut DSB:n osalta. DKT arvioi ylijäämän 3,678 miljardin Tanskan kruunun suuruiseksi.

| (181) | Lisäksi DKT katsoo, että väite, jonka mukaan osingonmaksun avulla on vältetty liialliset korvaukset, on hylättävä seuraavista syistä:






  — | Julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa ei ole sopimusmaksujen palautusmekanismia sellaisessa tapauksessa, että ne ylittävät summan, joka on ehdottoman välttämätön julkisen palvelun velvoitteiden korvaamiseen. |
| --- | --- | --- |

(181)

Lisäksi DKT katsoo, että väite, jonka mukaan osingonmaksun avulla on vältetty liialliset korvaukset, on hylättävä seuraavista syistä:

—

Julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa ei ole sopimusmaksujen palautusmekanismia sellaisessa tapauksessa, että ne ylittävät summan, joka on ehdottoman välttämätön julkisen palvelun velvoitteiden korvaamiseen.

| — | Tanskan valtio sekoittaa tässä tapauksessa tehtävänsä sijoittajana, julkisen yrityksen osakkeenomistajana ja viranomaisena, joka mahdollistaa julkisen palvelun velvoitteiden korvaamisen; |
| --- | --- |

—

Tanskan valtio sekoittaa tässä tapauksessa tehtävänsä sijoittajana, julkisen yrityksen osakkeenomistajana ja viranomaisena, joka mahdollistaa julkisen palvelun velvoitteiden korvaamisen;

| — | Osingonjaolla ei sinällään pystytä poistamaan liiallisen korvauksen taloudellisia vaikutuksia eikä kilpailun vääristymiä, joiden vaikutukset näkyvät edelleen markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Osingonjaolla ei sinällään pystytä poistamaan liiallisen korvauksen taloudellisia vaikutuksia eikä kilpailun vääristymiä, joiden vaikutukset näkyvät edelleen markkinoilla.

| — | Osingonmaksun käyttö perusteluna johtaisi julkisten yritysten ja yksityisten yritysten erilaiseen kohteluun. |
| --- | --- |

—

Osingonmaksun käyttö perusteluna johtaisi julkisten yritysten ja yksityisten yritysten erilaiseen kohteluun.

| — | Julkisen palvelun velvoitteen osana maksettavana korvauksena myönnettäviä valtiontukia koskevissa komission puitteissa annetaan mahdollisuus siirtää liiallisia korvauksia enintään 10 prosenttia seuraavalle vuodelle. |
| --- | --- |

—

Julkisen palvelun velvoitteen osana maksettavana korvauksena myönnettäviä valtiontukia koskevissa komission puitteissa annetaan mahdollisuus siirtää liiallisia korvauksia enintään 10 prosenttia seuraavalle vuodelle.

| — | Liiallisen korvauksen ja Tanskan valtion saamien osinkojen suuruuden välillä ei ole suoraa yhteyttä, ja sitä paitsi periaate vahvistettiin kymmenen vuoden talousarviossa jo ennen mahdollisesti liiallisten korvausten toteamista. |
| --- | --- |

—

Liiallisen korvauksen ja Tanskan valtion saamien osinkojen suuruuden välillä ei ole suoraa yhteyttä, ja sitä paitsi periaate vahvistettiin kymmenen vuoden talousarviossa jo ennen mahdollisesti liiallisten korvausten toteamista.

| (182) | DKT ilmoittaa, että Tanskan valtio kumosi vapautuksen työnantajamaksuista vuonna 2008. DKT viittaa tanskalaiseen lakiesitykseen, jossa kustannukset siitä, että DSB:tä ei enää vapauteta näistä maksuista, on arvioitu 80 miljoonaksi Tanskan kruunuksi vuodessa. Tämän perusteella DKT katsoo, että maksusta vapauttamisesta on kohdistunut kilpailuun merkittävä kielteinen vaikutus, jonka suuruus on lähes 800 miljoonaa Tanskan kruunua 10 vuodessa. Tanskan valtion olisi perittävä tämä määrä takaisin. |
| --- | --- |

(182)

DKT ilmoittaa, että Tanskan valtio kumosi vapautuksen työnantajamaksuista vuonna 2008. DKT viittaa tanskalaiseen lakiesitykseen, jossa kustannukset siitä, että DSB:tä ei enää vapauteta näistä maksuista, on arvioitu 80 miljoonaksi Tanskan kruunuksi vuodessa. Tämän perusteella DKT katsoo, että maksusta vapauttamisesta on kohdistunut kilpailuun merkittävä kielteinen vaikutus, jonka suuruus on lähes 800 miljoonaa Tanskan kruunua 10 vuodessa. Tanskan valtion olisi perittävä tämä määrä takaisin.

| (183) | Lisäksi DKT on kiinnittänyt komission huomion siihen, että Tanskan valtion väitetään päättäneen korvata DSB:n saattaminen työnantajamaksun piiriin korottamalla sopimusmaksuja. |
| --- | --- |

(183)

Lisäksi DKT on kiinnittänyt komission huomion siihen, että Tanskan valtion väitetään päättäneen korvata DSB:n saattaminen työnantajamaksun piiriin korottamalla sopimusmaksuja.

| (184) | DKT pyytää, että komissio käsittelee tätä kysymystä tämän menettelyn puitteissa, koska menettely CP78/06, johon komissio viittasi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on sittemmin päätetty. |
| --- | --- |

(184)

DKT pyytää, että komissio käsittelee tätä kysymystä tämän menettelyn puitteissa, koska menettely CP78/06, johon komissio viittasi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on sittemmin päätetty.

| (185) | DKT toimitti 10 päivänä tammikuuta 2010 komissiolle huomautuksensa siitä, olisiko asianmukainen Рoikeusperusta asetus (ETY) N:o 1191/69 vai asetus (EY) N:o 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

DKT toimitti 10 päivänä tammikuuta 2010 komissiolle huomautuksensa siitä, olisiko asianmukainen Рoikeusperusta asetus (ETY) N:o 1191/69 vai asetus (EY) N:o 1370/2007.

| (186) | DKT katsoo, että koska asetus (EY) N:o 1370/2007 on tullut voimaan vasta 3 päivänä joulukuuta 2009, näiden tukitoimenpiteiden soveltuvuuden tarkastelu asetuksen perusteella olisi oikeudellisesti väärin. Muistutettuaan mieliin tietyt periaatteet, jotka liittyvät valtiontukea koskevien EU-sääntöjen soveltamiseen ratione temporis, DKT katsoo, että tapaukset on erotettava toisistaan sen perusteella, onko tukitoimenpiteet ilmoitettu vai ei. DKT viittaa Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioon asiassa SIDE (30) ja katsoo, että komission olisi tässä tapauksessa tutkittava soveltuvuutta sisämarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 perusteella. |
| --- | --- |

(186)

DKT katsoo, että koska asetus (EY) N:o 1370/2007 on tullut voimaan vasta 3 päivänä joulukuuta 2009, näiden tukitoimenpiteiden soveltuvuuden tarkastelu asetuksen perusteella olisi oikeudellisesti väärin. Muistutettuaan mieliin tietyt periaatteet, jotka liittyvät valtiontukea koskevien EU-sääntöjen soveltamiseen ratione temporis, DKT katsoo, että tapaukset on erotettava toisistaan sen perusteella, onko tukitoimenpiteet ilmoitettu vai ei. DKT viittaa Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioon asiassa SIDE (30) ja katsoo, että komission olisi tässä tapauksessa tutkittava soveltuvuutta sisämarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 perusteella.

| (187) | DKT:n päätelmä perustuu muun muassa siihen, että käsiteltävät julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset kattavat vuodet 1999–2004 ja 2005–2014 ja että tukien myöntämishetki on kuukausittaisten sopimusmaksujen maksatuspäivä. Lisäksi DKT huomauttaa, ettei asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 ole säännöksiä jo myönnetyistä tai tutkittavina olevista valtiontuista. Myöskään 10 päivänä syyskuuta 2008 tehdyssä päätöksessä menettelyn aloittamisesta ei viitata uuteen asetukseen, vaikka tämä oli jo tuolloin hyväksytty. Lopuksi DKT viittaa ristiriitaan suhteessa komission ilmoitukseen valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (31). |
| --- | --- |

(187)

DKT:n päätelmä perustuu muun muassa siihen, että käsiteltävät julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset kattavat vuodet 1999–2004 ja 2005–2014 ja että tukien myöntämishetki on kuukausittaisten sopimusmaksujen maksatuspäivä. Lisäksi DKT huomauttaa, ettei asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 ole säännöksiä jo myönnetyistä tai tutkittavina olevista valtiontuista. Myöskään 10 päivänä syyskuuta 2008 tehdyssä päätöksessä menettelyn aloittamisesta ei viitata uuteen asetukseen, vaikka tämä oli jo tuolloin hyväksytty. Lopuksi DKT viittaa ristiriitaan suhteessa komission ilmoitukseen valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (31).

| (188) | DKT katsoo, ettei asetus (EY) N:o 1370/2007 voi olla asianmukainen oikeusperusta tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevaan tutkintaan muutoin kuin julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tulevien vaikutusten osalta eli 3 päivän joulukuuta 2009 jälkeen suoritettavien sopimusmaksujen osalta. |
| --- | --- |

(188)

DKT katsoo, ettei asetus (EY) N:o 1370/2007 voi olla asianmukainen oikeusperusta tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevaan tutkintaan muutoin kuin julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tulevien vaikutusten osalta eli 3 päivän joulukuuta 2009 jälkeen suoritettavien sopimusmaksujen osalta.

7.   TANSKAN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSIIN

| (189) | Tanskan mukaan DKT:n huomautukset eivät muuta arviota niistä seikoista, joita asiassa on esitetty. Tanska on edelleen sitä mieltä, että Altmark-tuomion neljä kriteeriä täyttyvät tässä tapauksessa eikä DSB ole saanut liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(189)

Tanskan mukaan DKT:n huomautukset eivät muuta arviota niistä seikoista, joita asiassa on esitetty. Tanska on edelleen sitä mieltä, että Altmark-tuomion neljä kriteeriä täyttyvät tässä tapauksessa eikä DSB ole saanut liiallista korvausta.

| (190) | Tanska katsoo, etteivät pääkaupunkiseudun liikenteen sopimukset kuulu muodollisen tutkintamenettelyn piiriin eikä DKT:n näistä sopimuksista esittämiä näkemyksiä ole tarpeen kommentoida. |
| --- | --- |

(190)

Tanska katsoo, etteivät pääkaupunkiseudun liikenteen sopimukset kuulu muodollisen tutkintamenettelyn piiriin eikä DKT:n näistä sopimuksista esittämiä näkemyksiä ole tarpeen kommentoida.

| (191) | Tanska toteaa kuitenkin, että DSB S-tog A/S on DSB SV:n 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö ja että DSB S-tog A/S:ää koskevat tiedot sisältyvät DSB-konsernin konsolidoituun tilinpäätökseen ja Tanskan hallituksen toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(191)

Tanska toteaa kuitenkin, että DSB S-tog A/S on DSB SV:n 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö ja että DSB S-tog A/S:ää koskevat tiedot sisältyvät DSB-konsernin konsolidoituun tilinpäätökseen ja Tanskan hallituksen toimittamiin tietoihin.

| (192) | Tanskan hallitus tarkentaa, että budjetoitu maksu ja sopimusmaksut, jotka liittyvät S-tog-junaliikenteeseen, on niin ikään määritelty laskemalla oman pääoman tuotoksi verojen jälkeen 6 prosenttia. Tämän jälkeen DSB S-tog A/S:n tulos on sisällytetty DSB SV:n talousarvioon, ja yhtiölle kauko- ja seutuliikenteessä maksettavat sopimusmaksut on laskettu tämän perusteella. Lisäksi tytäryhtiön DSB S-tog A/S liikevoitto otetaan huomioon DSB SV:n konsolidoidussa tuloksessa. S-tog-liikenteestä saatu tulos on siis otettu huomioon koko DSB SV:n taloudellisessa tuloksessa. |
| --- | --- |

(192)

Tanskan hallitus tarkentaa, että budjetoitu maksu ja sopimusmaksut, jotka liittyvät S-tog-junaliikenteeseen, on niin ikään määritelty laskemalla oman pääoman tuotoksi verojen jälkeen 6 prosenttia. Tämän jälkeen DSB S-tog A/S:n tulos on sisällytetty DSB SV:n talousarvioon, ja yhtiölle kauko- ja seutuliikenteessä maksettavat sopimusmaksut on laskettu tämän perusteella. Lisäksi tytäryhtiön DSB S-tog A/S liikevoitto otetaan huomioon DSB SV:n konsolidoidussa tuloksessa. S-tog-liikenteestä saatu tulos on siis otettu huomioon koko DSB SV:n taloudellisessa tuloksessa.

| (193) | Tanskan mukaan DKT:n esittämät huomautukset eivät anna aihetta epäillä, etteivätkö Altmark-tuomion neljä kriteeriä täyttyisi tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(193)

Tanskan mukaan DKT:n esittämät huomautukset eivät anna aihetta epäillä, etteivätkö Altmark-tuomion neljä kriteeriä täyttyisi tässä tapauksessa.

| (194) | Tanskan hallitus muistuttaa, ettei komissio ole esittänyt epäilyksiä ensimmäisen kriteerin täyttymisestä. Sitä, muodostaako Kööpenhamina–Århus-yhteys julkisen palvelun velvoitteen, käsitellään tuonnempana. |
| --- | --- |

(194)

Tanskan hallitus muistuttaa, ettei komissio ole esittänyt epäilyksiä ensimmäisen kriteerin täyttymisestä. Sitä, muodostaako Kööpenhamina–Århus-yhteys julkisen palvelun velvoitteen, käsitellään tuonnempana.

| (195) | Tanskan hallitus toteaa, ettei komissio ole esittänyt epäilyjä toisen kriteerin täyttymisestä vuoteen 2008 saakka ulottuneena aikana, ja täsmentävät, että myös vuosina 2009–2014 DSB:lle maksettu korvaus on laskettu komissiolle toimitetun kymmenen vuoden talousarvion perusteella. |
| --- | --- |

(195)

Tanskan hallitus toteaa, ettei komissio ole esittänyt epäilyjä toisen kriteerin täyttymisestä vuoteen 2008 saakka ulottuneena aikana, ja täsmentävät, että myös vuosina 2009–2014 DSB:lle maksettu korvaus on laskettu komissiolle toimitetun kymmenen vuoden talousarvion perusteella.

| (196) | DKT katsoo, että kolmatta kriteeriä tulisi arvioida vain, jos neljäs kriteeri täyttyy. Tanskan hallitus ei yhdy tähän näkemykseen, vaan se katsoo, että kriteerejä voidaan aivan hyvin arvioida toisistaan riippumatta ja tuomioistuimen Altmark-tuomiossa noudattamassa järjestyksessä. |
| --- | --- |

(196)

DKT katsoo, että kolmatta kriteeriä tulisi arvioida vain, jos neljäs kriteeri täyttyy. Tanskan hallitus ei yhdy tähän näkemykseen, vaan se katsoo, että kriteerejä voidaan aivan hyvin arvioida toisistaan riippumatta ja tuomioistuimen Altmark-tuomiossa noudattamassa järjestyksessä.

| (197) | Neljännen kriteerin osalta Tanskan hallitus torjuu väitteet, jotka DKT:n mukaan johtavat päätelmään, ettei kriteeri täyty. Hallitus täsmentää, että kymmenen vuoden talousarvio perustuu kaikkiin saatavissa olleisiin tietoihin, perusteellisen kustannusanalyysiin sekä arvioon pitkän aikavälin tehostamismahdollisuuksista. Lisäksi talousarviota on tarkistettu toisen sopimuksen neuvottelujen yhteydessä, ja sopimusmaksuja on alennettu tehokkuusparannusten huomioimiseksi. Tanskan hallitus toteaa, ettei sillä, että yritykselle aiheutuu historiallisista syistä ylimääräisiä rasitteita virkasuhteeseen palkattujen työntekijöiden vuoksi, ole mitään tekemistä yrityksen hyvän tai huonon johdon kanssa. Hallitus muistuttaa myös, että eri rautatieyritysten pääomarakenteissa, riskiprofiileissa ym. on merkittäviä eroja, mikä tekee vertailun muihin yrityksiin mahdottomaksi. Myöskään se, että DSB First on kyennyt tarjoamaan Kystbanen-rataosuudesta hinnan, joka on – ensi näkemältä – muita alempi, ei kerro siitä, että DSB:lle suoritetut maksut olisivat olleet liialliset, sillä tarjouksen on jättänyt erillinen yhtiö erilaisten parametrien pohjalta (yksinomaan työsopimussuhteista henkilöstöä, uudempi kalusto, vähemmän henkilöstöä junissa). |
| --- | --- |

(197)

Neljännen kriteerin osalta Tanskan hallitus torjuu väitteet, jotka DKT:n mukaan johtavat päätelmään, ettei kriteeri täyty. Hallitus täsmentää, että kymmenen vuoden talousarvio perustuu kaikkiin saatavissa olleisiin tietoihin, perusteellisen kustannusanalyysiin sekä arvioon pitkän aikavälin tehostamismahdollisuuksista. Lisäksi talousarviota on tarkistettu toisen sopimuksen neuvottelujen yhteydessä, ja sopimusmaksuja on alennettu tehokkuusparannusten huomioimiseksi. Tanskan hallitus toteaa, ettei sillä, että yritykselle aiheutuu historiallisista syistä ylimääräisiä rasitteita virkasuhteeseen palkattujen työntekijöiden vuoksi, ole mitään tekemistä yrityksen hyvän tai huonon johdon kanssa. Hallitus muistuttaa myös, että eri rautatieyritysten pääomarakenteissa, riskiprofiileissa ym. on merkittäviä eroja, mikä tekee vertailun muihin yrityksiin mahdottomaksi. Myöskään se, että DSB First on kyennyt tarjoamaan Kystbanen-rataosuudesta hinnan, joka on – ensi näkemältä – muita alempi, ei kerro siitä, että DSB:lle suoritetut maksut olisivat olleet liialliset, sillä tarjouksen on jättänyt erillinen yhtiö erilaisten parametrien pohjalta (yksinomaan työsopimussuhteista henkilöstöä, uudempi kalusto, vähemmän henkilöstöä junissa).

| (198) | Tanska muistuttaa epäilyksistään, jotka koskevat komission kantaa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 täytäntöönpanoon. Tanskan hallituksen mielestä siihen liittyy huomattava oikeudellinen epävarmuus erityisesti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten ilmoitusvelvollisuuden osalta. |
| --- | --- |

(198)

Tanska muistuttaa epäilyksistään, jotka koskevat komission kantaa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 täytäntöönpanoon. Tanskan hallituksen mielestä siihen liittyy huomattava oikeudellinen epävarmuus erityisesti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten ilmoitusvelvollisuuden osalta.

| (199) | Tanska ei myöskään hyväksy DKT:n tulkintaa, varsinkaan sanan ”hinta” käytöstä 14 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja valtiontukia koskevien sääntöjen soveltumattomuudesta tapauksiin, joissa asetusta (ETY) N:o 1191/69 olisi sovellettava. |
| --- | --- |

(199)

Tanska ei myöskään hyväksy DKT:n tulkintaa, varsinkaan sanan ”hinta” käytöstä 14 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja valtiontukia koskevien sääntöjen soveltumattomuudesta tapauksiin, joissa asetusta (ETY) N:o 1191/69 olisi sovellettava.

i.   Yleiset huomiot analyysista

| (200) | Tanska on ehdottomasti eri mieltä DKT:n väitteestä, jonka mukaan korvaus olisi määriteltävä analysoimalla kunkin yksittäisen reitin kustannukset. Minkään oikeusperustan nojalla ei voida vaatia, että julkisen palvelun velvoitteiden noudattamista koskevan kokonaisvaltaisen sopimuksen perusteella suoritettava korvaus olisi laskettava ”mikrotason” analyysien perusteella erikseen jokaisesta velvoitteesta, jonka palveluntarjoaja on ottanut hoitaakseen. |
| --- | --- |

(200)

Tanska on ehdottomasti eri mieltä DKT:n väitteestä, jonka mukaan korvaus olisi määriteltävä analysoimalla kunkin yksittäisen reitin kustannukset. Minkään oikeusperustan nojalla ei voida vaatia, että julkisen palvelun velvoitteiden noudattamista koskevan kokonaisvaltaisen sopimuksen perusteella suoritettava korvaus olisi laskettava ”mikrotason” analyysien perusteella erikseen jokaisesta velvoitteesta, jonka palveluntarjoaja on ottanut hoitaakseen.

| (201) | Tanskan hallitus ei hyväksy DKT:n tulkintaa Fred Olsen -tapauksen tuomiosta (asia T-17/2002) ja tähdentää, että tässä tapauksessa on kyseessä yhtenäinen, integroitu reittiverkko, jota liikennöidään neuvotellun kokonaisvaltaisen sopimuksen puitteissa. Korvauksen määrän vahvistaminen reittikohtaisen analyysin perusteella on siis turhaa, ja voisi johtaa tulosten osalta harhaan. Se aiheuttaisi suurempaa epävarmuutta yhteisten kustannusten jakautumisen suhteen kuin kaikkien sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuvien tulojen ja menojen yhteenveto. |
| --- | --- |

(201)

Tanskan hallitus ei hyväksy DKT:n tulkintaa Fred Olsen -tapauksen tuomiosta (asia T-17/2002) ja tähdentää, että tässä tapauksessa on kyseessä yhtenäinen, integroitu reittiverkko, jota liikennöidään neuvotellun kokonaisvaltaisen sopimuksen puitteissa. Korvauksen määrän vahvistaminen reittikohtaisen analyysin perusteella on siis turhaa, ja voisi johtaa tulosten osalta harhaan. Se aiheuttaisi suurempaa epävarmuutta yhteisten kustannusten jakautumisen suhteen kuin kaikkien sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuvien tulojen ja menojen yhteenveto.

| (202) | Tanskan hallitus muistuttaa sitä vastoin, että DSB:n kirjanpitotietoja sopimuksen nojalla tarjotuista suoritteista voidaan tarkastella erikseen, koska ne perustuvat erillisiin kirjanpitoihin. |
| --- | --- |

(202)

Tanskan hallitus muistuttaa sitä vastoin, että DSB:n kirjanpitotietoja sopimuksen nojalla tarjotuista suoritteista voidaan tarkastella erikseen, koska ne perustuvat erillisiin kirjanpitoihin.

ii.   Kööpenhamina–Århus-reitti

| (203) | Tanskan hallitus ei tue näkemystä, jonka mukaan palvelusuorite, joka voidaan hoitaa ilman taloudellista tukea, ei voi olla julkisen palvelun velvoite. Valtio voi hyvin päättää sisällyttää sellaisen laajempaan julkisen palvelun velvoitteeseen (junien pysähtymisaikatauluja, kapasiteettia, tariffeja jne. koskevat vaatimukset), kuten tässä tapauksessa, sillä kyseinen rataosuus on kiinteästi integroitu muihin DSB:n palvelusuoritteisiin. Siltä on vaihtoyhteyksiä Århusin pohjoispuolelle, harjoitetaan yhteisliikennöintiä ja junia liikennöidään yhteydessä muihin reittien jakamalla ja yhdistämällä vaunuja. |
| --- | --- |

(203)

Tanskan hallitus ei tue näkemystä, jonka mukaan palvelusuorite, joka voidaan hoitaa ilman taloudellista tukea, ei voi olla julkisen palvelun velvoite. Valtio voi hyvin päättää sisällyttää sellaisen laajempaan julkisen palvelun velvoitteeseen (junien pysähtymisaikatauluja, kapasiteettia, tariffeja jne. koskevat vaatimukset), kuten tässä tapauksessa, sillä kyseinen rataosuus on kiinteästi integroitu muihin DSB:n palvelusuoritteisiin. Siltä on vaihtoyhteyksiä Århusin pohjoispuolelle, harjoitetaan yhteisliikennöintiä ja junia liikennöidään yhteydessä muihin reittien jakamalla ja yhdistämällä vaunuja.

| (204) | Lisäksi Tanskan hallitus ilmoittaa, että DSB:lle maksettavat korvaukset lasketaan kaikista julkisen palvelun velvoitteista johtuvien tulojen ja kustannusten perusteella. Jos mukana on mahdollisesti voittoa tuottavia reittejä tai yksittäisiä suoritteita, niistä saatavat tulot yhdistetään kokonaislaskelmaan. Jos sellaisinaan kannattavat reitit erotetaan muista, se pelkästään lisää DSB:lle maksettava kokonaistukea, eikä tappiota tuottamattoman reitin sisältyminen laskelmaan välttämättä aiheuta korvauksen kasvamista liialliseksi. |
| --- | --- |

(204)

Lisäksi Tanskan hallitus ilmoittaa, että DSB:lle maksettavat korvaukset lasketaan kaikista julkisen palvelun velvoitteista johtuvien tulojen ja kustannusten perusteella. Jos mukana on mahdollisesti voittoa tuottavia reittejä tai yksittäisiä suoritteita, niistä saatavat tulot yhdistetään kokonaislaskelmaan. Jos sellaisinaan kannattavat reitit erotetaan muista, se pelkästään lisää DSB:lle maksettava kokonaistukea, eikä tappiota tuottamattoman reitin sisältyminen laskelmaan välttämättä aiheuta korvauksen kasvamista liialliseksi.

| (205) | Muilta osin Tanskan hallitus huomauttaa, että DKT:n laskelmat Kööpenhamina–Århus-yhteydestä eivät pidä paikkaansa, ja esittää tietoja, joilla tämä voidaan asiakirjoin osoittaa. Hallitus korostaa, ettei DKT:n huomautuksista voi todeta, miten laskelmat on tehty, mutta hallitus ei tunnista DKT:n lukuja. Tanskan mukaan optimistisenkin arvion perusteella tämän reitin tulot ovat yli [...] miljoonaa Tanskan kruunua pienemmät kuin DKT:n tälle reitille esittämät [...] Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(205)

Muilta osin Tanskan hallitus huomauttaa, että DKT:n laskelmat Kööpenhamina–Århus-yhteydestä eivät pidä paikkaansa, ja esittää tietoja, joilla tämä voidaan asiakirjoin osoittaa. Hallitus korostaa, ettei DKT:n huomautuksista voi todeta, miten laskelmat on tehty, mutta hallitus ei tunnista DKT:n lukuja. Tanskan mukaan optimistisenkin arvion perusteella tämän reitin tulot ovat yli [...] miljoonaa Tanskan kruunua pienemmät kuin DKT:n tälle reitille esittämät [...] Tanskan kruunua.

iii.   Tuottavuus

| (206) | Tanskan hallitus kumoaa väitteen, jonka mukaan DSB:n tuottavuus ei olisi parantunut merkittävästi vuosina 1999–2007. Se kyseenalaistaa DKT:n käyttämän laskentamenetelmän, joka perustuu liikevaihdon ja nimellisten työvoimakustannusten suhteeseen. DSB:n liikevaihtoon näet vaikuttavat monet mikro- ja makrotaloudelliset tekijät, minkä vuoksi tuotannon ja liikevaihdon suhde ei ole pysyvä (tekijöitä ovat paikallinen kilpailutilanne, suhdannekehitys, poliittiset prioriteetit, inflaatio, matkustajakunnan muutos jne.). |
| --- | --- |

(206)

Tanskan hallitus kumoaa väitteen, jonka mukaan DSB:n tuottavuus ei olisi parantunut merkittävästi vuosina 1999–2007. Se kyseenalaistaa DKT:n käyttämän laskentamenetelmän, joka perustuu liikevaihdon ja nimellisten työvoimakustannusten suhteeseen. DSB:n liikevaihtoon näet vaikuttavat monet mikro- ja makrotaloudelliset tekijät, minkä vuoksi tuotannon ja liikevaihdon suhde ei ole pysyvä (tekijöitä ovat paikallinen kilpailutilanne, suhdannekehitys, poliittiset prioriteetit, inflaatio, matkustajakunnan muutos jne.).

| (207) | Tanskan hallitus ehdottaa kahta menetelmää DSB:n toimintojen tuottavuuden arvioimiseksi:






  — | DSB:n tuotanto matkustajakilometreinä (vuotuinen kasvu 1,8 prosenttia vuosina 1999–2007) suhteutettuna työntekijämäärään (kokoaikaisiksi muutettuna); |
| --- | --- | --- |

(207)

Tanskan hallitus ehdottaa kahta menetelmää DSB:n toimintojen tuottavuuden arvioimiseksi:

—

DSB:n tuotanto matkustajakilometreinä (vuotuinen kasvu 1,8 prosenttia vuosina 1999–2007) suhteutettuna työntekijämäärään (kokoaikaisiksi muutettuna);

| — | DSB:n tuotanto suhteutettuna reaalisiin (eli palkkainflaatiolla korjattuihin) henkilöstökuluihin. |
| --- | --- |

—

DSB:n tuotanto suhteutettuna reaalisiin (eli palkkainflaatiolla korjattuihin) henkilöstökuluihin.

| (208) | Ensimmäisen menetelmän mukaan tuottavuus on kasvanut vuodessa 1,9 prosenttia ja toisen menetelmän mukaan 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(208)

Ensimmäisen menetelmän mukaan tuottavuus on kasvanut vuodessa 1,9 prosenttia ja toisen menetelmän mukaan 2 prosenttia.

iv.   Sopimusmaksujen pienentäminen

| (209) | Tanskan hallituksen mielestä DKT:n tässä yhteydessä esittämät luvut eivät pidä paikkaansa. ”Sopimusmaksut”, jotka mainitaan DSB:n tileissä ja joita DKT on käyttänyt, sisältävät sekä valtion kanssa tehdyn sopimuksen, jota tämä asia koskee, sekä muihin sopimuksiin perustuvat maksut (sopimukset, jotka DSB on tehnyt Ruotsissa, Hovedstadens Udviklingsrådin (HUR) kanssa sekä Langå–Struer-radan väliaikaisesta liikennöinnistä). |
| --- | --- |

(209)

Tanskan hallituksen mielestä DKT:n tässä yhteydessä esittämät luvut eivät pidä paikkaansa. ”Sopimusmaksut”, jotka mainitaan DSB:n tileissä ja joita DKT on käyttänyt, sisältävät sekä valtion kanssa tehdyn sopimuksen, jota tämä asia koskee, sekä muihin sopimuksiin perustuvat maksut (sopimukset, jotka DSB on tehnyt Ruotsissa, Hovedstadens Udviklingsrådin (HUR) kanssa sekä Langå–Struer-radan väliaikaisesta liikennöinnistä).

| (210) | Hallitus selventää, että maksujen pienentäminen miljardilla Tanskan kruunulla käy selvästi ilmi vuoden 2003 talousarviolaista (28.61.01 §, 10 momentti). Vuosien 2003 ja 2004 talousarviolaeista näkyy lisäksi, että vuosina 2003 ja 2004 pienennettyjä maksuja on tarkistettu ylöspäin. Tanskan toimittaman yhteenvetotaulukon mukaan maksuja on pienennetty yhteensä 1018 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(210)

Hallitus selventää, että maksujen pienentäminen miljardilla Tanskan kruunulla käy selvästi ilmi vuoden 2003 talousarviolaista (28.61.01 §, 10 momentti). Vuosien 2003 ja 2004 talousarviolaeista näkyy lisäksi, että vuosina 2003 ja 2004 pienennettyjä maksuja on tarkistettu ylöspäin. Tanskan toimittaman yhteenvetotaulukon mukaan maksuja on pienennetty yhteensä 1018 miljoonaa Tanskan kruunua.

v.   Junakilometrit

| (211) | Tanskan hallitus ilmoittaa, että sopimuksessa junakilometreinä määrätty velvoite on DKT:n esittämää lukua pienempi, koska on otettava huomioon Keski- ja Länsi-Jyllannin kuljetuspalveluista marraskuussa 2003 järjestetty tarjouskilpailu. Hallitus ilmoittaa taulukossa tarkat tiedot, jotka osoittavat, että DSB on liikennöinyt 1,5 miljoonaa junakilometriä enemmän kuin sopimuksessa määrätään, joten DSB:n ei voida väittää saaneen korvausta palveluista, joita ei ole suoritettu. Lisäksi hallitus toteaa, että DSB on lähettänyt liikenneministeriölle neljännesvuosittain kertomuksen sopimusperusteisesta liikennöinnistään. |
| --- | --- |

(211)

Tanskan hallitus ilmoittaa, että sopimuksessa junakilometreinä määrätty velvoite on DKT:n esittämää lukua pienempi, koska on otettava huomioon Keski- ja Länsi-Jyllannin kuljetuspalveluista marraskuussa 2003 järjestetty tarjouskilpailu. Hallitus ilmoittaa taulukossa tarkat tiedot, jotka osoittavat, että DSB on liikennöinyt 1,5 miljoonaa junakilometriä enemmän kuin sopimuksessa määrätään, joten DSB:n ei voida väittää saaneen korvausta palveluista, joita ei ole suoritettu. Lisäksi hallitus toteaa, että DSB on lähettänyt liikenneministeriölle neljännesvuosittain kertomuksen sopimusperusteisesta liikennöinnistään.

vi.   DSB:n tulos

| (212) | Tanskan mukaan DSB:n talousarvio – joka perustui 6 prosentin ennustettuun nettotulosprosenttiin – oli kohtuullinen ja realistinen. Se seikka, että nettotulosprosentti osoittautui budjetoitua suuremmaksi, johtuu sarjasta ennalta arvaamattomia seikkoja, joiden vaikutuksen hallitus kumosi yhtäältä pienentämällä sopimusmaksuja ylimääräisen kerran ja toisaalta ottamalla yrityksestä osinkoja. |
| --- | --- |

(212)

Tanskan mukaan DSB:n talousarvio – joka perustui 6 prosentin ennustettuun nettotulosprosenttiin – oli kohtuullinen ja realistinen. Se seikka, että nettotulosprosentti osoittautui budjetoitua suuremmaksi, johtuu sarjasta ennalta arvaamattomia seikkoja, joiden vaikutuksen hallitus kumosi yhtäältä pienentämällä sopimusmaksuja ylimääräisen kerran ja toisaalta ottamalla yrityksestä osinkoja.

| (213) | Tämän ohella Tanskan hallitus kyseenalaistaa tiedot eurooppalaisten rautatieyritysten suoriutumisesta matkustajaliikenteen osalta. Se toteaa myös tällaisen vertailun olevan vaikeaa (erot pääomarakenteessa ja sijoitetun pääoman määrässä, liiketoimintariskeissä, makrotaloudellisissa ja rakenteellisissa seikoissa, jotka vaikuttavat yritysten kirjanpitotietoihin) ja viittaa Euroopan komission laatimaan kertomukseen, jossa DSB:tä ei luokitella kilpailijoitaan kannattavammaksi Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(213)

Tämän ohella Tanskan hallitus kyseenalaistaa tiedot eurooppalaisten rautatieyritysten suoriutumisesta matkustajaliikenteen osalta. Se toteaa myös tällaisen vertailun olevan vaikeaa (erot pääomarakenteessa ja sijoitetun pääoman määrässä, liiketoimintariskeissä, makrotaloudellisissa ja rakenteellisissa seikoissa, jotka vaikuttavat yritysten kirjanpitotietoihin) ja viittaa Euroopan komission laatimaan kertomukseen, jossa DSB:tä ei luokitella kilpailijoitaan kannattavammaksi Euroopan markkinoilla.

| (214) | Tanska ei myöskään kiistä, että DSB:n tuloskehitys on osoittautunut alkuperäisiä talousarvioita paremmaksi. Tanskan hallitus kuitenkin selventää veroasteen muutoksen vaikutuksia ja esittää yhteenvetotaulukon DSB:n tuloksesta. |
| --- | --- |

(214)

Tanska ei myöskään kiistä, että DSB:n tuloskehitys on osoittautunut alkuperäisiä talousarvioita paremmaksi. Tanskan hallitus kuitenkin selventää veroasteen muutoksen vaikutuksia ja esittää yhteenvetotaulukon DSB:n tuloksesta.

| (215) | Tanska on toimittanut myös tuoreempia DSB:n taloudellista tilannetta koskevia tietoja ja ilmoittanut, että julkisen palvelun toiminnan tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2008. |
| --- | --- |

(215)

Tanska on toimittanut myös tuoreempia DSB:n taloudellista tilannetta koskevia tietoja ja ilmoittanut, että julkisen palvelun toiminnan tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2008.

vii.   Osinkopolitiikka

| (216) | Tanska arvioi, että tarkkaan talousarvioon yhdistettynä osinkopolitiikka muodostaa erittäin tehokkaan välineen liiallisten korvausten välttämiseksi, sillä joustavana välineenä se estää liiallisen korvauksen silloinkin, kun talousarvion lähtöolettamat osoittautuvat virheellisiksi. Osinkopolitiikka täydentää tarkkaa budjetointia, jonka varaan liikennöintisopimus on laadittava. |
| --- | --- |

(216)

Tanska arvioi, että tarkkaan talousarvioon yhdistettynä osinkopolitiikka muodostaa erittäin tehokkaan välineen liiallisten korvausten välttämiseksi, sillä joustavana välineenä se estää liiallisen korvauksen silloinkin, kun talousarvion lähtöolettamat osoittautuvat virheellisiksi. Osinkopolitiikka täydentää tarkkaa budjetointia, jonka varaan liikennöintisopimus on laadittava.

| (217) | Tanskan hallitus muistuttaa, että korvaus määritellään etukäteen kuluihin ja tuottoihin arvion perusteella eikä se ole resurssi, jota DSB voi käyttää rajoituksetta. Hallitus toteaa myös, että jos todelliset luvut poikkeavat budjetoidusta negatiivisesti – esimerkiksi kustannusten noustua ennakoimattomasti (liikkeenjohdolliset virheet, palkankorotukset, lisääntyneet menot tai hankinnat) tai tulojen laskettua sen seurauksena, että liikenne on vähentynyt suhteessa ennusteisiin, DSB ei saa lisäkorvausta valtiolta. DSB vastaa siis osin riskistä huonon taloudellisen tuloksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(217)

Tanskan hallitus muistuttaa, että korvaus määritellään etukäteen kuluihin ja tuottoihin arvion perusteella eikä se ole resurssi, jota DSB voi käyttää rajoituksetta. Hallitus toteaa myös, että jos todelliset luvut poikkeavat budjetoidusta negatiivisesti – esimerkiksi kustannusten noustua ennakoimattomasti (liikkeenjohdolliset virheet, palkankorotukset, lisääntyneet menot tai hankinnat) tai tulojen laskettua sen seurauksena, että liikenne on vähentynyt suhteessa ennusteisiin, DSB ei saa lisäkorvausta valtiolta. DSB vastaa siis osin riskistä huonon taloudellisen tuloksen yhteydessä.

| (218) | Osinkopolitiikka tarjoaa näin ollen täydentävän keinon estää korvausten liiallisuus siinä tapauksessa, että tulos poikkeaa budjetoidusta myönteisesti. Osinkopolitiikka on joustava väline, jonka avulla valtio voi varmistaa, että se saa yhtiöstä tietyn rahamäärän. |
| --- | --- |

(218)

Osinkopolitiikka tarjoaa näin ollen täydentävän keinon estää korvausten liiallisuus siinä tapauksessa, että tulos poikkeaa budjetoidusta myönteisesti. Osinkopolitiikka on joustava väline, jonka avulla valtio voi varmistaa, että se saa yhtiöstä tietyn rahamäärän.

| (219) | Tanska täsmentää, ettei DSB ole voinut hyötyä parantuneen likviditeetin mahdollisesti aiheuttamasta edusta ja vääristää kilpailua markkinoilla tarjoamalla esimerkiksi muita palveluja vaikkapa ristiintukemisen avulla. |
| --- | --- |

(219)

Tanska täsmentää, ettei DSB ole voinut hyötyä parantuneen likviditeetin mahdollisesti aiheuttamasta edusta ja vääristää kilpailua markkinoilla tarjoamalla esimerkiksi muita palveluja vaikkapa ristiintukemisen avulla.

| (220) | Tanskan hallitus täsmentää, että tilikausilla 1999–2007 maksettujen osinkojen kokonaismäärä oli 3469 miljoonaa Tanskan kruunua budjetoitua suurempi. että DSB on maksanut Tanskan valtiolle osinkoja 607 miljoonaa kruunua vuonna 2007 ja 359 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2008. |
| --- | --- |

(220)

Tanskan hallitus täsmentää, että tilikausilla 1999–2007 maksettujen osinkojen kokonaismäärä oli 3469 miljoonaa Tanskan kruunua budjetoitua suurempi. että DSB on maksanut Tanskan valtiolle osinkoja 607 miljoonaa kruunua vuonna 2007 ja 359 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2008.

| (221) | On totta, ettei osinkoja ole maksettu pelkästään mahdollisen liiallisen korvauksen toteamiseen tähtäävän laskelman perusteella, mutta hallitus on nostanut yhtiöstä osinkoja määrän, joka selvästi ylittää budjetoitujen ja toteutuneiden tulosten erotuksen. Niiltä osin kuin DSB on tuottanut tulosta budjetoitua enemmän, ”ylimääräinen” summa on otettu yhtiöstä kokonaisuudessaan osinkojen muodossa. Tämän perusteella Tanska katsoo, ettei liiallista korvausta ole maksettu. |
| --- | --- |

(221)

On totta, ettei osinkoja ole maksettu pelkästään mahdollisen liiallisen korvauksen toteamiseen tähtäävän laskelman perusteella, mutta hallitus on nostanut yhtiöstä osinkoja määrän, joka selvästi ylittää budjetoitujen ja toteutuneiden tulosten erotuksen. Niiltä osin kuin DSB on tuottanut tulosta budjetoitua enemmän, ”ylimääräinen” summa on otettu yhtiöstä kokonaisuudessaan osinkojen muodossa. Tämän perusteella Tanska katsoo, ettei liiallista korvausta ole maksettu.

viii.   Palautusmekanismin käyttöönotto

| (222) | Esittäessään huomioitaan ja keskustellessaan komission kanssa Tanska on ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön DSB:n kanssa tehtävissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa palautusmekanismin. |
| --- | --- |

(222)

Esittäessään huomioitaan ja keskustellessaan komission kanssa Tanska on ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön DSB:n kanssa tehtävissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa palautusmekanismin.

| (223) | Suunniteltu mekanismi on ominaispiirteiltään seuraavanlainen. |
| --- | --- |

(223)

Suunniteltu mekanismi on ominaispiirteiltään seuraavanlainen.

| (224) | Tanskan hallituksen mukaan silloin, kun sillä on ennalta hallussa tarkat tiedot DSB:n tuloksesta, korvausmekanismi voidaan ilmaista seuraavan yhtälön avulla:

  Tulot yhteensä (matkustajat + sopimusmaksut) – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = 0 |
| --- | --- |

(224)

Tanskan hallituksen mukaan silloin, kun sillä on ennalta hallussa tarkat tiedot DSB:n tuloksesta, korvausmekanismi voidaan ilmaista seuraavan yhtälön avulla:

Tulot yhteensä (matkustajat + sopimusmaksut) – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = 0

| (225) | Tanskan hallitus huomauttaa kuitenkin, ettei sillä voi olla käytettävissään tarkkoja tietoja monivuotisten sopimusten koko voimassaoloajalta ja että näin ollen yhtälön arvo on käytännössä harvoin nolla. |
| --- | --- |

(225)

Tanskan hallitus huomauttaa kuitenkin, ettei sillä voi olla käytettävissään tarkkoja tietoja monivuotisten sopimusten koko voimassaoloajalta ja että näin ollen yhtälön arvo on käytännössä harvoin nolla.

| (226) | Nykyjärjestelmässä yhtälöä nimittäin mukautetaan tuloksen mukaan (yhtälön oikea puoli) käyttämällä osinkopolitiikkaa. Toinen Tanskan hallituksen harkitsema ratkaisu olisi mukauttaa tuloja (yhtälön vasen puoli) mukauttamalla sopimusmaksua vuosittain palautusmekanismin avulla. |
| --- | --- |

(226)

Nykyjärjestelmässä yhtälöä nimittäin mukautetaan tuloksen mukaan (yhtälön oikea puoli) käyttämällä osinkopolitiikkaa. Toinen Tanskan hallituksen harkitsema ratkaisu olisi mukauttaa tuloja (yhtälön vasen puoli) mukauttamalla sopimusmaksua vuosittain palautusmekanismin avulla.

| (227) | Mukautuksen suuruuden pitäisi vastata alla olevan yhtälön mukaista bruttovähennystä.

  Tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttovähennys |
| --- | --- |

(227)

Mukautuksen suuruuden pitäisi vastata alla olevan yhtälön mukaista bruttovähennystä.

Tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttovähennys

| (228) | Jotta DSB:tä voitaisiin jatkossakin kannustaa parantamaan tehokkuuttaan ja hankkimaan uusia matkustajia, palautuslausekkeen nojalla pitäisi Tanskan hallituksen mielestä olla mahdollista palkita yritystä taloudellisen tuloksen ylijäämäisyydestä ennalta määriteltyjen parametrien pohjalta. DSB:n pitäisi näin ollen voida säilyttää osa bruttovähennyksestä sikäli kuin bruttovähennys (joka vastaa kohtuullista voittoa / oman pääoman tuottoa, joka on yhtälössä määriteltyä suurempi) johtuu:






  — | matkustajakilometreinä mitattujen kustannusten alentumisesta ja/tai |
| --- | --- | --- |

(228)

Jotta DSB:tä voitaisiin jatkossakin kannustaa parantamaan tehokkuuttaan ja hankkimaan uusia matkustajia, palautuslausekkeen nojalla pitäisi Tanskan hallituksen mielestä olla mahdollista palkita yritystä taloudellisen tuloksen ylijäämäisyydestä ennalta määriteltyjen parametrien pohjalta. DSB:n pitäisi näin ollen voida säilyttää osa bruttovähennyksestä sikäli kuin bruttovähennys (joka vastaa kohtuullista voittoa / oman pääoman tuottoa, joka on yhtälössä määriteltyä suurempi) johtuu:

—

matkustajakilometreinä mitattujen kustannusten alentumisesta ja/tai

| — | matkustajamäärien lisääntymisestä matkustajakilometreinä mitattuna. |
| --- | --- |

—

matkustajamäärien lisääntymisestä matkustajakilometreinä mitattuna.

| (229) | Tämän perusteella Tanskan hallitus harkitsee palautusmekanismin muuntamista seuraavasti:






  — | jos DSB alentaa kustannuksiaan (matkustajakilometriä kohti) suhteessa neljän edeltävän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin, parannus määritetään (kustannusero prosentteina kerrottuna kokonaiskustannuksilla) ja |
| --- | --- | --- |

(229)

Tämän perusteella Tanskan hallitus harkitsee palautusmekanismin muuntamista seuraavasti:

—

jos DSB alentaa kustannuksiaan (matkustajakilometriä kohti) suhteessa neljän edeltävän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin, parannus määritetään (kustannusero prosentteina kerrottuna kokonaiskustannuksilla) ja

| — | jos matkustajamäärä kasvaa, matkustajaliikenteen lisäys matkustajakilometreinä mitattuna kerrotaan 0,80 Tanskan kruunulla ja bruttovähennystä pienennetään tällä määrällä (32). |
| --- | --- |

—

jos matkustajamäärä kasvaa, matkustajaliikenteen lisäys matkustajakilometreinä mitattuna kerrotaan 0,80 Tanskan kruunulla ja bruttovähennystä pienennetään tällä määrällä (32).

| (230) | Tanskan hallitus tarkentaa, että taloudellisen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella laskettavat sopimusmaksun alennukset eivät yhteensä voi ylittää yksittäisen vuoden bruttovähennystä. Tämän vuoksi nettovähennys sijoittuu nollan ja bruttovähennyksen väliin. |
| --- | --- |

(230)

Tanskan hallitus tarkentaa, että taloudellisen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella laskettavat sopimusmaksun alennukset eivät yhteensä voi ylittää yksittäisen vuoden bruttovähennystä. Tämän vuoksi nettovähennys sijoittuu nollan ja bruttovähennyksen väliin.

| (231) | Näin ollen palautusmekanismin tulisi vastata seuraava yhtälöä:

  Palautusmekanismi = bruttovähennys – muuttuja (Δ. + matk.km Δ) = nettovähennys |
| --- | --- |

(231)

Näin ollen palautusmekanismin tulisi vastata seuraava yhtälöä:

Palautusmekanismi = bruttovähennys – muuttuja (Δ. + matk.km Δ) = nettovähennys

| (232) | Tanskan hallitus korostaa, että tällaisen palautusmekanismin käyttöönotto vaikuttaisi merkittävästi Tanskan valtion osinkopolitiikkaan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee: |
| --- | --- |

(232)

Tanskan hallitus korostaa, että tällaisen palautusmekanismin käyttöönotto vaikuttaisi merkittävästi Tanskan valtion osinkopolitiikkaan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee:

Image

| (233) | Tanskan hallitus on lisäksi ilmoittanut, että tätä palautusmekanismia täydennetään ottamalla käyttöön yläraja, jonka avulla valvotaan, ettei mekanismin avulla aiheuteta DSB:lle kohtuullista suurempaa voittoa. |
| --- | --- |

(233)

Tanskan hallitus on lisäksi ilmoittanut, että tätä palautusmekanismia täydennetään ottamalla käyttöön yläraja, jonka avulla valvotaan, ettei mekanismin avulla aiheuteta DSB:lle kohtuullista suurempaa voittoa.

| (234) | Tanskan hallitus suunnittelee määrittelevänsä ylärajan suhteessa DSB:n oman pääoman tuottoon, jossa sopimuksissa vahvistetun 6 prosentin lisäksi otetaan huomioon parantumisesta tai matkustajamäärien lisääntymisestä saatavat ylimääräiset voitot. Yläraja määriteltäisiin seuraavan yhtälön mukaan: |
| --- | --- |

(234)

Tanskan hallitus suunnittelee määrittelevänsä ylärajan suhteessa DSB:n oman pääoman tuottoon, jossa sopimuksissa vahvistetun 6 prosentin lisäksi otetaan huomioon parantumisesta tai matkustajamäärien lisääntymisestä saatavat ylimääräiset voitot. Yläraja määriteltäisiin seuraavan yhtälön mukaan:

Formula

| (235) | Tällä tavoin palautusmekanismin kannustimet voivat tuottaa DSB:lle ylimääräistä etua, jos yhtiö parantaa kustannusrakennettaan tai matkustajamäärät kasvavat (Δ. matk.km Δ +). |
| --- | --- |

(235)

Tällä tavoin palautusmekanismin kannustimet voivat tuottaa DSB:lle ylimääräistä etua, jos yhtiö parantaa kustannusrakennettaan tai matkustajamäärät kasvavat (Δ. matk.km Δ +).

| (236) | Tanskan hallitus on täsmentänyt, että laskennassa otetaan huomioon ainoastaan se osa DSB:n omasta pääomasta, joka vastaa sen julkisen palvelun toimintaa, kirjanpidollisen erottelun pohjalta. |
| --- | --- |

(236)

Tanskan hallitus on täsmentänyt, että laskennassa otetaan huomioon ainoastaan se osa DSB:n omasta pääomasta, joka vastaa sen julkisen palvelun toimintaa, kirjanpidollisen erottelun pohjalta.

| (237) | Mekanismin mukaisesti kohtuullisen voiton yläraja voidaan määritellä oman pääoman tuotoksi, jonka suuruus on 12 prosenttia. Tanskan hallitus täsmentää, että yläraja on 10 prosenttia kolmelle vuodelle jaettuna. |
| --- | --- |

(237)

Mekanismin mukaisesti kohtuullisen voiton yläraja voidaan määritellä oman pääoman tuotoksi, jonka suuruus on 12 prosenttia. Tanskan hallitus täsmentää, että yläraja on 10 prosenttia kolmelle vuodelle jaettuna.

| (238) | Tanskan viranomaiset toimittavat komissiolle selvityksen, jossa osoitetaan empiirisesti, mikä tällaisen palautusmekanismin vaikutus olisi ollut vuosina 2004–2008. Tämä ilmenee seuraavasta taulukosta:



















  Julki–sen pal–velun toi–minta (mil–joo–naa DKK) | Tulos ennen veroja | Koh–tuulli–nen voitto (OPT 6 % ennen veroja) | Brutto–vä–hennys | Oman pää–oman arvio | Mat–kus–taja–km (milj.) | Mat-kus-taja-km:n kus-tan-nus (DKK/km) | Hintaero mat-kus-taja-km:ä kohti (4 vuot-ta) | DSB:n tehokkuus-etu | Mat-kus-taja-km – lis-ään-tymi-nen | DSB:n voitot yh-teen-sä | Pa-lau-tus – net-to-vä-hen-nys | DSB:n tulos | O-man pää-oman tuotto pa-lau-tus-me-ka-nis-min jäl-keen (%) | OPT:n kes-ki-arvo pa-lau-tuk-sen jäl-keen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Tanskan viranomaiset toimittavat komissiolle selvityksen, jossa osoitetaan empiirisesti, mikä tällaisen palautusmekanismin vaikutus olisi ollut vuosina 2004–2008. Tämä ilmenee seuraavasta taulukosta:

Julki–sen pal–velun toi–minta (mil–joo–naa DKK)

Tulos ennen veroja

Koh–tuulli–nen voitto (OPT 6 % ennen veroja)

Brutto–vä–hennys

Oman pää–oman arvio

Mat–kus–taja–km (milj.)

Mat-kus-taja-km:n kus-tan-nus (DKK/km)

Hintaero mat-kus-taja-km:ä kohti (4 vuot-ta)

DSB:n tehokkuus-etu

Mat-kus-taja-km – lis-ään-tymi-nen

DSB:n voitot yh-teen-sä

Pa-lau-tus – net-to-vä-hen-nys

DSB:n tulos

O-man pää-oman tuotto pa-lau-tus-me-ka-nis-min jäl-keen (%)

OPT:n kes-ki-arvo pa-lau-tuk-sen jäl-keen (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Tämän perusteella palautusmekanismin soveltaminen olisi johtanut siihen, että DSB:n oman pääoman tuotto olisi vaihdellut 8,8 prosentista 11,9 prosenttiin vuosina 2004–2008. |
| --- | --- |

(239)

Tämän perusteella palautusmekanismin soveltaminen olisi johtanut siihen, että DSB:n oman pääoman tuotto olisi vaihdellut 8,8 prosentista 11,9 prosenttiin vuosina 2004–2008.

| (240) | Kolmen vuoden 10 prosentin keskiarvosäännön mukaan – joka ylittyi 0,2 prosenttia vuonna 2006 – palautusmekanismi olisi johtanut 38 miljoonan Tanskan kruunun palautukseen kyseisenä tilivuonna. |
| --- | --- |

(240)

Kolmen vuoden 10 prosentin keskiarvosäännön mukaan – joka ylittyi 0,2 prosenttia vuonna 2006 – palautusmekanismi olisi johtanut 38 miljoonan Tanskan kruunun palautukseen kyseisenä tilivuonna.

| (241) | Tanska palauttaa mieleen, että vapautus työnantajamaksusta on nyttemmin poistettu. |
| --- | --- |

(241)

Tanska palauttaa mieleen, että vapautus työnantajamaksusta on nyttemmin poistettu.

| (242) | Tanskan hallituksen mukaan vapautus ei aiheuttanut sen saaneille yrityksille, kuten DSB:lle, minkäänlaista taloudellista hyötyä. Vapautus otettiin huomioon sopimuksessa sekä liikennöintisopimuksia koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä jne., jotta kaikki tarjoajat olisivat keskenään tasavertaisessa asemassa. |
| --- | --- |

(242)

Tanskan hallituksen mukaan vapautus ei aiheuttanut sen saaneille yrityksille, kuten DSB:lle, minkäänlaista taloudellista hyötyä. Vapautus otettiin huomioon sopimuksessa sekä liikennöintisopimuksia koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä jne., jotta kaikki tarjoajat olisivat keskenään tasavertaisessa asemassa.

| (243) | Koska DSB:lle mahdollisesti korvataan työnantajamaksun piiriin joutuminen, Tanskan hallitus huomauttaa, että DSB:lle suoritetut sopimusmaksut laskettiin alun perin sillä periaatteella, ettei DSB:n tarvinnut maksaa työnantajamaksua. Korvausta oli siis ”alennettu” tämän verran. Koska DSB kuuluu nyt työnantajamaksun piiriin, korvauksen laskentaperuste ei ole enää pätevä, joten DSB:lle maksetaan korvausta laskentaparametrien muutoksen seurauksena. Korvauksen suuruus on noin 80 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa, ja se koskee ainoastaan DSB:n julkisen palvelun toimintaa. |
| --- | --- |

(243)

Koska DSB:lle mahdollisesti korvataan työnantajamaksun piiriin joutuminen, Tanskan hallitus huomauttaa, että DSB:lle suoritetut sopimusmaksut laskettiin alun perin sillä periaatteella, ettei DSB:n tarvinnut maksaa työnantajamaksua. Korvausta oli siis ”alennettu” tämän verran. Koska DSB kuuluu nyt työnantajamaksun piiriin, korvauksen laskentaperuste ei ole enää pätevä, joten DSB:lle maksetaan korvausta laskentaparametrien muutoksen seurauksena. Korvauksen suuruus on noin 80 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa, ja se koskee ainoastaan DSB:n julkisen palvelun toimintaa.

| (244) | Tanskan mukaan työnantajamaksusta vapautus ja vapautuksen myöhempi poistaminen eivät vaikuta DSB:n talouteen. |
| --- | --- |

(244)

Tanskan mukaan työnantajamaksusta vapautus ja vapautuksen myöhempi poistaminen eivät vaikuta DSB:n talouteen.

8.   JULKISIA LIIKENNEPALVELUJA KOSKEVIIN SOPIMUKSIIN SISÄLTYVIEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

8.1   PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALA

| (245) | Tämä päätös koskee sitä, ovatko Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbanerin välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(245)

Tämä päätös koskee sitä, ovatko Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbanerin välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaisia.

| (246) | Menettelyn aloittaminen 10 päivänä syyskuuta 2008 ja erityisesti Tanskan viranomaisten kommentit ja asianomaisten osapuolten huomautukset ovat antaneet komissiolle mahdollisuuden selvittää kyseisten julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten laajuutta ja soveltamisalaa, julkisen palvelun korvauksen määrittämistä koskevia tarkempia ehtoja sekä saada yleiskuva seikoista, jotka ovat voineet johtaa liialliseen korvaukseen Danske Statsbanerille. |
| --- | --- |

(246)

Menettelyn aloittaminen 10 päivänä syyskuuta 2008 ja erityisesti Tanskan viranomaisten kommentit ja asianomaisten osapuolten huomautukset ovat antaneet komissiolle mahdollisuuden selvittää kyseisten julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten laajuutta ja soveltamisalaa, julkisen palvelun korvauksen määrittämistä koskevia tarkempia ehtoja sekä saada yleiskuva seikoista, jotka ovat voineet johtaa liialliseen korvaukseen Danske Statsbanerille.

| (247) | Näin komission tietoon on tullut neljä julkisia liikennepalveluja koskevaa sopimusta, jotka kattavat vuodet 2000–2004 ja 2005–2014, koskevat kauko-, seutu- ja paikallisliikennettä ja saattavat sisältää valtiontukea (ks. edellä 28, 46, 50 ja 69 kappale). Näihin on lisättävä myös liikkuvan kaluston toimitusten viivästymisen vuoksi tehdyt lisäsopimukset (ks. edellä 114 kappale). |
| --- | --- |

(247)

Näin komission tietoon on tullut neljä julkisia liikennepalveluja koskevaa sopimusta, jotka kattavat vuodet 2000–2004 ja 2005–2014, koskevat kauko-, seutu- ja paikallisliikennettä ja saattavat sisältää valtiontukea (ks. edellä 28, 46, 50 ja 69 kappale). Näihin on lisättävä myös liikkuvan kaluston toimitusten viivästymisen vuoksi tehdyt lisäsopimukset (ks. edellä 114 kappale).

| (248) | Komissio huomauttaa tältä osin, että asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esiin otetuista kysymyksistä ja epäilyksistä, koskivat kaikkia näitä sopimuksia. |
| --- | --- |

(248)

Komissio huomauttaa tältä osin, että asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esiin otetuista kysymyksistä ja epäilyksistä, koskivat kaikkia näitä sopimuksia.

| (249) | Komissio tarkastelee myös, onko muita maksuihin liittyviä järjestelyjä, joilla on merkitystä sen kannalta, soveltuvatko kyseiset julkisen palvelun korvaukset sisämarkkinoille (33). |
| --- | --- |

(249)

Komissio tarkastelee myös, onko muita maksuihin liittyviä järjestelyjä, joilla on merkitystä sen kannalta, soveltuvatko kyseiset julkisen palvelun korvaukset sisämarkkinoille (33).

8.2   ONKO KYSEESSÄ VALTIONTUKI?

| (250) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(250)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

8.2.1   VALTION VARAT

| (251) | Julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen mukaan DSB:lle maksetaan julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen täytäntöönpanon perusteella korvaus Tanskan valtion talousarviosta. Korvaus siis tapahtuu valtion varoin. |
| --- | --- |

(251)

Julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen mukaan DSB:lle maksetaan julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen täytäntöönpanon perusteella korvaus Tanskan valtion talousarviosta. Korvaus siis tapahtuu valtion varoin.

8.2.2   VALIKOIVUUS

| (252) | DSB, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, on sopimuksissa mainitun julkisen palvelun korvauksen ainoa saaja. Toimenpide on siten valikoiva SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(252)

DSB, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, on sopimuksissa mainitun julkisen palvelun korvauksen ainoa saaja. Toimenpide on siten valikoiva SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

8.2.3   TALOUDELLINEN HYÖTY

| (253) | Tuomioistuimen mukaan yritys ei saa taloudellista hyötyä, kun julkisesta palvelusta maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa asetetut neljä kriteeriä. Näin ollen on tarkasteltava, täyttävätkö Tanskan hallituksen ja DSB:n välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset kumulatiivisesti mainitut neljä kriteeriä. |
| --- | --- |

(253)

Tuomioistuimen mukaan yritys ei saa taloudellista hyötyä, kun julkisesta palvelusta maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa asetetut neljä kriteeriä. Näin ollen on tarkasteltava, täyttävätkö Tanskan hallituksen ja DSB:n välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset kumulatiivisesti mainitut neljä kriteeriä.

| (254) | Koska Altmark-tuomiossa asetetut kriteerit ovat kumulatiivisia, yhdenkin perusteen täyttymättömyys riittää osoittamaan, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet antavat valikoivaa etua. Selvyyden vuoksi ja ottaen huomioon asian liittyvät konkreettiset seikat komissio selvittää ensin, onko tässä tapauksessa todellakin kysymys yrityksestä, jolle on annettu tehtäväksi julkisen palvelun velvoitteita ja jolle maksetaan tällä perusteella puolueettomasti ja avoimesti määriteltyä korvausta (ensimmäiset kaksi Altmark-tuomion kriteeriä). Tämän jälkeen on tarkasteltava, onko kyseinen yritys valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä tai, jollei näin ole, onko tästä tehtävästä yritykselle myönnetty korvaus määritelty tarkastelemalla hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksia (neljäs Altmark-tuomion kriteeri). |
| --- | --- |

(254)

Koska Altmark-tuomiossa asetetut kriteerit ovat kumulatiivisia, yhdenkin perusteen täyttymättömyys riittää osoittamaan, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet antavat valikoivaa etua. Selvyyden vuoksi ja ottaen huomioon asian liittyvät konkreettiset seikat komissio selvittää ensin, onko tässä tapauksessa todellakin kysymys yrityksestä, jolle on annettu tehtäväksi julkisen palvelun velvoitteita ja jolle maksetaan tällä perusteella puolueettomasti ja avoimesti määriteltyä korvausta (ensimmäiset kaksi Altmark-tuomion kriteeriä). Tämän jälkeen on tarkasteltava, onko kyseinen yritys valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä tai, jollei näin ole, onko tästä tehtävästä yritykselle myönnetty korvaus määritelty tarkastelemalla hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksia (neljäs Altmark-tuomion kriteeri).

| (255) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että DSB:n tehtäväksi on tosiasiassa annettu selvästi määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja että näin ollen Altmark-tuomion ensimmäinen kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(255)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että DSB:n tehtäväksi on tosiasiassa annettu selvästi määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja että näin ollen Altmark-tuomion ensimmäinen kriteeri täyttyy.

| (256) | Vaikka komissio ei olekaan esittänyt epäilyjä tästä kriteeristä, DKT kiisti komission päätelmät katsoen, että komission olisi pitänyt tutkia julkisen palvelun velvoitteiden tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(256)

Vaikka komissio ei olekaan esittänyt epäilyjä tästä kriteeristä, DKT kiisti komission päätelmät katsoen, että komission olisi pitänyt tutkia julkisen palvelun velvoitteiden tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

| (257) | DKT katsoo niin ikään, että tarpeellisuutta olisi tarkasteltava reittikohtaisesti ja että oikeasuhteisuutta olisi arvioitava kunkin tarkasteltavana olevan raitin kannattavuuden sekä viranomaisen määräämien velvoitteiden ja vaatimusten valossa. Päättelynsä tueksi DKT mainitsee esimerkkinä Kööpenhamina–Århus-rautatieyhteyden, joka on julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen alainen, vaikka DKT:n oman selvityksen mukaan kyseinen yhteys tuottaisi voittoa. |
| --- | --- |

(257)

DKT katsoo niin ikään, että tarpeellisuutta olisi tarkasteltava reittikohtaisesti ja että oikeasuhteisuutta olisi arvioitava kunkin tarkasteltavana olevan raitin kannattavuuden sekä viranomaisen määräämien velvoitteiden ja vaatimusten valossa. Päättelynsä tueksi DKT mainitsee esimerkkinä Kööpenhamina–Århus-rautatieyhteyden, joka on julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen alainen, vaikka DKT:n oman selvityksen mukaan kyseinen yhteys tuottaisi voittoa.

| (258) | Tanskan hallitus on torjunut nämä Kööpenhamina–Århus-yhteyttä koskevat väitteet ja DKT:n tekemät laskelmat todeten, etteivät laskelmat ole riittävän tarkkoja eivätkä vastaa hallituksen lukuja. Tanskan hallituksen mukaan kyseinen yhteys on myös tappiollinen. |
| --- | --- |

(258)

Tanskan hallitus on torjunut nämä Kööpenhamina–Århus-yhteyttä koskevat väitteet ja DKT:n tekemät laskelmat todeten, etteivät laskelmat ole riittävän tarkkoja eivätkä vastaa hallituksen lukuja. Tanskan hallituksen mukaan kyseinen yhteys on myös tappiollinen.

| (259) | Komissio palauttaa mieleen, että yleistä taloudellista etua koskevan palvelun tarpeellisuutta maitse hoidettavassa henkilöliikenteessä on arvioitava SEUT-sopimuksen 93 artiklan ja sovellettavan lainsäädännön, tässä tapauksessa 3 päivään joulukuuta 2009 saakka asetuksen (ETY) N:o 1191/69 ja tämän jälkeen asetuksen (EY) N:o 1370/2007, perusteella. |
| --- | --- |

(259)

Komissio palauttaa mieleen, että yleistä taloudellista etua koskevan palvelun tarpeellisuutta maitse hoidettavassa henkilöliikenteessä on arvioitava SEUT-sopimuksen 93 artiklan ja sovellettavan lainsäädännön, tässä tapauksessa 3 päivään joulukuuta 2009 saakka asetuksen (ETY) N:o 1191/69 ja tämän jälkeen asetuksen (EY) N:o 1370/2007, perusteella.

| (260) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 4 kohta kuului seuraavasti:
  ”Sellaisten riittävien liikennepalvelujen varmistamiseksi, joissa otetaan erityisesti huomioon sosiaaliset tekijät ja ympäristötekijät sekä kaupunki- ja aluesuunnittelu, tai joiden tarkoituksena on tarjota määrähintoja tietyille matkustajaryhmille, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä kuljetusyrityksen kanssa sopimuksia julkisista palveluista.” |
| --- | --- |

(260)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 4 kohta kuului seuraavasti:

”Sellaisten riittävien liikennepalvelujen varmistamiseksi, joissa otetaan erityisesti huomioon sosiaaliset tekijät ja ympäristötekijät sekä kaupunki- ja aluesuunnittelu, tai joiden tarkoituksena on tarjota määrähintoja tietyille matkustajaryhmille, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä kuljetusyrityksen kanssa sopimuksia julkisista palveluista.”

| (261) | Mainitun asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa määriteltiin julkisista palveluista tehtyjen sopimusten sisältö ja ominaispiirteet, kuten jatkuvuutta, säännöllisyyttä, kapasiteettia, laatua, hintaa ja ehtoja koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(261)

Mainitun asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa määriteltiin julkisista palveluista tehtyjen sopimusten sisältö ja ominaispiirteet, kuten jatkuvuutta, säännöllisyyttä, kapasiteettia, laatua, hintaa ja ehtoja koskevat vaatimukset.

| (262) | Nykyisin julkisen palvelun velvoitteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1370/2007 2 artiklan e kohdassa
  ”[– – vaatimukseksi], jonka toimivaltainen viranomainen asettaa tai määrittelee sellaisten yleishyödyllisten julkisten henkilöliikennepalvelujen varmistamiseksi, joita liikenteenharjoittaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta”. |
| --- | --- |

(262)

Nykyisin julkisen palvelun velvoitteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1370/2007 2 artiklan e kohdassa

”[– – vaatimukseksi], jonka toimivaltainen viranomainen asettaa tai määrittelee sellaisten yleishyödyllisten julkisten henkilöliikennepalvelujen varmistamiseksi, joita liikenteenharjoittaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta”.

| (263) | Komissio huomauttaakin, ettei voimassa olevassa asiaa koskevassa lainsäädännössä millään tavoin rajoiteta mahdollisuutta antaa reittiverkoston kattavia julkisen palvelun tehtäviä yhteentoimivan liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi ja liikenteen jatkuvuuden turvaamiseksi. Mitään yksittäisten reittien kannattavuus- tai kannattamattomuuskriteerejä ei aseteta. Tätä mahdollisuutta ei ole myöskään rajoitettu tapauksissa, joissa on olemassa vastaavia kuljetussuoritteita, kuten ensimmäinen kantelun tekijä argumentoi Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityistapauksessa. |
| --- | --- |

(263)

Komissio huomauttaakin, ettei voimassa olevassa asiaa koskevassa lainsäädännössä millään tavoin rajoiteta mahdollisuutta antaa reittiverkoston kattavia julkisen palvelun tehtäviä yhteentoimivan liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi ja liikenteen jatkuvuuden turvaamiseksi. Mitään yksittäisten reittien kannattavuus- tai kannattamattomuuskriteerejä ei aseteta. Tätä mahdollisuutta ei ole myöskään rajoitettu tapauksissa, joissa on olemassa vastaavia kuljetussuoritteita, kuten ensimmäinen kantelun tekijä argumentoi Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityistapauksessa.

| (264) | Komissio katsoo niin ikään, etteivät DKT:n esittämät väitteet muista liikennemuodoista ole relevantteja, koska lainsäätäjä on määritellyt eri säännöt kullekin liikennemuodolle. Tähän ovat syynä muun muassa erot markkinoiden avoimuudessa kilpailulle ja erilaiset ominaispiirteet käyttäjän ja julkisen vallan kannalta. |
| --- | --- |

(264)

Komissio katsoo niin ikään, etteivät DKT:n esittämät väitteet muista liikennemuodoista ole relevantteja, koska lainsäätäjä on määritellyt eri säännöt kullekin liikennemuodolle. Tähän ovat syynä muun muassa erot markkinoiden avoimuudessa kilpailulle ja erilaiset ominaispiirteet käyttäjän ja julkisen vallan kannalta.

| (265) | Se, että kuljetussuorite koskee maiden rajat ylittävää tai kansainvälistä yhteyttä, ei estä sen järjestämistä julkisena palveluna. Komissio korostaa tältä osin, että jopa täysin kilpailulle avatuilla aloilla on kansainvälisiä yhteyksiä palvelevia yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluja (34). |
| --- | --- |

(265)

Se, että kuljetussuorite koskee maiden rajat ylittävää tai kansainvälistä yhteyttä, ei estä sen järjestämistä julkisena palveluna. Komissio korostaa tältä osin, että jopa täysin kilpailulle avatuilla aloilla on kansainvälisiä yhteyksiä palvelevia yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluja (34).

| (266) | Tämän perusteella komissio katsoo, ettei Tanska ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä sisällyttäessään julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen yhden tai useita kannattavia reittejä, jos nämä reitit ovat osa yhtenäistä liikennejärjestelmää. Näin on siitä riippumatta, onko tällaisia kannattavia reittejä. Tanskahan tässä tapauksessa kiistää niiden olemassaolon. Komissio toteaa niin ikään, että mikäli tällaisen järjestelmän yksi reitti on voitollinen, sen tuotot on otettava huomioon kyseisen palvelun kustannusten ja tulojen laskennassa ja korvaustasoa määritettäessä. Tästä seuraa, että voittoa tuottavan reitin tulos vähentää vastaavasti taloudellista korvausta, joka tarvitaan kun järjestelmän muiden, voittoa tuottamattomien reittien liikennöinti otetaan huomioon. Jäsenvaltio voi vapaasti arvioida, minkä laajuisen julkisen palvelun se antaa yrityksen hoidettavaksi riittävän kattavan liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi, koska ei ole säännöksiä, jotka tämän estäisivät. |
| --- | --- |

(266)

Tämän perusteella komissio katsoo, ettei Tanska ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä sisällyttäessään julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen yhden tai useita kannattavia reittejä, jos nämä reitit ovat osa yhtenäistä liikennejärjestelmää. Näin on siitä riippumatta, onko tällaisia kannattavia reittejä. Tanskahan tässä tapauksessa kiistää niiden olemassaolon. Komissio toteaa niin ikään, että mikäli tällaisen järjestelmän yksi reitti on voitollinen, sen tuotot on otettava huomioon kyseisen palvelun kustannusten ja tulojen laskennassa ja korvaustasoa määritettäessä. Tästä seuraa, että voittoa tuottavan reitin tulos vähentää vastaavasti taloudellista korvausta, joka tarvitaan kun järjestelmän muiden, voittoa tuottamattomien reittien liikennöinti otetaan huomioon. Jäsenvaltio voi vapaasti arvioida, minkä laajuisen julkisen palvelun se antaa yrityksen hoidettavaksi riittävän kattavan liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi, koska ei ole säännöksiä, jotka tämän estäisivät.

| (267) | Komissio katsoo, että edellä esitetyt arviot saavat tukea vakiintuneesta oikeuskäytännöstä:
  ”Kyseen ollessa toimivallasta määritellä perustamissopimuksessa tarkoitettu julkisen palvelun tehtävä ja sen valvonnan aste, jota yhteisön toimielinten on tässä yhteydessä harjoitettava, [...] ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta, kun ne määrittelevät sen, mitä ne pitävät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palveluina, ja että komissio voi asettaa kyseenalaiseksi sen, miten jäsenvaltio on määritellyt kyseiset palvelut, ainoastaan silloin kun on kyse ilmeisestä virheestä” (35). |
| --- | --- |

(267)

Komissio katsoo, että edellä esitetyt arviot saavat tukea vakiintuneesta oikeuskäytännöstä:

”Kyseen ollessa toimivallasta määritellä perustamissopimuksessa tarkoitettu julkisen palvelun tehtävä ja sen valvonnan aste, jota yhteisön toimielinten on tässä yhteydessä harjoitettava, [...] ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta, kun ne määrittelevät sen, mitä ne pitävät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palveluina, ja että komissio voi asettaa kyseenalaiseksi sen, miten jäsenvaltio on määritellyt kyseiset palvelut, ainoastaan silloin kun on kyse ilmeisestä virheestä” (35).

| (268) | Komission tehtävänä on näin ollen vain tutkia, ettei Tanska ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä määritellessään tarkasteltavana olevissa sopimuksissa määrättyjen julkisten palvelujen laajuutta. |
| --- | --- |

(268)

Komission tehtävänä on näin ollen vain tutkia, ettei Tanska ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä määritellessään tarkasteltavana olevissa sopimuksissa määrättyjen julkisten palvelujen laajuutta.

| (269) | Sen vuoksi komissio katsoo edelleen, että sopimuksen kansallisesta oikeusperustasta eli Tanskan rautatieliikennelaista käy ilmi, että DSB:lle on annettu julkisen palvelun tehtävä Tanskan liikenneministeriön kanssa neuvoteltujen sopimusten perusteella. Komissio muistuttaa niin ikään, että sopimuksissa määritellään yksityiskohtaisesti DSB:n velvoitteet hoidettavien reittien, tarjottavien junavuorojen aikataulujen noudattamisen, laadun ja vuorotiheyden osalta tietyksi määräajaksi (sopimukset on tehty vuosiksi 2000–2004 ja 2005–2014). |
| --- | --- |

(269)

Sen vuoksi komissio katsoo edelleen, että sopimuksen kansallisesta oikeusperustasta eli Tanskan rautatieliikennelaista käy ilmi, että DSB:lle on annettu julkisen palvelun tehtävä Tanskan liikenneministeriön kanssa neuvoteltujen sopimusten perusteella. Komissio muistuttaa niin ikään, että sopimuksissa määritellään yksityiskohtaisesti DSB:n velvoitteet hoidettavien reittien, tarjottavien junavuorojen aikataulujen noudattamisen, laadun ja vuorotiheyden osalta tietyksi määräajaksi (sopimukset on tehty vuosiksi 2000–2004 ja 2005–2014).

| (270) | Komissio huomauttaa, että Tanska on osoittanut kyseessä olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tavoitteena olevan luoda yhteentoimiva ja kattava liikennejärjestelmä, jolla varmistetaan laadukas palvelu matkustajille ja joka täyttää alueellisen kattavuuden tavoitteet. |
| --- | --- |

(270)

Komissio huomauttaa, että Tanska on osoittanut kyseessä olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tavoitteena olevan luoda yhteentoimiva ja kattava liikennejärjestelmä, jolla varmistetaan laadukas palvelu matkustajille ja joka täyttää alueellisen kattavuuden tavoitteet.

| (271) | Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityistapauksen osalta komissio panee merkille, että Tanskan hallitus on esittänyt myös selvityksiä niistä olosuhteista ja vaiheista, jotka ovat johtaneet yhteyden sisällyttämiseen julkisia liikennepalveluja koskevilla sopimuksilla järjestettyyn liikennejärjestelmään. Tanskan hallitus on selvittänyt, miten linjaa liikennöitiin ”vapaan liikenteen” yhteytenä vuoteen 2002 ja sen jälkeen ”julkisen palvelun liikenteenä” ilman lisäkorvausta 31 päivään joulukuuta 2004 saakka ennen sen sisällyttämistä julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen vuosiksi 2005–2014 (katso tältä osin edellä 122 kappale). Hallitus muistuttaa, että yhteys oli ”vapaassa liikenteessä” tappiollinen eikä julkisia varoja ole käytetty tämän yhteyden liikennöintiin ennen vuotta 2005. |
| --- | --- |

(271)

Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityistapauksen osalta komissio panee merkille, että Tanskan hallitus on esittänyt myös selvityksiä niistä olosuhteista ja vaiheista, jotka ovat johtaneet yhteyden sisällyttämiseen julkisia liikennepalveluja koskevilla sopimuksilla järjestettyyn liikennejärjestelmään. Tanskan hallitus on selvittänyt, miten linjaa liikennöitiin ”vapaan liikenteen” yhteytenä vuoteen 2002 ja sen jälkeen ”julkisen palvelun liikenteenä” ilman lisäkorvausta 31 päivään joulukuuta 2004 saakka ennen sen sisällyttämistä julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen vuosiksi 2005–2014 (katso tältä osin edellä 122 kappale). Hallitus muistuttaa, että yhteys oli ”vapaassa liikenteessä” tappiollinen eikä julkisia varoja ole käytetty tämän yhteyden liikennöintiin ennen vuotta 2005.

| (272) | Komissio panee niin ikään merkille, että Tanskan hallituksen tavoitteena on tarjota Bornholmin saarelle yhteydet paitsi Kööpenhaminaan myös muuhun Tanskaan, mikä ilmenee Jyllannin ja Bornholmin välisiin matkoihin kannustavasta alennusjärjestelmästä (DSB Orange). Tanskan hallitus katsoo, että rautatieliikenteellä vastataan tiettyihin erityisiin tarpeisiin, joita linja-autoliikenne ei pysty täyttämään. Näistä voidaan mainita junan pysähtyminen ruotsalaisten naapurikaupunkien asemilla Fosieby (Malmö), Svedala ja Skurup. Lisäksi liikenneyhteydellä halutaan parantaa kulkumahdollisuuksia Bornholmin saareen. Kuten edellä 263 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, ettei se, että yhteys ulottuu maiden rajojen yli ja juna pysähtyy toisessa jäsenvaltiossa, estä hoitamasta yhteyttä julkisen palvelun velvoitteena tai yleisen taloudellisen edun mukaisena palvelusuoritteena. Tältä osin on erityisesti otettava huomioon Tanskan kansalaisille koituva etu, kun liikenneyhteydet kyseisiin ruotsalaiskaupunkeihin parantuvat. |
| --- | --- |

(272)

Komissio panee niin ikään merkille, että Tanskan hallituksen tavoitteena on tarjota Bornholmin saarelle yhteydet paitsi Kööpenhaminaan myös muuhun Tanskaan, mikä ilmenee Jyllannin ja Bornholmin välisiin matkoihin kannustavasta alennusjärjestelmästä (DSB Orange). Tanskan hallitus katsoo, että rautatieliikenteellä vastataan tiettyihin erityisiin tarpeisiin, joita linja-autoliikenne ei pysty täyttämään. Näistä voidaan mainita junan pysähtyminen ruotsalaisten naapurikaupunkien asemilla Fosieby (Malmö), Svedala ja Skurup. Lisäksi liikenneyhteydellä halutaan parantaa kulkumahdollisuuksia Bornholmin saareen. Kuten edellä 263 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, ettei se, että yhteys ulottuu maiden rajojen yli ja juna pysähtyy toisessa jäsenvaltiossa, estä hoitamasta yhteyttä julkisen palvelun velvoitteena tai yleisen taloudellisen edun mukaisena palvelusuoritteena. Tältä osin on erityisesti otettava huomioon Tanskan kansalaisille koituva etu, kun liikenneyhteydet kyseisiin ruotsalaiskaupunkeihin parantuvat.

| (273) | Nämä seikat täydentävät menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittuja seikkoja ja tukevat komission päätelmää siitä, ettei Tanskan hallitus ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä liittäessään Kööpenhamina–Ystad-reitin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin perustuvaan järjestelmään. |
| --- | --- |

(273)

Nämä seikat täydentävät menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittuja seikkoja ja tukevat komission päätelmää siitä, ettei Tanskan hallitus ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä liittäessään Kööpenhamina–Ystad-reitin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin perustuvaan järjestelmään.

| (274) | Yleisesti ottaen komissio vahvistaa alkuperäisen päätelmänsä ja katsoo, että tuomioistuimen Altmark-tuomiossa asettama ensimmäinen kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(274)

Yleisesti ottaen komissio vahvistaa alkuperäisen päätelmänsä ja katsoo, että tuomioistuimen Altmark-tuomiossa asettama ensimmäinen kriteeri täyttyy.

| (275) | Komissio pani menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään merkille, että asetettujen julkisen palvelun vaatimusten täyttämisestä DSB:lle maksettavien korvausten suuruus oli määritelty kymmenen vuoden talousarvion perusteella. Komissiolla oli tuossa vaiheessa käytössään ainoastaan vuosiksi 1999–2008 laadittu kymmenen vuoden talousarvio. Siksi se esitti epäilyjä julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten piiriin kuuluvasta jaksosta 2009–2014. |
| --- | --- |

(275)

Komissio pani menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään merkille, että asetettujen julkisen palvelun vaatimusten täyttämisestä DSB:lle maksettavien korvausten suuruus oli määritelty kymmenen vuoden talousarvion perusteella. Komissiolla oli tuossa vaiheessa käytössään ainoastaan vuosiksi 1999–2008 laadittu kymmenen vuoden talousarvio. Siksi se esitti epäilyjä julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten piiriin kuuluvasta jaksosta 2009–2014.

| (276) | Tanskan hallitus selvensi huomautuksissaan toiseen kauteen sovellettavia parametreja toimittamalla komissiolle vuosiksi 2005–2014 laaditun kymmenen vuoden talousarvion, joka perustuu DSB:n toiminnan tulevan kehittämisen näkymiin kyseisellä jaksolla. Tällä tavoin hallitus vahvisti, että kussakin julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa määritellyt korvaukset perustuvat alustavaan kymmenen vuoden talousarvioon. |
| --- | --- |

(276)

Tanskan hallitus selvensi huomautuksissaan toiseen kauteen sovellettavia parametreja toimittamalla komissiolle vuosiksi 2005–2014 laaditun kymmenen vuoden talousarvion, joka perustuu DSB:n toiminnan tulevan kehittämisen näkymiin kyseisellä jaksolla. Tällä tavoin hallitus vahvisti, että kussakin julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa määritellyt korvaukset perustuvat alustavaan kymmenen vuoden talousarvioon.

| (277) | DKT kuitenkin epäili, riittävätkö nämä talousarviot Altmark-tuomiossa asetettujen kriteereiden täyttämiseen, koska se katsoi, ettei talousarviossa tehty riittävän tarkasti selkoa käytetyistä parametreista ja että korvausten olisi pitänyt perustua reittikohtaisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(277)

DKT kuitenkin epäili, riittävätkö nämä talousarviot Altmark-tuomiossa asetettujen kriteereiden täyttämiseen, koska se katsoi, ettei talousarviossa tehty riittävän tarkasti selkoa käytetyistä parametreista ja että korvausten olisi pitänyt perustua reittikohtaisiin kustannuksiin.

| (278) | Ensimmäinen talousarvio vuosiksi 1999–2008 oli laadittu DSB:n yksityiskohtaisen taloudellisen ennusteen pohjalta. Se laadittiin perustaksi valmisteltaessa lakia, jolla DSB:n perustettiin itsenäiseksi julkisiksi yritykseksi (ks. edellä 8 kappale). Sitä päivitettiin keväällä 1999 ja se esiteltiin Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle ja hyväksyttiin lain nro 249 yhteydessä 11 päivänä kesäkuuta 1999. |
| --- | --- |

(278)

Ensimmäinen talousarvio vuosiksi 1999–2008 oli laadittu DSB:n yksityiskohtaisen taloudellisen ennusteen pohjalta. Se laadittiin perustaksi valmisteltaessa lakia, jolla DSB:n perustettiin itsenäiseksi julkisiksi yritykseksi (ks. edellä 8 kappale). Sitä päivitettiin keväällä 1999 ja se esiteltiin Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle ja hyväksyttiin lain nro 249 yhteydessä 11 päivänä kesäkuuta 1999.

| (279) | Talousarvio perustui muun muassa seuraaviin oletuksiin:






  — | lipunhintojen nousu inflaatiota vastaavasti (nettohintaindeksi) |
| --- | --- | --- |

(279)

Talousarvio perustui muun muassa seuraaviin oletuksiin:

—

lipunhintojen nousu inflaatiota vastaavasti (nettohintaindeksi)

| — | keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2 prosenttia vuodessa |
| --- | --- |

—

keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2 prosenttia vuodessa

| — | vuotuinen korko 5 prosenttia |
| --- | --- |

—

vuotuinen korko 5 prosenttia

| — | oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia |
| --- | --- |

—

oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia

| — | liikkuvaan kalustoon tehtyjen investointien toteutuminen noin 10 miljardia Tanskan kruunua |
| --- | --- |

—

liikkuvaan kalustoon tehtyjen investointien toteutuminen noin 10 miljardia Tanskan kruunua

| — | tuotantomäärät (junakilometrit) ja myynti (matkustajakilometrit) on tarkennettu useissa taulukoissa käyttäen lähtötasona vuotta 1999: 41 miljoonaa junakilometriä ja 4 023 miljardia matkustajakilometriä seutu- ja intercity-liikenteessä sekä kansainvälisessä liikenteessä ja 15,6 miljoonaa junakilometriä ja 1 208 miljardia matkustajaa paikallisjunaliikenteessä. |
| --- | --- |

—

tuotantomäärät (junakilometrit) ja myynti (matkustajakilometrit) on tarkennettu useissa taulukoissa käyttäen lähtötasona vuotta 1999: 41 miljoonaa junakilometriä ja 4 023 miljardia matkustajakilometriä seutu- ja intercity-liikenteessä sekä kansainvälisessä liikenteessä ja 15,6 miljoonaa junakilometriä ja 1 208 miljardia matkustajaa paikallisjunaliikenteessä.

| (280) | Tanskan hallitus tarkensi, että toinen talousarvio, joka koskee vuosia 2005–2014, on laadittu seuraavien tietojen ja oletusten pohjalta:






  — | yleinen vuotuinen inflaatio 2,5 prosenttia |
| --- | --- | --- |

(280)

Tanskan hallitus tarkensi, että toinen talousarvio, joka koskee vuosia 2005–2014, on laadittu seuraavien tietojen ja oletusten pohjalta:

—

yleinen vuotuinen inflaatio 2,5 prosenttia

| — | inflaatiota vastaava lippujen hinnannousu 2,5 prosenttia |
| --- | --- |

—

inflaatiota vastaava lippujen hinnannousu 2,5 prosenttia

| — | keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2,5 prosenttia vuodessa |
| --- | --- |

—

keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2,5 prosenttia vuodessa

| — | vuotuinen korko 5,15 prosenttia |
| --- | --- |

—

vuotuinen korko 5,15 prosenttia

| — | oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia |
| --- | --- |

—

oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia

| — | liikkuvaan kalustoon tehtyjen investointien toteutuminen noin 10 miljardia Tanskan kruunua |
| --- | --- |

—

liikkuvaan kalustoon tehtyjen investointien toteutuminen noin 10 miljardia Tanskan kruunua

| — | matkustajakilometrien kasvu noin 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

matkustajakilometrien kasvu noin 20 prosenttia

| — | matkustajamäärän kasvu noin 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

matkustajamäärän kasvu noin 20 prosenttia

| — | vapautus työnantajamaksuista DSB:n henkilöstön osalta. |
| --- | --- |

—

vapautus työnantajamaksuista DSB:n henkilöstön osalta.

| (281) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että talousarviot perustuvat kohtuullisiin ja riittävän yksityiskohtaisiin tietoihin ja oletuksiin, joita voidaan käyttää korvausten laskennan parametreina. Lisäksi komissio panee merkille, että vuonna 2003 on tehty tarkistus, jossa on otettu huomioon tuloperustan muuttuminen, ja että Tanskan liikenneministeriö on ilmoittanut kaikki nämä parametrit asiaa koskevassa lainsäädännössä (36). Komissio panee niin ikään merkille, että sopimusmaksut on määritelty ennalta, koska niiden määrä tarkennetaan sopimuksissa vuosikohtaisesti sopimusten koko voimassaoloajaksi. |
| --- | --- |

(281)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että talousarviot perustuvat kohtuullisiin ja riittävän yksityiskohtaisiin tietoihin ja oletuksiin, joita voidaan käyttää korvausten laskennan parametreina. Lisäksi komissio panee merkille, että vuonna 2003 on tehty tarkistus, jossa on otettu huomioon tuloperustan muuttuminen, ja että Tanskan liikenneministeriö on ilmoittanut kaikki nämä parametrit asiaa koskevassa lainsäädännössä (36). Komissio panee niin ikään merkille, että sopimusmaksut on määritelty ennalta, koska niiden määrä tarkennetaan sopimuksissa vuosikohtaisesti sopimusten koko voimassaoloajaksi.

| (282) | Kuten edellä on todettu, komissio katsoo, että jäsenvaltion ei välttämättä tarvitse määritellä korvausten suuruutta kullekin reitille erikseen julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa, joilla luodaan useista toisiinsa yhteydessä olevista reiteistä koostuva liikennejärjestelmä. Toinen Altmark-tuomion kriteereistä on, että jäsenvaltion on määriteltävä ennalta avoimesti ja puolueettomasti parametrit, joiden avulla sopimuksesta johtuvista velvoitteista suoritettavien maksujen kokonaismäärä määritellään. |
| --- | --- |

(282)

Kuten edellä on todettu, komissio katsoo, että jäsenvaltion ei välttämättä tarvitse määritellä korvausten suuruutta kullekin reitille erikseen julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa, joilla luodaan useista toisiinsa yhteydessä olevista reiteistä koostuva liikennejärjestelmä. Toinen Altmark-tuomion kriteereistä on, että jäsenvaltion on määriteltävä ennalta avoimesti ja puolueettomasti parametrit, joiden avulla sopimuksesta johtuvista velvoitteista suoritettavien maksujen kokonaismäärä määritellään.

| (283) | Tämän vuoksi komissio voi todeta, että sopimusmaksut on laskettu ennalta puolueettomasti ja avoimesti määriteltyjen parametrien perusteella ja että Altmark-tuomion toinenkin kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(283)

Tämän vuoksi komissio voi todeta, että sopimusmaksut on laskettu ennalta puolueettomasti ja avoimesti määriteltyjen parametrien perusteella ja että Altmark-tuomion toinenkin kriteeri täyttyy.

| (284) | Julkisia liikennepalveluja koskevasta sopimuksesta ei ole järjestetty tarjouskilpailua. Siksi on selvitettävä, onko tarvittavan korvauksen suuruus määritelty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävällä kuljetuskalustolla varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saatavat tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(284)

Julkisia liikennepalveluja koskevasta sopimuksesta ei ole järjestetty tarjouskilpailua. Siksi on selvitettävä, onko tarvittavan korvauksen suuruus määritelty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävällä kuljetuskalustolla varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saatavat tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (285) | Tanska katsoo tämän perusteen täyttyvän ja on toimittanut huomautuksensa, joiden tarkoituksena on hälventää komission epäilykset menetelmästä, jota on käytetty sopimusmaksujen suuruuden ja julkisen palvelun tehtävän kokonaiskorvauksen määrittämiseen. |
| --- | --- |

(285)

Tanska katsoo tämän perusteen täyttyvän ja on toimittanut huomautuksensa, joiden tarkoituksena on hälventää komission epäilykset menetelmästä, jota on käytetty sopimusmaksujen suuruuden ja julkisen palvelun tehtävän kokonaiskorvauksen määrittämiseen.

| (286) | Tanskan hallitus on kiinnittänyt huomioita siihen, että DSB:n perustamiseen valtiosta riippumattomaksi yritykseksi liittyi perusteellinen taloudellinen selvitys (Bernsteinin mietintö) sekä yrityksen tehokkuutta ja tuottavuutta vahvistavia toimia. Tehokkuusparannustavoitteet on sisällytetty myös kymmenen vuoden talousarvioihin, joiden perusteella sopimusmaksut on laskettu. Tanskan hallitus esittää, että oman pääoman tuottotavoitteeksi asetettu 6 prosenttia on kohtuullinen voitto. Korvausten suuruuden määrittämiseen valittu menetelmä perustuu hallituksen mukaan käytettävissä olevien tietojen yleiseen arviointiin ja tehokkuusetujen ennakointiin markkinatalouden periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(286)

Tanskan hallitus on kiinnittänyt huomioita siihen, että DSB:n perustamiseen valtiosta riippumattomaksi yritykseksi liittyi perusteellinen taloudellinen selvitys (Bernsteinin mietintö) sekä yrityksen tehokkuutta ja tuottavuutta vahvistavia toimia. Tehokkuusparannustavoitteet on sisällytetty myös kymmenen vuoden talousarvioihin, joiden perusteella sopimusmaksut on laskettu. Tanskan hallitus esittää, että oman pääoman tuottotavoitteeksi asetettu 6 prosenttia on kohtuullinen voitto. Korvausten suuruuden määrittämiseen valittu menetelmä perustuu hallituksen mukaan käytettävissä olevien tietojen yleiseen arviointiin ja tehokkuusetujen ennakointiin markkinatalouden periaatteiden mukaisesti.

| (287) | Sitä paitsi Tanskan viranomaiset ovat alkujaan esittäneet vertailutietoja (suhdelukuja) muista rautatieyrityksistä. Tanskan menettelyn yhteydessä esittämissä huomautuksissa sitä vastoin korostetaan kansallisten tai eurooppalaisten rautatieliikenteen harjoittajien taloudellisen tuloksen vertailun vaikeutta. Vaikeuksien on katsottava johtuvan yritysten ja markkinoiden erityistilanteesta rautatieliikenteen alalla sekä siitä, että kirjanpito- ja taloustiedot eivät ole vertailukelpoisia. |
| --- | --- |

(287)

Sitä paitsi Tanskan viranomaiset ovat alkujaan esittäneet vertailutietoja (suhdelukuja) muista rautatieyrityksistä. Tanskan menettelyn yhteydessä esittämissä huomautuksissa sitä vastoin korostetaan kansallisten tai eurooppalaisten rautatieliikenteen harjoittajien taloudellisen tuloksen vertailun vaikeutta. Vaikeuksien on katsottava johtuvan yritysten ja markkinoiden erityistilanteesta rautatieliikenteen alalla sekä siitä, että kirjanpito- ja taloustiedot eivät ole vertailukelpoisia.

| (288) | Lisäksi DKT huomautti, että DSB:n tytäryhtiö on pystynyt osallistumaan tarjouskilpailuun tarjoamalla palveluja halvemmin kustannuksin kuin mihin DSB on julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa sitoutunut. Tanskan hallitus on korostanut, että DSB:tä ja sen tytäryhtiötä DSB Firstiä ei voida rinnastaa toisiinsa, koska yhtiöiden ominaispiirteet ja kustannusrakenteet ovat erilaiset (henkilöstö, kalusto ja kaupalliset käytännöt). |
| --- | --- |

(288)

Lisäksi DKT huomautti, että DSB:n tytäryhtiö on pystynyt osallistumaan tarjouskilpailuun tarjoamalla palveluja halvemmin kustannuksin kuin mihin DSB on julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa sitoutunut. Tanskan hallitus on korostanut, että DSB:tä ja sen tytäryhtiötä DSB Firstiä ei voida rinnastaa toisiinsa, koska yhtiöiden ominaispiirteet ja kustannusrakenteet ovat erilaiset (henkilöstö, kalusto ja kaupalliset käytännöt).

| (289) | Komissio myöntää, että Tanskan liikenneministeriö on toteuttanut toimia – taloudellisia selvityksiä ja rakenteellisia uudistuksia – tehdäkseen DSB:stä tehokkaan itsenäisen yrityksen. Komissio panee niin ikään merkille määrällisesti ilmoitetut oman pääoman tuottavuustavoitteet ja tuottavuuden parantamista koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(289)

Komissio myöntää, että Tanskan liikenneministeriö on toteuttanut toimia – taloudellisia selvityksiä ja rakenteellisia uudistuksia – tehdäkseen DSB:stä tehokkaan itsenäisen yrityksen. Komissio panee niin ikään merkille määrällisesti ilmoitetut oman pääoman tuottavuustavoitteet ja tuottavuuden parantamista koskevat tavoitteet.

| (290) | Komissio panee kuitenkin samalla merkille sekä Tanskan hallituksen että DKT:n mainitseman alan yritysten heikon vertailtavuuden, joka ei mahdollista DSB:n tehokkuusindikaattorien suhteuttamista muiden liikenteenharjoittajien vastaaviin. |
| --- | --- |

(290)

Komissio panee kuitenkin samalla merkille sekä Tanskan hallituksen että DKT:n mainitseman alan yritysten heikon vertailtavuuden, joka ei mahdollista DSB:n tehokkuusindikaattorien suhteuttamista muiden liikenteenharjoittajien vastaaviin.

| (291) | Lisäksi komissio katsoo, että esimerkkinä mainitun tytäryhtiön DSB Firstin suoriutuminen antaa olettaa, että DSB:kin pystyy parantamaan tuottavuuttaan pidemmällä aikavälillä käyttämällä kaikkia tai joitakin niistä toimenpiteistä, joilla DSB First on pienentänyt kustannuksiaan. |
| --- | --- |

(291)

Lisäksi komissio katsoo, että esimerkkinä mainitun tytäryhtiön DSB Firstin suoriutuminen antaa olettaa, että DSB:kin pystyy parantamaan tuottavuuttaan pidemmällä aikavälillä käyttämällä kaikkia tai joitakin niistä toimenpiteistä, joilla DSB First on pienentänyt kustannuksiaan.

| (292) | Tästä seuraa, ettei komissio pysty varmasti toteamaan, onko DSB:lle maksettu korvaus tosiasiallisesti määritelty tarkastelemalla hyvin johdetun ja riittävällä kuljetuskalustolla varustetun keskivertoyrityksen todellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(292)

Tästä seuraa, ettei komissio pysty varmasti toteamaan, onko DSB:lle maksettu korvaus tosiasiallisesti määritelty tarkastelemalla hyvin johdetun ja riittävällä kuljetuskalustolla varustetun keskivertoyrityksen todellisia kustannuksia.

| (293) | Näissä olosuhteissa komissio toteaa, ettei Altmark-tuomion neljäs kriteeri täyty. |
| --- | --- |

(293)

Näissä olosuhteissa komissio toteaa, ettei Altmark-tuomion neljäs kriteeri täyty.

| (294) | Koska tuomioistuimen Altmark-tuomiossa määriteltyjä kriteerejä on arvioitava kumulatiivisesti, ei ole tarpeen tutkia kolmatta kriteeriä eikä tässä päättelyn vaiheessa arvioida, onko korvaus ollut liiallinen. Näin ollen komissio katsoo, että korvaus on voinut antaa DSB:lle taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

(294)

Koska tuomioistuimen Altmark-tuomiossa määriteltyjä kriteerejä on arvioitava kumulatiivisesti, ei ole tarpeen tutkia kolmatta kriteeriä eikä tässä päättelyn vaiheessa arvioida, onko korvaus ollut liiallinen. Näin ollen komissio katsoo, että korvaus on voinut antaa DSB:lle taloudellista hyötyä.

8.2.4   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEEN KAUPPAAN

| (295) | Taloudellisen hyödyn on saanut kuljetusyritys, joka harjoittaa rautatieliikennettä sekä Tanskassa että naapurimaissa. Tanskassa rautateiden matkustajaliikenteen markkinat on avattu kilpailulle. Tämän vuoksi taloudellinen tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(295)

Taloudellisen hyödyn on saanut kuljetusyritys, joka harjoittaa rautatieliikennettä sekä Tanskassa että naapurimaissa. Tanskassa rautateiden matkustajaliikenteen markkinat on avattu kilpailulle. Tämän vuoksi taloudellinen tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (296) | Kuten tuomioistuin on todennut Altmark-tuomiossaan, useat jäsenvaltiot ovat avanneet kansalliset markkinansa, myös Tanskan naapurimaat, kuten Ruotsi ja Saksa. Näiden kummankin maan perinteiset monopoliyritykset samoin kuin uudet markkinoilletulijat harjoittavat toimintaa useissa yhteisön jäsenvaltioissa. Siksi on vaarana, että tanskalaiselle rautatieyritykselle myönnetty tuki vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jotka ovat jo avanneet rautateiden henkilöliikenteen kilpailulle tai joiden yritykset ovat läsnä kilpailulle avatuilla kansallisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(296)

Kuten tuomioistuin on todennut Altmark-tuomiossaan, useat jäsenvaltiot ovat avanneet kansalliset markkinansa, myös Tanskan naapurimaat, kuten Ruotsi ja Saksa. Näiden kummankin maan perinteiset monopoliyritykset samoin kuin uudet markkinoilletulijat harjoittavat toimintaa useissa yhteisön jäsenvaltioissa. Siksi on vaarana, että tanskalaiselle rautatieyritykselle myönnetty tuki vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jotka ovat jo avanneet rautateiden henkilöliikenteen kilpailulle tai joiden yritykset ovat läsnä kilpailulle avatuilla kansallisilla markkinoilla.

| (297) | Lisäksi on otettava huomioon kilpailu muiden kuljetusmuotojen, esimerkiksi linja-autoliikenteen, kanssa. |
| --- | --- |

(297)

Lisäksi on otettava huomioon kilpailu muiden kuljetusmuotojen, esimerkiksi linja-autoliikenteen, kanssa.

| (298) | Tämän perusteella kyseessä olevat tukitoimenpiteet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(298)

Tämän perusteella kyseessä olevat tukitoimenpiteet saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (299) | Komissio toteaa näin ollen, että julkisen liikennepalvelun korvaus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(299)

Komissio toteaa näin ollen, että julkisen liikennepalvelun korvaus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.3   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

8.3.1   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN OIKEUSPERUSTA

| (300) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93 artiklassa määrätään, että ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. Kyseinen artikla on lex specialis SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan (37) ja 107 artiklan 2 ja 3 kohtaan nähden. |
| --- | --- |

(300)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93 artiklassa määrätään, että ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. Kyseinen artikla on lex specialis SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan (37) ja 107 artiklan 2 ja 3 kohtaan nähden.

| (301) | Tuomioistuimen mukaan SEUT-sopimuksen 93 artikla on pantu tyhjentävästi täytäntöön asetuksella (ETY) N:o 1191/69 ja tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla asetuksella (ETY) N:o 1107/70 (38), joten kyseistä sopimusmääräystä ei näin ollen enää voida soveltaa suoraan (39). |
| --- | --- |

(301)

Tuomioistuimen mukaan SEUT-sopimuksen 93 artikla on pantu tyhjentävästi täytäntöön asetuksella (ETY) N:o 1191/69 ja tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla asetuksella (ETY) N:o 1107/70 (38), joten kyseistä sopimusmääräystä ei näin ollen enää voida soveltaa suoraan (39).

| (302) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio teki päätelmän, että tutkittavaa korvausta ei voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi asetuksen (ETY) N:o 1107/70 nojalla. |
| --- | --- |

(302)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio teki päätelmän, että tutkittavaa korvausta ei voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi asetuksen (ETY) N:o 1107/70 nojalla.

| (303) | Samassa päätöksessään komissio totesi, että Tanskan hallituksen ja Danske Statsbanerin välillä tehdyt sopimukset olivat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklassa tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia ja että kyseisten tukien soveltuvuutta oli tarkasteltava tämän asetuksen perusteella. |
| --- | --- |

(303)

Samassa päätöksessään komissio totesi, että Tanskan hallituksen ja Danske Statsbanerin välillä tehdyt sopimukset olivat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklassa tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia ja että kyseisten tukien soveltuvuutta oli tarkasteltava tämän asetuksen perusteella.

| (304) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että 3 päivänä joulukuuta 2009 tuli voimaan asetus (EY) N:o 1370/2007 rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista ja että siinä kumottiin samalla asetukset (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70. Komission kanta on, että soveltuvuutta on siitä lähtien tarkasteltava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella, koska kyse on komission päätöksen tekohetkellä sovellettavasta lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

(304)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että 3 päivänä joulukuuta 2009 tuli voimaan asetus (EY) N:o 1370/2007 rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista ja että siinä kumottiin samalla asetukset (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70. Komission kanta on, että soveltuvuutta on siitä lähtien tarkasteltava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella, koska kyse on komission päätöksen tekohetkellä sovellettavasta lainsäädännöstä.

| (305) | Komissio panee merkille, ettei Tanskan hallitus ole esittänyt huomautuksia tästä oikeusperustan muutoksesta. Sitä vastoin DSB ja DKT ovat esittäneet näkemyksensä, että komission tulisi perustaa arvionsa sopimusten tekohetkellä voimassa olleisiin säännöksiin. |
| --- | --- |

(305)

Komissio panee merkille, ettei Tanskan hallitus ole esittänyt huomautuksia tästä oikeusperustan muutoksesta. Sitä vastoin DSB ja DKT ovat esittäneet näkemyksensä, että komission tulisi perustaa arvionsa sopimusten tekohetkellä voimassa olleisiin säännöksiin.

| (306) | Tutkittuaan DSB:n ja DKT:n näkemykset komissio kuitenkin katsoo, etteivät esitetyt väitteet muuta sen tekemää päätelmää, että valtiontukea koskevia EU-sääntöjä sovelletaan ratione temporis. Näin ollen komissio voi perustaa päätöksensä sen tekohetkellä voimassa olevaan lainsäädäntöön. Komissio katsoo, että julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia olisi arvioitava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(306)

Tutkittuaan DSB:n ja DKT:n näkemykset komissio kuitenkin katsoo, etteivät esitetyt väitteet muuta sen tekemää päätelmää, että valtiontukea koskevia EU-sääntöjä sovelletaan ratione temporis. Näin ollen komissio voi perustaa päätöksensä sen tekohetkellä voimassa olevaan lainsäädäntöön. Komissio katsoo, että julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia olisi arvioitava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella seuraavista syistä.

| (307) | Ensinnäkin komissio panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 annetaan yksityiskohtaiset säännöt sen voimaantulosta ja soveltamisesta ratione temporis. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 12 artiklan mukaan asetus on tullut voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009. Asetuksen 10 artiklan 1 kohdan nojalla asetus (ETY) N:o 1191/69 kumotaan kyseisestä päivästä. Komissio ei siis voi enää pitää perustana asetusta (ETY) N:o 1191/69, joka ei ole enää voimassa komission päätöksen tekohetkellä; sitä vastoin komission on perustettava arvionsa asetukseen (EY) N:o 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Ensinnäkin komissio panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 annetaan yksityiskohtaiset säännöt sen voimaantulosta ja soveltamisesta ratione temporis. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 12 artiklan mukaan asetus on tullut voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009. Asetuksen 10 artiklan 1 kohdan nojalla asetus (ETY) N:o 1191/69 kumotaan kyseisestä päivästä. Komissio ei siis voi enää pitää perustana asetusta (ETY) N:o 1191/69, joka ei ole enää voimassa komission päätöksen tekohetkellä; sitä vastoin komission on perustettava arvionsa asetukseen (EY) N:o 1370/2007.

| (308) | Toiseksi komissio toteaa, ettei mikään asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 viittaa siihen, ettei sitä olisi tarkoitus soveltaa ennen sen voimaantuloa tehtyihin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohtaan nimittäin sisältyy siirtymäsääntöjä, jotka koskevat ennen sen voimaantuloa tehtyjä sopimuksia. Tämä säännös on tosiasiassa poikkeus asetuksen 8 artiklan 2 kohdan soveltamiseen. Kyseisessä säännöksessä käsitellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemistä koskevien sääntöjen noudattamista. Säännöt on määritelty 5 artiklassa. On kuitenkin pantava merkille, että nämä sopimuksen tekemistä koskevat poikkeukselliset siirtymäsäännökset eivät olisi olleet tarpeellisia, jos ennen asetuksen voimaantuloa tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset olisi jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä vastoin 8 artiklassa vahvistetaan, että näihin sopimuksiin on sovellettava muita asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(308)

Toiseksi komissio toteaa, ettei mikään asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 viittaa siihen, ettei sitä olisi tarkoitus soveltaa ennen sen voimaantuloa tehtyihin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohtaan nimittäin sisältyy siirtymäsääntöjä, jotka koskevat ennen sen voimaantuloa tehtyjä sopimuksia. Tämä säännös on tosiasiassa poikkeus asetuksen 8 artiklan 2 kohdan soveltamiseen. Kyseisessä säännöksessä käsitellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemistä koskevien sääntöjen noudattamista. Säännöt on määritelty 5 artiklassa. On kuitenkin pantava merkille, että nämä sopimuksen tekemistä koskevat poikkeukselliset siirtymäsäännökset eivät olisi olleet tarpeellisia, jos ennen asetuksen voimaantuloa tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset olisi jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä vastoin 8 artiklassa vahvistetaan, että näihin sopimuksiin on sovellettava muita asetuksen säännöksiä.

| (309) | Kolmanneksi komissio täsmentää, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (40) ei sovelleta tähän tapaukseen. Ilmoituksessa nimittäin todetaan nimenomaisesti, ettei se vaikuta neuvoston ja komission valtiontuen alalla annettujen asetusten tulkintaan. Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 nimenomaisesti säädetään sen tilapäistä soveltamista koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

(309)

Kolmanneksi komissio täsmentää, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (40) ei sovelleta tähän tapaukseen. Ilmoituksessa nimittäin todetaan nimenomaisesti, ettei se vaikuta neuvoston ja komission valtiontuen alalla annettujen asetusten tulkintaan. Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 nimenomaisesti säädetään sen tilapäistä soveltamista koskevista säännöistä.

| (310) | Neljänneksi komissio toteaa, että myös tuomioistuin on vahvistanut periaatteen, jonka mukaan uutta sääntöä sovelletaan välittömästi vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin. Tuomioistuin on niin ikään todennut, ettei luottamuksensuojan periaatetta voida laajentaa siinä määrin, että se estäisi yleisesti uuden säännön soveltamisen vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin (41). |
| --- | --- |

(310)

Neljänneksi komissio toteaa, että myös tuomioistuin on vahvistanut periaatteen, jonka mukaan uutta sääntöä sovelletaan välittömästi vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin. Tuomioistuin on niin ikään todennut, ettei luottamuksensuojan periaatetta voida laajentaa siinä määrin, että se estäisi yleisesti uuden säännön soveltamisen vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin (41).

| (311) | Viidenneksi tuomioistuin on todennut, että aineellisoikeudellisia EU-sääntöjä on tulkittava siten, että niitä on sovellettava ennen niiden voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin vain, jos niiden sanamuodosta, tarkoituksesta tai systematiikasta käy selvästi ilmi, että niille on annettava tällainen vaikutus (42). Tämä viimeksi mainittu ehto täyttyy selvästi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 yhteydessä, kuten edeltä käy ilmi. |
| --- | --- |

(311)

Viidenneksi tuomioistuin on todennut, että aineellisoikeudellisia EU-sääntöjä on tulkittava siten, että niitä on sovellettava ennen niiden voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin vain, jos niiden sanamuodosta, tarkoituksesta tai systematiikasta käy selvästi ilmi, että niille on annettava tällainen vaikutus (42). Tämä viimeksi mainittu ehto täyttyy selvästi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 yhteydessä, kuten edeltä käy ilmi.

| (312) | Kuudenneksi komissio panee vielä merkille, että kyseisessä tuomiossa tuomioistuin katsoo tästä seuraavan, että jos oikeudellinen järjestelmä, jonka voimassa ollessa jäsenvaltio on ilmoittanut suunnitellusta tuesta, muuttuu ennen kuin komissio antaa päätöksensä, päätös on tehtävä uusien sääntöjen mukaisesti (43). Tuomioistuin tarkentaa lisäksi, että jäsenvaltion ilmoitus suunnitellusta tuesta ei luo lopullisesti vahvistettua oikeudellista tilannetta eikä johda luottamuksensuojaan, joka edellyttäisi komission ratkaisevan tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille soveltamalla ilmoitushetkellä voimassa olleita sääntöjä. Olisi tämän logiikan vastaista, että jäsenvaltio, joka sitä vastoin ei olisi noudattanut ilmoitusvelvollisuutta, loisi lopullisesti vahvistetun oikeudellisen tilanteen myöntämällä sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(312)

Kuudenneksi komissio panee vielä merkille, että kyseisessä tuomiossa tuomioistuin katsoo tästä seuraavan, että jos oikeudellinen järjestelmä, jonka voimassa ollessa jäsenvaltio on ilmoittanut suunnitellusta tuesta, muuttuu ennen kuin komissio antaa päätöksensä, päätös on tehtävä uusien sääntöjen mukaisesti (43). Tuomioistuin tarkentaa lisäksi, että jäsenvaltion ilmoitus suunnitellusta tuesta ei luo lopullisesti vahvistettua oikeudellista tilannetta eikä johda luottamuksensuojaan, joka edellyttäisi komission ratkaisevan tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille soveltamalla ilmoitushetkellä voimassa olleita sääntöjä. Olisi tämän logiikan vastaista, että jäsenvaltio, joka sitä vastoin ei olisi noudattanut ilmoitusvelvollisuutta, loisi lopullisesti vahvistetun oikeudellisen tilanteen myöntämällä sääntöjenvastaista valtiontukea.

| (313) | Lopuksi komissio katsoo, ettei SIDE-tuomio ole tässä tapauksessa relevantti (44). Tuomio koskee primaarilainsäädännön säännöksen eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamista. Kuten tuomioistuin tässä tuomiossa totesi, EY:n perustamissopimus ei sisällä siirtymäsäännöksiä tämän artiklan soveltamista varten eikä muitakaan viittauksia siihen, että sitä olisi sovellettava ennen sen voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin (45). Tilanne ei siten ole verrattavissa tähän tapaukseen. Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 nimittäin säädetään siirtymäsäännöksistä, joiden perusteella komissio voi päätellä, että asetusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa tehtyihin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin, lukuun ottamatta sopimusten tekemistä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(313)

Lopuksi komissio katsoo, ettei SIDE-tuomio ole tässä tapauksessa relevantti (44). Tuomio koskee primaarilainsäädännön säännöksen eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamista. Kuten tuomioistuin tässä tuomiossa totesi, EY:n perustamissopimus ei sisällä siirtymäsäännöksiä tämän artiklan soveltamista varten eikä muitakaan viittauksia siihen, että sitä olisi sovellettava ennen sen voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin (45). Tilanne ei siten ole verrattavissa tähän tapaukseen. Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 nimittäin säädetään siirtymäsäännöksistä, joiden perusteella komissio voi päätellä, että asetusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa tehtyihin julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin, lukuun ottamatta sopimusten tekemistä koskevia sääntöjä.

| (314) | Tämän vuoksi tässä tapauksessa on sovellettava asetusta (EY) N:o 1370/2007. |
| --- | --- |

(314)

Tämän vuoksi tässä tapauksessa on sovellettava asetusta (EY) N:o 1370/2007.

8.3.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 PERUSTEELLA

| (315) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa”. Tässä tapauksessa julkisen palvelun tehtävät on määrätty DSB:lle useiden julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten avulla, kuten johdanto-osan 247 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(315)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa”. Tässä tapauksessa julkisen palvelun tehtävät on määrätty DSB:lle useiden julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten avulla, kuten johdanto-osan 247 kappaleessa todetaan.

| (316) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklassa määritellään julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten pakollinen sisältö. Seuraavassa komissio tarkastelee peräkkäin tässä säännöksessä kuvattuja seikkoja. |
| --- | --- |

(316)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklassa määritellään julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten pakollinen sisältö. Seuraavassa komissio tarkastelee peräkkäin tässä säännöksessä kuvattuja seikkoja.

| (317) | Kyseisen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan julkisen liikenteen sopimuksissa on ”määriteltävä selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, jotka julkisen liikenteen harjoittajan on täytettävä, sekä maantieteelliset alueet, joita sopimus ja säännöt koskevat”. Komissio on arvioinut kyseisiä sopimuksia Altmark-tuomion ensimmäisen kriteerin osalta sekä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä että tässä päätöksessä (ks. edellä 274 kappale) ja todennut, että ehto täyttyy tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(317)

Kyseisen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan julkisen liikenteen sopimuksissa on ”määriteltävä selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, jotka julkisen liikenteen harjoittajan on täytettävä, sekä maantieteelliset alueet, joita sopimus ja säännöt koskevat”. Komissio on arvioinut kyseisiä sopimuksia Altmark-tuomion ensimmäisen kriteerin osalta sekä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä että tässä päätöksessä (ks. edellä 274 kappale) ja todennut, että ehto täyttyy tässä tapauksessa.

| (318) | Altmark-tuomion toisen kriteerin arvioinnin (ks. edellä 269 kappale) osalta komissio päättelee, että sopimusmaksut on laskettu ennalta määriteltyjen puolueettomien ja avoimien parametrien perusteella, joten se katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on niin ikään noudatettu. Säännöksessä nimittäin edellytetään, että julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa on ”määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla: i) parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, ja ii) mahdollisesti myönnettyjen yksinoikeuksien luonne ja laajuus siten, että vältetään liiallisia korvauksia”. Käsiteltävänä olevien sopimusten mahdollisesta liiallisesta korvauksesta esitetään jäljempänä yksityiskohtainen analyysi. Komissio huomauttaa niin ikään, että näissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määritellään, miten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset jaetaan. Kohtuullisen voiton osalta komissio viitaa jäljempänä esitettäviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(318)

Altmark-tuomion toisen kriteerin arvioinnin (ks. edellä 269 kappale) osalta komissio päättelee, että sopimusmaksut on laskettu ennalta määriteltyjen puolueettomien ja avoimien parametrien perusteella, joten se katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on niin ikään noudatettu. Säännöksessä nimittäin edellytetään, että julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa on ”määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla: i) parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, ja ii) mahdollisesti myönnettyjen yksinoikeuksien luonne ja laajuus siten, että vältetään liiallisia korvauksia”. Käsiteltävänä olevien sopimusten mahdollisesta liiallisesta korvauksesta esitetään jäljempänä yksityiskohtainen analyysi. Komissio huomauttaa niin ikään, että näissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määritellään, miten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset jaetaan. Kohtuullisen voiton osalta komissio viitaa jäljempänä esitettäviin päätelmiin.

| (319) | Komissio panee merkille, että tässä käsiteltävissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määritellään, kuinka suuren osan matkalipputuloista julkisen liikenteen harjoittaja saa pitää kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti. Nämä tulot jäävät tarkastellussa tapauksessa DSB:n haltuun. |
| --- | --- |

(319)

Komissio panee merkille, että tässä käsiteltävissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määritellään, kuinka suuren osan matkalipputuloista julkisen liikenteen harjoittaja saa pitää kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti. Nämä tulot jäävät tarkastellussa tapauksessa DSB:n haltuun.

| (320) | Lisäksi julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten kesto on viisi ja kymmenen vuotta eli 4 artiklan 3 kohdan säännösten mukainen. Kohdan mukaan rautatieliikenteen tai muiden raideliikennemuotojen sopimusten voimassaoloaika saa olla enintään 15 vuotta. |
| --- | --- |

(320)

Lisäksi julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten kesto on viisi ja kymmenen vuotta eli 4 artiklan 3 kohdan säännösten mukainen. Kohdan mukaan rautatieliikenteen tai muiden raideliikennemuotojen sopimusten voimassaoloaika saa olla enintään 15 vuotta.

| (321) | Koska muut säännökset eivät ole relevantteja tässä tapauksessa, komissio katsoo, että Tanskan ministeriön ja DSB:n välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan mukaiset. |
| --- | --- |

(321)

Koska muut säännökset eivät ole relevantteja tässä tapauksessa, komissio katsoo, että Tanskan ministeriön ja DSB:n välillä tehdyt julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan mukaiset.

| (322) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklassa määritellään julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tekemistä koskevat säännöt. Saman asetuksen 8 artiklassa säädetään tietyistä asiaa koskevista siirtymäsäännöistä. |
| --- | --- |

(322)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklassa määritellään julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten tekemistä koskevat säännöt. Saman asetuksen 8 artiklassa säädetään tietyistä asiaa koskevista siirtymäsäännöistä.

| (323) | Komissio huomauttaa, että kaikissa tarkasteltavana olevissa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa kohteena ovat rautateiden matkustajaliikenteen palvelut ja että kaikki sopimukset on tehty Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä ilman tarjouskilpailua. Lisäksi kyseiset sopimukset on allekirjoitettu joko ennen 26 päivää heinäkuuta 2000 tai 26 päivästä heinäkuuta 2000 alkaen mutta ennen 3 päivää joulukuuta 2009. Ne on tehty joko viideksi tai kymmeneksi vuodeksi. Komissio toteaa siis, että julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohdan siirtymäsäännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(323)

Komissio huomauttaa, että kaikissa tarkasteltavana olevissa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa kohteena ovat rautateiden matkustajaliikenteen palvelut ja että kaikki sopimukset on tehty Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä ilman tarjouskilpailua. Lisäksi kyseiset sopimukset on allekirjoitettu joko ennen 26 päivää heinäkuuta 2000 tai 26 päivästä heinäkuuta 2000 alkaen mutta ennen 3 päivää joulukuuta 2009. Ne on tehty joko viideksi tai kymmeneksi vuodeksi. Komissio toteaa siis, että julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohdan siirtymäsäännösten mukaisia.

| (324) | Asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan ”rauta- ja maanteiden julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisessä on aloitettava 5 artiklan soveltaminen 3 päivästä joulukuuta 2019 lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista”. Tämän perusteella tarkasteltavat julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset on voitu tehdä ilman edeltävää tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

(324)

Asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan ”rauta- ja maanteiden julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisessä on aloitettava 5 artiklan soveltaminen 3 päivästä joulukuuta 2019 lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista”. Tämän perusteella tarkasteltavat julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset on voitu tehdä ilman edeltävää tarjouskilpailua.

| (325) | Säännöksessä todetaan lisäksi, että ”tämän siirtymäkauden aikana jäsenvaltioiden on toteutettava toimia 5 artiklan noudattamiseksi asteittain erityisesti kuljetuskapasiteettiin liittyvien vakavien rakenteellisten ongelmien välttämiseksi”. On kuitenkin todettava, että 5 artiklan 6 kohdan mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen ilman tarjouskilpailua, jos se koskee rautatieliikennettä. |
| --- | --- |

(325)

Säännöksessä todetaan lisäksi, että ”tämän siirtymäkauden aikana jäsenvaltioiden on toteutettava toimia 5 artiklan noudattamiseksi asteittain erityisesti kuljetuskapasiteettiin liittyvien vakavien rakenteellisten ongelmien välttämiseksi”. On kuitenkin todettava, että 5 artiklan 6 kohdan mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen ilman tarjouskilpailua, jos se koskee rautatieliikennettä.

| (326) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklassa määriteltyjen, sopimusten tekemistä koskevien sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(326)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklassa määriteltyjen, sopimusten tekemistä koskevien sääntöjen mukaisia.

| (327) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kaikkien korvausten, jotka liittyvät yleiseen sääntöön tai julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen, on oltava 4 artiklan säännösten mukaisia riippumatta siitä, kuinka sopimus on tehty. Kaiken luonteisten korvausten, jotka liittyvät 5 artiklan 2, 4, 5 tai 6 kohdan mukaisesti ilman tarjouskilpailua tehtyyn julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen tai jotka liittyvät yleiseen sääntöön, on lisäksi oltava liitteen säännösten mukaisia.” |
| --- | --- |

(327)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kaikkien korvausten, jotka liittyvät yleiseen sääntöön tai julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen, on oltava 4 artiklan säännösten mukaisia riippumatta siitä, kuinka sopimus on tehty. Kaiken luonteisten korvausten, jotka liittyvät 5 artiklan 2, 4, 5 tai 6 kohdan mukaisesti ilman tarjouskilpailua tehtyyn julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen tai jotka liittyvät yleiseen sääntöön, on lisäksi oltava liitteen säännösten mukaisia.”

| (328) | Näin ollen julkisen palvelun korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen säännösten perusteella, koska kyseiset sopimukset on tehty ilman tarjouskilpailua asetuksen 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(328)

Näin ollen julkisen palvelun korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen säännösten perusteella, koska kyseiset sopimukset on tehty ilman tarjouskilpailua asetuksen 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (329) | Liitteessä todetaan, että ”korvaus ei saa ylittää sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia”. Käytännössä tämä tarkoittaa, että komission on tarkastettava, etteivät sopimusmaksut ole johtaneet liialliseen korvaukseen, kun otetaan huomioon DSB:n kohtuullinen voitto. Tältä osin komissio tukeutuu liitteessä määriteltyihin kriteereihin. |
| --- | --- |

(329)

Liitteessä todetaan, että ”korvaus ei saa ylittää sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia”. Käytännössä tämä tarkoittaa, että komission on tarkastettava, etteivät sopimusmaksut ole johtaneet liialliseen korvaukseen, kun otetaan huomioon DSB:n kohtuullinen voitto. Tältä osin komissio tukeutuu liitteessä määriteltyihin kriteereihin.

| (330) | Komissio katsoo, että kustannukset ja tulot on tässä tapauksessa laskettu voimassa olevien kirjanpito- ja verosääntöjen mukaisesti. Se muistuttaa, että DSB:hen sovellettavat säännökset kirjanpitostandardien ja kansallisten kilpailusääntöjen osalta velvoittavat yrityksen pitämään erillistä kirjanpitoa eri toiminnoista. Julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella DSB:lle maksettavat sopimusmaksut kirjataan tällä tavoin erikseen muista, liiketaloudellisin perustein harjoitetuista toiminnoista. Näiden sääntöjen avulla pystytään estämään ristiintukeminen. |
| --- | --- |

(330)

Komissio katsoo, että kustannukset ja tulot on tässä tapauksessa laskettu voimassa olevien kirjanpito- ja verosääntöjen mukaisesti. Se muistuttaa, että DSB:hen sovellettavat säännökset kirjanpitostandardien ja kansallisten kilpailusääntöjen osalta velvoittavat yrityksen pitämään erillistä kirjanpitoa eri toiminnoista. Julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella DSB:lle maksettavat sopimusmaksut kirjataan tällä tavoin erikseen muista, liiketaloudellisin perustein harjoitetuista toiminnoista. Näiden sääntöjen avulla pystytään estämään ristiintukeminen.

| (331) | Vaikka julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyykin korvauksen valvontaa ja tarkistusta koskevia säännöksiä, komissio huomauttaa, etteivät nämä mekanismit estä korvauksen mahdollista liiallisuutta ja ettei sopimuksiin sisälly korvausten palautuksen mahdollistavaa järjestelmää. |
| --- | --- |

(331)

Vaikka julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyykin korvauksen valvontaa ja tarkistusta koskevia säännöksiä, komissio huomauttaa, etteivät nämä mekanismit estä korvauksen mahdollista liiallisuutta ja ettei sopimuksiin sisälly korvausten palautuksen mahdollistavaa järjestelmää.

| (332) | Komissio katsoo, ettei korvauksen mahdollista liiallisuutta voida estää muutoin kuin ottamalla käyttöön palautusmekanismi. Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjä sopimuksia on siksi muutettava vastaamaan yllä lueteltuja ehtoja muun muassa ottamalla käyttöön palautusmekanismi. |
| --- | --- |

(332)

Komissio katsoo, ettei korvauksen mahdollista liiallisuutta voida estää muutoin kuin ottamalla käyttöön palautusmekanismi. Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjä sopimuksia on siksi muutettava vastaamaan yllä lueteltuja ehtoja muun muassa ottamalla käyttöön palautusmekanismi.

| (333) | Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio esitti epäilyjä siitä, oliko korvauksen määrä rajoitettu siihen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden huomioon ottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Nämä epäilyt perustuivat Altmark-tuomion oikeuskäytännössä vakiintuneen kolmannen kriteerin täyttymisen arviointiin seuraavien osalta:






  i. | DSB:n tuloksen ylijäämäisyys |
| --- | --- | --- |

(333)

Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio esitti epäilyjä siitä, oliko korvauksen määrä rajoitettu siihen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden huomioon ottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Nämä epäilyt perustuivat Altmark-tuomion oikeuskäytännössä vakiintuneen kolmannen kriteerin täyttymisen arviointiin seuraavien osalta:

i.

DSB:n tuloksen ylijäämäisyys

| ii. | Viivästykset liikkuvan kaluston toimituksissa |
| --- | --- |

ii.

Viivästykset liikkuvan kaluston toimituksissa

| iii. | Kööpenhamina–Ystad-yhteys |
| --- | --- |

iii.

Kööpenhamina–Ystad-yhteys

| (334) | Komissio tarkastelee näitä kolmea seikkaa seuraavassa yksitellen arvioidakseen, ovatko julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten täytäntöönpanoon liittyvät korvaukset liiallisia ja mitä olisivat tarpeelliset toimet liiallisen korvauksen estämiseksi vastaisuudessa. Tätä varten komissio käyttää liitteessä olevassa 6 kohdassa annettua kohtuullisen voiton määritelmää, jonka mukaan kohtuullinen voitto on ”alalle kyseisessä jäsenvaltiossa tyypillistä pääoman tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka viranomaisen toiminta aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajalle, tai vastaavasti tällaisen riskin puuttuminen”. |
| --- | --- |

(334)

Komissio tarkastelee näitä kolmea seikkaa seuraavassa yksitellen arvioidakseen, ovatko julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten täytäntöönpanoon liittyvät korvaukset liiallisia ja mitä olisivat tarpeelliset toimet liiallisen korvauksen estämiseksi vastaisuudessa. Tätä varten komissio käyttää liitteessä olevassa 6 kohdassa annettua kohtuullisen voiton määritelmää, jonka mukaan kohtuullinen voitto on ”alalle kyseisessä jäsenvaltiossa tyypillistä pääoman tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka viranomaisen toiminta aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajalle, tai vastaavasti tällaisen riskin puuttuminen”.

i.   DSB:n tuloksen ylijäämäisyys

| (335) | Komissio on tarkastellut DSB:n oman pääoman ja tuloksen kehittymistä julkisen palvelun toimintojen osalta tarkasteltavana olevien sopimusten voimassaoloaikana. Tarkastelu perustuu pääasiassa DSB:n vuosien 1999–2006 taloudellisen tilanteen yksityiskohtaiseen selvitykseen, jonka KPMG on tehnyt 30. tammikuuta 2008 Tanskan valtion toimeksiannosta. Tanskan viranomaiset ovat lisäksi toimittaneet varainhoitovuosia 2007 ja 2008 koskevia täydennyksiä ja selvityksiä muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

(335)

Komissio on tarkastellut DSB:n oman pääoman ja tuloksen kehittymistä julkisen palvelun toimintojen osalta tarkasteltavana olevien sopimusten voimassaoloaikana. Tarkastelu perustuu pääasiassa DSB:n vuosien 1999–2006 taloudellisen tilanteen yksityiskohtaiseen selvitykseen, jonka KPMG on tehnyt 30. tammikuuta 2008 Tanskan valtion toimeksiannosta. Tanskan viranomaiset ovat lisäksi toimittaneet varainhoitovuosia 2007 ja 2008 koskevia täydennyksiä ja selvityksiä muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa.

| (336) | Komissio panee erityisesti merkille Tanskan hallituksen toimittamat selvitykset, joissa se valaisee tuloksen kehittymistä suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon, varsinkin DSB:n perustamistalousarvion laadintaan vuonna 1999 sekä tiettyihin kirjanpitosääntöjen ja verotusasteen muutoksiin. Poistojen, rahoitushallinnon ja korkotason kehittyminen ovat myös selventäviä tekijöitä. Samalla hallitus myöntää, että DSB on voinut tehostaa toimintaansa ja sitä kautta tulostaan ja taloudellista tilannettaan. |
| --- | --- |

(336)

Komissio panee erityisesti merkille Tanskan hallituksen toimittamat selvitykset, joissa se valaisee tuloksen kehittymistä suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon, varsinkin DSB:n perustamistalousarvion laadintaan vuonna 1999 sekä tiettyihin kirjanpitosääntöjen ja verotusasteen muutoksiin. Poistojen, rahoitushallinnon ja korkotason kehittyminen ovat myös selventäviä tekijöitä. Samalla hallitus myöntää, että DSB on voinut tehostaa toimintaansa ja sitä kautta tulostaan ja taloudellista tilannettaan.

| (337) | Komissio katsoo kuitenkin, että kokonaisuudessaan nämä tekijät ovat luonteeltaan sellaisia, että ne ovat muuttaneet DSB:n kustannusten ja menojen määrää julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määriteltyjen kuljetussuoritteiden osalta. Näin ollen DSB:n taloudellisen tilanteen kohentumisen seurauksena Tanskan valtiolle olisi pitänyt aiheutua mainituista palveluista vähemmän menoja kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin. Menojen vähentymisen olisi pitänyt merkitä myös julkisen palvelun korvauksen kokonaismäärän pienentymistä. |
| --- | --- |

(337)

Komissio katsoo kuitenkin, että kokonaisuudessaan nämä tekijät ovat luonteeltaan sellaisia, että ne ovat muuttaneet DSB:n kustannusten ja menojen määrää julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määriteltyjen kuljetussuoritteiden osalta. Näin ollen DSB:n taloudellisen tilanteen kohentumisen seurauksena Tanskan valtiolle olisi pitänyt aiheutua mainituista palveluista vähemmän menoja kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin. Menojen vähentymisen olisi pitänyt merkitä myös julkisen palvelun korvauksen kokonaismäärän pienentymistä.

| (338) | Koska sopimusmaksuja ei ole vastaavasti pienennetty, komissio katsoo, että eri tekijät viittaavat siihen, että DSB:n saama korvaus on suurempi kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kulut, joihin on lisätty kohtuulliseksi voitoksi määritelty 6 prosenttia. Komissio panee merkille, että sopimusmaksuja on pienennetty vain vuosina 2002, 2003 ja 2004 yhteensä 1 018 miljardin Tanskan kruunun verran. |
| --- | --- |

(338)

Koska sopimusmaksuja ei ole vastaavasti pienennetty, komissio katsoo, että eri tekijät viittaavat siihen, että DSB:n saama korvaus on suurempi kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kulut, joihin on lisätty kohtuulliseksi voitoksi määritelty 6 prosenttia. Komissio panee merkille, että sopimusmaksuja on pienennetty vain vuosina 2002, 2003 ja 2004 yhteensä 1 018 miljardin Tanskan kruunun verran.

| (339) | Komissio huomauttaa myös, ettei Tanskan hallitus kiistä DSB:n kannattavuuden osoittautuneen kaikki seikat huomioon ottaen paremmaksi kuin julkisen palvelun korvauksen laskentaperusteena käytetyssä kymmenen vuoden talousarviossa alun perin ennakoitiin. Tämä käy ilmi myös asianomaisten osapuolten huomautuksista, vaikka Tanskan ja muun Euroopan rautatieyrityksiä onkin vaikeaa verrata toisiinsa, kuten edellä todettiin (ks. edellä 290–292 kappale). |
| --- | --- |

(339)

Komissio huomauttaa myös, ettei Tanskan hallitus kiistä DSB:n kannattavuuden osoittautuneen kaikki seikat huomioon ottaen paremmaksi kuin julkisen palvelun korvauksen laskentaperusteena käytetyssä kymmenen vuoden talousarviossa alun perin ennakoitiin. Tämä käy ilmi myös asianomaisten osapuolten huomautuksista, vaikka Tanskan ja muun Euroopan rautatieyrityksiä onkin vaikeaa verrata toisiinsa, kuten edellä todettiin (ks. edellä 290–292 kappale).

| (340) | Komissio panee myös merkille, että DSB SV:n 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja kohtuullista voittoa koskevat odotukset ovat kummallekin yhtiölle samat. Tämän vuoksi komissio tarkastelee julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista seurannutta tulosten ylijäämäisyyttä kokonaisuudessaan DSB:n tasolla. |
| --- | --- |

(340)

Komissio panee myös merkille, että DSB SV:n 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja kohtuullista voittoa koskevat odotukset ovat kummallekin yhtiölle samat. Tämän vuoksi komissio tarkastelee julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista seurannutta tulosten ylijäämäisyyttä kokonaisuudessaan DSB:n tasolla.

| (341) | Komissio toteaa, että DSB:n tilinpäätöksen mukaan sen tulos verojen jälkeen on ollut vuosina 1999–2006 2,715 miljardia Tanskan kruunua parempi kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin. Tanskan hallituksen mukaan DSB:n tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa kruunua vuonna 2008. Tämä on vuoden 2007 osalta 227 miljoonaa ja vuoden 2008 osalta 97 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin (46). Näin ollen komissio arvioi, että DSB:n tulos oli vuosina 1999–2008 yhteensä 3,039 miljardia Tanskan kruunua ylijäämäinen suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon. |
| --- | --- |

(341)

Komissio toteaa, että DSB:n tilinpäätöksen mukaan sen tulos verojen jälkeen on ollut vuosina 1999–2006 2,715 miljardia Tanskan kruunua parempi kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin. Tanskan hallituksen mukaan DSB:n tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa kruunua vuonna 2008. Tämä on vuoden 2007 osalta 227 miljoonaa ja vuoden 2008 osalta 97 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin (46). Näin ollen komissio arvioi, että DSB:n tulos oli vuosina 1999–2008 yhteensä 3,039 miljardia Tanskan kruunua ylijäämäinen suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon.

| (342) | Komissio katsoo tämän ylijäämäisyyden osoittavan, että sopimusmaksut ovat ylittäneet sen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamien kustannusten ja kohtuullisen voiton kattamiseksi. |
| --- | --- |

(342)

Komissio katsoo tämän ylijäämäisyyden osoittavan, että sopimusmaksut ovat ylittäneet sen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamien kustannusten ja kohtuullisen voiton kattamiseksi.

| (343) | Komissio muistuttaa kuitenkin, että Tanskan hallituksen mukaan tämä tuloksen ylijäämäisyys ei ole johtanut DSB:n pääoman kertymiseen suuremmaksi kuin kymmenen vuoden talousarviossa alun perin oli arvioitu. Tanskan hallitus toteaa, että osa ylijäämäisestä tuloksesta on siirretty takaisin Tanskan valtiolle osinkoina. |
| --- | --- |

(343)

Komissio muistuttaa kuitenkin, että Tanskan hallituksen mukaan tämä tuloksen ylijäämäisyys ei ole johtanut DSB:n pääoman kertymiseen suuremmaksi kuin kymmenen vuoden talousarviossa alun perin oli arvioitu. Tanskan hallitus toteaa, että osa ylijäämäisestä tuloksesta on siirretty takaisin Tanskan valtiolle osinkoina.

| (344) | Komissio panee merkille, että DSB on todellakin maksanut Tanskan valtiolle 4,826 miljardin kruunun osingot vuosina 1999–2007. Tämä osinkomäärä on noin 3,5 miljardia kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa oli laskettu vuosiksi 1999–2007. Vuonna 2008 DSB maksoi Tanskan valtiolle niin ikään 359 miljoonaa kruunua eli noin 150 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa oli arvioitu (47). Kaiken kaikkiaan komissio panee merkille Tanskan valtion nostaneen vuodesta 1999 vuoteen 2008 noin 3,65 miljardia Tanskan kruunua ylimääräistä osinkoa. |
| --- | --- |

(344)

Komissio panee merkille, että DSB on todellakin maksanut Tanskan valtiolle 4,826 miljardin kruunun osingot vuosina 1999–2007. Tämä osinkomäärä on noin 3,5 miljardia kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa oli laskettu vuosiksi 1999–2007. Vuonna 2008 DSB maksoi Tanskan valtiolle niin ikään 359 miljoonaa kruunua eli noin 150 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa oli arvioitu (47). Kaiken kaikkiaan komissio panee merkille Tanskan valtion nostaneen vuodesta 1999 vuoteen 2008 noin 3,65 miljardia Tanskan kruunua ylimääräistä osinkoa.

| (345) | Toisin kuin Tanskan hallitus, komission katsoo, että osinkopolitiikkaa ei voida rinnastaa palautuslausekkeeseen, jonka avulla julkisen palvelun korvausta pystytään mukauttamaan ja välttämään korvauksen liiallisuus. Osingon nosto ei täytä rakenteellisesti asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 ja sen liitteessä määriteltyjä vaatimuksia. Osingonjaosta päättävät yrityksen osakkeenomistajat, eikä se toimi edellytettynä automaattisena liiallisen korvauksen estojärjestelmänä. Lisäksi osingot nostetaan yleensä myöhemmin kuin tilikauden loppuun ajoitettavat korvauksen oikaisut. |
| --- | --- |

(345)

Toisin kuin Tanskan hallitus, komission katsoo, että osinkopolitiikkaa ei voida rinnastaa palautuslausekkeeseen, jonka avulla julkisen palvelun korvausta pystytään mukauttamaan ja välttämään korvauksen liiallisuus. Osingon nosto ei täytä rakenteellisesti asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 ja sen liitteessä määriteltyjä vaatimuksia. Osingonjaosta päättävät yrityksen osakkeenomistajat, eikä se toimi edellytettynä automaattisena liiallisen korvauksen estojärjestelmänä. Lisäksi osingot nostetaan yleensä myöhemmin kuin tilikauden loppuun ajoitettavat korvauksen oikaisut.

| (346) | Komissio myöntää, että Tanskan valtio on tässä tapauksessa nostanut vuosina 1999–2008 (alun perin budjetoituun nähden) ylimääräistä osinkoa, jonka kokonaismäärä ylittää selvästi DSB:n tuloksen ylijäämän. Komissio panee merkille, että Tanskan nostamat lisäosingot ovat noin 20 prosenttia suuremmat kuin DSB:n tuloksen ylijäämä. |
| --- | --- |

(346)

Komissio myöntää, että Tanskan valtio on tässä tapauksessa nostanut vuosina 1999–2008 (alun perin budjetoituun nähden) ylimääräistä osinkoa, jonka kokonaismäärä ylittää selvästi DSB:n tuloksen ylijäämän. Komissio panee merkille, että Tanskan nostamat lisäosingot ovat noin 20 prosenttia suuremmat kuin DSB:n tuloksen ylijäämä.

| (347) | Komissio huomauttaa, että osingonmaksu tapahtuu kirjanpidollisesti tuloksen määrittämisen jälkeen, minkä vuoksi ei ole mahdollista rutiininomaisesti estää liiallisen korvauksen maksamista. Komission on todettava, että Tanskan valtio on nostamalla osinkoa kokonaan omistamastaan yrityksestä tosiasiallisesti oikaissut DSB:n ylijäämäisen tilanteen sellaiseksi, ettei yhtiölle käytännössä ole maksettu liiallista korvausta. Ylijäämäisen tuloksen taloudelliset vaikutukset, jotka ylittävät alun perin suunnitellut 6 prosenttia, on kumottu nostamalla osinkoa, eikä DSB ole voinut käyttää ylijäämää oman pääomansa kasvattamiseen tai varallisuutensa lisäämiseen.
















  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- |
| DSB SV:n tulos | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Yht. |
| Matkustajatulot | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Sopimusmaksut | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Reaalikustannukset | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Liiketoiminnan nettotulos | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Maksetut osingot | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Alun perin suunnitellut osingot | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Reaaliset lisäosingot | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Komissio huomauttaa, että osingonmaksu tapahtuu kirjanpidollisesti tuloksen määrittämisen jälkeen, minkä vuoksi ei ole mahdollista rutiininomaisesti estää liiallisen korvauksen maksamista. Komission on todettava, että Tanskan valtio on nostamalla osinkoa kokonaan omistamastaan yrityksestä tosiasiallisesti oikaissut DSB:n ylijäämäisen tilanteen sellaiseksi, ettei yhtiölle käytännössä ole maksettu liiallista korvausta. Ylijäämäisen tuloksen taloudelliset vaikutukset, jotka ylittävät alun perin suunnitellut 6 prosenttia, on kumottu nostamalla osinkoa, eikä DSB ole voinut käyttää ylijäämää oman pääomansa kasvattamiseen tai varallisuutensa lisäämiseen.

(miljoonaa DKK)

DSB SV:n tulos

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Yht.

Matkustajatulot

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Sopimusmaksut

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Reaalikustannukset

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Liiketoiminnan nettotulos

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Maksetut osingot

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Alun perin suunnitellut osingot

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Reaaliset lisäosingot

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Komissio korostaa, että tämä päätelmä koskee yhtiötä DSB SV, koska DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja osinkopolitiikasta päätetään emoyhtiön tasolla. |
| --- | --- |

(348)

Komissio korostaa, että tämä päätelmä koskee yhtiötä DSB SV, koska DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja osinkopolitiikasta päätetään emoyhtiön tasolla.

| (349) | Samoin komissio tähdentää, ettei tämän järjestelyn avulla pystytä takamaan pysyvästi, ettei julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten voimassaoloaikana makseta liiallista korvausta. Järjestely perustuu DSB:n tilinpäätösten empiiriseen ja seikkaperäiseen tarkasteluun kuluneella tilikaudella, mutta se ei ole rakenteellinen ratkaisu julkisen palvelun korvausten tason välttämättömään vuosittaiseen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

(349)

Samoin komissio tähdentää, ettei tämän järjestelyn avulla pystytä takamaan pysyvästi, ettei julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten voimassaoloaikana makseta liiallista korvausta. Järjestely perustuu DSB:n tilinpäätösten empiiriseen ja seikkaperäiseen tarkasteluun kuluneella tilikaudella, mutta se ei ole rakenteellinen ratkaisu julkisen palvelun korvausten tason välttämättömään vuosittaiseen tarkistamiseen.

| (350) | Tältä osin komissio panee merkille, että Tanskan hallitus aikoo muuttaa voimassa olevia julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ottaakseen käyttöön palautusmekanismin. Edellä (ks. 222–240 kappale) kuvattu palautusmekanismi mahdollistaa sopimusmaksujen määrän oikaisun kirjanpidollisen yhtälön perusteella. Mekanismin mukaisesti mahdollinen liiallinen korvaus palautetaan valtiolle tilikauden päättyessä vallitsevan tilanteen perusteella, ja näin voidaan varmistaa, että DSB:n oman pääoman tuotto säilyy valtion säätämissä rajoissa. |
| --- | --- |

(350)

Tältä osin komissio panee merkille, että Tanskan hallitus aikoo muuttaa voimassa olevia julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ottaakseen käyttöön palautusmekanismin. Edellä (ks. 222–240 kappale) kuvattu palautusmekanismi mahdollistaa sopimusmaksujen määrän oikaisun kirjanpidollisen yhtälön perusteella. Mekanismin mukaisesti mahdollinen liiallinen korvaus palautetaan valtiolle tilikauden päättyessä vallitsevan tilanteen perusteella, ja näin voidaan varmistaa, että DSB:n oman pääoman tuotto säilyy valtion säätämissä rajoissa.

| (351) | Palautusmekanismilla on tarkoitus mukauttaa sopimusmaksuja tilikauden lopussa (ks. 227 kappale). Mekanismin soveltaminen johtaa sopimusmaksujen bruttomääräiseen pienentämiseen niin, että DSB:lle jää kohtuullinen voitto, joka on määritelty 6 prosentin tuottona omalle pääomalle seuraavan kaavan mukaisesti:

  Tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttomääräinen sopimusmaksun pienennys |
| --- | --- |

(351)

Palautusmekanismilla on tarkoitus mukauttaa sopimusmaksuja tilikauden lopussa (ks. 227 kappale). Mekanismin soveltaminen johtaa sopimusmaksujen bruttomääräiseen pienentämiseen niin, että DSB:lle jää kohtuullinen voitto, joka on määritelty 6 prosentin tuottona omalle pääomalle seuraavan kaavan mukaisesti:

Tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttomääräinen sopimusmaksun pienennys

| (352) | Komission kanta on, että palautusmekanismi täyttää asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä ja julkisen palvelun korvauksena maksettavaa valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (48) määritellyt vaatimukset. Komissio panee merkille, että tällainen järjestelmä voidaan käytännössä rinnastaa yhteisön puitteiden 3 jaksossa kuvattuihin tarkastuksiin. Se toteaa myös, että kohtuullisena voittona on koko ajan pidetty 6 prosentin tuottoa omalle pääomalle, mikä on komission mielestä kohtuullinen taso tämäntyyppisestä toiminnasta ottaen huomioon DKT:n tietoihin perustuvat DSB:n kotimaisten kilpailijoiden tulokset. |
| --- | --- |

(352)

Komission kanta on, että palautusmekanismi täyttää asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä ja julkisen palvelun korvauksena maksettavaa valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (48) määritellyt vaatimukset. Komissio panee merkille, että tällainen järjestelmä voidaan käytännössä rinnastaa yhteisön puitteiden 3 jaksossa kuvattuihin tarkastuksiin. Se toteaa myös, että kohtuullisena voittona on koko ajan pidetty 6 prosentin tuottoa omalle pääomalle, mikä on komission mielestä kohtuullinen taso tämäntyyppisestä toiminnasta ottaen huomioon DKT:n tietoihin perustuvat DSB:n kotimaisten kilpailijoiden tulokset.

| (353) | Komissio panee merkille niin ikään, että mekanismiin sisältyy tehokkuuteen ja laadun parantumiseen liittyviä korjauksia. Suunnitellussa mekanismissa nimittäin mukautetaan bruttovähennystä siten, että DSB pystyy pitämään itsellään osan matkustajakilometriä kohti lasketuista kustannussäästöistä ja osan matkustajakilometreinä mitatun matkustajamäärän kasvun (ks. 228 kappale) tuomista lisätuloista. Nämä korjaukset tehdään seuraavan yhtälön mukaisesti:

  Palautusmekanismi = bruttovähennys – korjaukset (kustannus Δ. + matkustaja-km Δ) = nettovähennys |
| --- | --- |

(353)

Komissio panee merkille niin ikään, että mekanismiin sisältyy tehokkuuteen ja laadun parantumiseen liittyviä korjauksia. Suunnitellussa mekanismissa nimittäin mukautetaan bruttovähennystä siten, että DSB pystyy pitämään itsellään osan matkustajakilometriä kohti lasketuista kustannussäästöistä ja osan matkustajakilometreinä mitatun matkustajamäärän kasvun (ks. 228 kappale) tuomista lisätuloista. Nämä korjaukset tehdään seuraavan yhtälön mukaisesti:

Palautusmekanismi = bruttovähennys – korjaukset (kustannus Δ. + matkustaja-km Δ) = nettovähennys

| (354) | Komissio panee merkille myös, että nettovähennyksen määrittämisen ja samalla korjausten huomioon ottamisen mahdollistavat parametrit on ennalta määritelty ja kvantifioitu (ks. 229 kappale). Palautusmekanismia voidaan siis mukauttaa seuraavasti:
  —   kustannus Δ.: jos DSB:n kustannukset (matkustajakilometriä kohti) pienenevät viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin nähden, tehostuminen lasketaan seuraavasti: kustannusero matkustajakilometriä kohti (prosenttia) suhteessa viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin kerrottuna kokonaiskustannuksilla ja
  —   matkustaja-km Δ: jos matkustajamäärä kasvaa, matkustajaliikenteen lisäys matkustajakilometreinä mitattuna kerrotaan 0,80 Tanskan kruunulla ja bruttovähennystä pienennetään tällä määrällä (49). |
| --- | --- |

(354)

Komissio panee merkille myös, että nettovähennyksen määrittämisen ja samalla korjausten huomioon ottamisen mahdollistavat parametrit on ennalta määritelty ja kvantifioitu (ks. 229 kappale). Palautusmekanismia voidaan siis mukauttaa seuraavasti:

—   kustannus Δ.: jos DSB:n kustannukset (matkustajakilometriä kohti) pienenevät viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin nähden, tehostuminen lasketaan seuraavasti: kustannusero matkustajakilometriä kohti (prosenttia) suhteessa viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin kerrottuna kokonaiskustannuksilla ja

—   matkustaja-km Δ: jos matkustajamäärä kasvaa, matkustajaliikenteen lisäys matkustajakilometreinä mitattuna kerrotaan 0,80 Tanskan kruunulla ja bruttovähennystä pienennetään tällä määrällä (49).

| (355) | Komissio huomauttaa, että nämä korjaukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 7 kohdan mukaisia. Kohdassa säädetään seuraavaa:
  ”Korvausmenetelmällä on edistettävä seuraavien tekijöiden ylläpitämistä tai kehittämistä: julkisen liikenteen harjoittajan tehokas liikkeenjohto, jota voidaan arvioida objektiivisesti, ja riittävän korkealaatuisten henkilöliikennepalvelujen tarjonta.” |
| --- | --- |

(355)

Komissio huomauttaa, että nämä korjaukset ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 7 kohdan mukaisia. Kohdassa säädetään seuraavaa:

”Korvausmenetelmällä on edistettävä seuraavien tekijöiden ylläpitämistä tai kehittämistä: julkisen liikenteen harjoittajan tehokas liikkeenjohto, jota voidaan arvioida objektiivisesti, ja riittävän korkealaatuisten henkilöliikennepalvelujen tarjonta.”

| (356) | Tässä tapauksessa tehokkaan liikkeenjohdon ja korkealaatuisen palveluntarjonnan käsitteet näkyvät asianmukaisesti suunnitellussa korjauksessa, joka perustuu matkustajamäärän kasvuun ja yksikkökustannusten laskuun. Komissio katsoo kuitenkin, että kumpikin korjaus voidaan tehdä vain siinä tapauksessa, että kunkin tarkasteltavan parametri osalta on nähtävissä parannusta suhteessa kyseisen parametrin avulla aiemmin mitattuihin tuloksiin. Tämä rajoitus on tarpeen siksi, että yhden parametrin merkittävä parannus ei saa aiheuttaa edun siirtymistä myös toisen parametrin osaksi, vaikka toisen parametrin parannus on jäänyt ennustettua heikommaksi. |
| --- | --- |

(356)

Tässä tapauksessa tehokkaan liikkeenjohdon ja korkealaatuisen palveluntarjonnan käsitteet näkyvät asianmukaisesti suunnitellussa korjauksessa, joka perustuu matkustajamäärän kasvuun ja yksikkökustannusten laskuun. Komissio katsoo kuitenkin, että kumpikin korjaus voidaan tehdä vain siinä tapauksessa, että kunkin tarkasteltavan parametri osalta on nähtävissä parannusta suhteessa kyseisen parametrin avulla aiemmin mitattuihin tuloksiin. Tämä rajoitus on tarpeen siksi, että yhden parametrin merkittävä parannus ei saa aiheuttaa edun siirtymistä myös toisen parametrin osaksi, vaikka toisen parametrin parannus on jäänyt ennustettua heikommaksi.

| (357) | Palautusmekanismia täydennetään lisäksi määrittämällä yläraja, jonka ansiosta voitto ei voi ylittää kohtuullista määrää seuraavan kaavan mukaisesti (ks. 233–237 kappale): |
| --- | --- |

(357)

Palautusmekanismia täydennetään lisäksi määrittämällä yläraja, jonka ansiosta voitto ei voi ylittää kohtuullista määrää seuraavan kaavan mukaisesti (ks. 233–237 kappale):

Formula

| (358) | Näin tehokkuuden ja/tai palvelun laadun paranemisen huomioon ottamiseksi tehdyt korjaukset mahdollistavat kohtuullisen voiton vaihtelun 6 ja 12 prosentin välillä objektiivisin kriteerein määritellyn ylärajan ollessa 10 prosenttia kolmen vuoden jaksolla (ks. johdanto-osan 235–237 kappale). |
| --- | --- |

(358)

Näin tehokkuuden ja/tai palvelun laadun paranemisen huomioon ottamiseksi tehdyt korjaukset mahdollistavat kohtuullisen voiton vaihtelun 6 ja 12 prosentin välillä objektiivisin kriteerein määritellyn ylärajan ollessa 10 prosenttia kolmen vuoden jaksolla (ks. johdanto-osan 235–237 kappale).

| (359) | Komissio katsoo, että tämän suuruisena Tanskan DSB:lle julkisen palvelun toiminnasta sallima voitto on kohtuullinen, sillä se on rajattu kolmen vuoden jaksolla 10 prosenttiin. Komission päätelmä pohjautuu indikaattoreihin, jotka perustuvat komission käytössä voiton kohtuullisuuden arvioimiseksi oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(359)

Komissio katsoo, että tämän suuruisena Tanskan DSB:lle julkisen palvelun toiminnasta sallima voitto on kohtuullinen, sillä se on rajattu kolmen vuoden jaksolla 10 prosenttiin. Komission päätelmä pohjautuu indikaattoreihin, jotka perustuvat komission käytössä voiton kohtuullisuuden arvioimiseksi oleviin tietoihin.

| (360) | Komission arviointi pohjautuu erityisesti eurooppalaisten rautatieyritysten tilannekatsaukseen (50), johon sisältyy muun muassa rautatieyhtiöiden taloudellista kannattavuutta koskeva vertailu (51). Selvityksen mukaan DSB:n oman pääoman tuotto (ROE) vuonna 2004 (9 prosenttia) vastaa 3 prosentin kokonaispääoman tuottoa (ROA). On huomattava, että kyseinen 9 prosentin ROE vastaa DSB:lle sopimuksessa sovitun vaihteluvälin keskiarvoa. Selvitys osoittaa myös, että tiettyjen rautatieyritysten taloudellinen kannattavuus on ollut heikko tai negatiivinen tällä jaksolla (PKP, Eurostar ja NSB). Tutkimuksen mukaan monien yritysten taloudellinen kannattavuus on sitä vastoin ollut lähellä DSB:n 3 prosentin ROA:ta (SNCB 2 prosenttia, SNCF 2 prosenttia, Trenitalia 3 prosenttia) tai huomattavasti sitä parempi (Arriva Tog A/S 21,3 prosenttia, Chiltern Railways 16,1 prosenttia, Arriva Trains Wales 16 prosenttia, Great North Eastern Railway 12,2 prosenttia ja DB Regio AG 12 prosenttia). |
| --- | --- |

(360)

Komission arviointi pohjautuu erityisesti eurooppalaisten rautatieyritysten tilannekatsaukseen (50), johon sisältyy muun muassa rautatieyhtiöiden taloudellista kannattavuutta koskeva vertailu (51). Selvityksen mukaan DSB:n oman pääoman tuotto (ROE) vuonna 2004 (9 prosenttia) vastaa 3 prosentin kokonaispääoman tuottoa (ROA). On huomattava, että kyseinen 9 prosentin ROE vastaa DSB:lle sopimuksessa sovitun vaihteluvälin keskiarvoa. Selvitys osoittaa myös, että tiettyjen rautatieyritysten taloudellinen kannattavuus on ollut heikko tai negatiivinen tällä jaksolla (PKP, Eurostar ja NSB). Tutkimuksen mukaan monien yritysten taloudellinen kannattavuus on sitä vastoin ollut lähellä DSB:n 3 prosentin ROA:ta (SNCB 2 prosenttia, SNCF 2 prosenttia, Trenitalia 3 prosenttia) tai huomattavasti sitä parempi (Arriva Tog A/S 21,3 prosenttia, Chiltern Railways 16,1 prosenttia, Arriva Trains Wales 16 prosenttia, Great North Eastern Railway 12,2 prosenttia ja DB Regio AG 12 prosenttia).

| (361) | Komissio käyttää pohjana myös päätöskäytäntöään yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluja koskevissa asioissa (52). |
| --- | --- |

(361)

Komissio käyttää pohjana myös päätöskäytäntöään yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluja koskevissa asioissa (52).

| (362) | Lisäksi komissio ottaa arvioinnissaan huomioon sen, että DSB kantaa osan toimintaan liittyvästä riskistä, koska sopimusmaksut vahvistetaan ennalta eikä niitä voida nostaa, vaikka ne poikkeaisivatkin negatiivisesti ennusteista DSB:n tuloksen heiketessä esimerkiksi ennakoimattoman kustannusten nousun tai yrityksen tulojen vähentymisen vuoksi. Koska yritykseen kohdistuu kannattavuuteen liittyvä riski eikä sillä ole takeita sopimuksen mukaisen 6 prosentin kannattavuuden saavuttamisesta, komissio katsoo olevan tarkoituksenmukaista, että yritystä kannustetaan parantamaan tehokkuuttaan ja annetaan sille mahdollisuus pitää itsellään osa tällä tavoin saavutetusta kannattavuudesta yllä mainitun vaihteluvälin puitteissa silloinkin, kun yritys ylittää sopimuksen mukaisen tason. |
| --- | --- |

(362)

Lisäksi komissio ottaa arvioinnissaan huomioon sen, että DSB kantaa osan toimintaan liittyvästä riskistä, koska sopimusmaksut vahvistetaan ennalta eikä niitä voida nostaa, vaikka ne poikkeaisivatkin negatiivisesti ennusteista DSB:n tuloksen heiketessä esimerkiksi ennakoimattoman kustannusten nousun tai yrityksen tulojen vähentymisen vuoksi. Koska yritykseen kohdistuu kannattavuuteen liittyvä riski eikä sillä ole takeita sopimuksen mukaisen 6 prosentin kannattavuuden saavuttamisesta, komissio katsoo olevan tarkoituksenmukaista, että yritystä kannustetaan parantamaan tehokkuuttaan ja annetaan sille mahdollisuus pitää itsellään osa tällä tavoin saavutetusta kannattavuudesta yllä mainitun vaihteluvälin puitteissa silloinkin, kun yritys ylittää sopimuksen mukaisen tason.

| (363) | Lopuksi komissio toteaa Tanskan hallituksen esittämästä empiirisestä tutkimuksesta käyvän ilmi, että jos palautusmekanismia olisi käytetty kuluneina vuosina, DSB:n oman pääoman tuotto olisi vuosina 2004–2008 vaihdellut 8,8 ja 11,9 prosentin välillä. Tästä olisi mekanismia soveltaen seurannut 38 miljoonan Tanskan kruunun palautus vuonna 2006, kun otetaan huomioon kolmen vuoden jaksoa koskeva 10 prosentin sääntö (ks. 238–240 kappale). |
| --- | --- |

(363)

Lopuksi komissio toteaa Tanskan hallituksen esittämästä empiirisestä tutkimuksesta käyvän ilmi, että jos palautusmekanismia olisi käytetty kuluneina vuosina, DSB:n oman pääoman tuotto olisi vuosina 2004–2008 vaihdellut 8,8 ja 11,9 prosentin välillä. Tästä olisi mekanismia soveltaen seurannut 38 miljoonan Tanskan kruunun palautus vuonna 2006, kun otetaan huomioon kolmen vuoden jaksoa koskeva 10 prosentin sääntö (ks. 238–240 kappale).

| (364) | Tämän perustella komissio katsoo, että DSB:n tuloksen ylijäämä osoittaa sopimusmaksujen ylittäneen sen, mikä on välttämätöntä, jotta sopimuksiin perustuvien julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet menot ja kohtuullinen voitto voidaan kattaa. Komissio katsoo, että tosiasiassa ylijäämää selvästi suurempien lisäosinkojen nosto on estänyt DSB:n korvauksen liiallisuuden. Vaikka komissio katsookin, ettei korvaus ole liiallinen, tämän päätelmän ehtona on, että tämän päätöksen 356 kappaleessa kuvattu palautusmekanismi otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(364)

Tämän perustella komissio katsoo, että DSB:n tuloksen ylijäämä osoittaa sopimusmaksujen ylittäneen sen, mikä on välttämätöntä, jotta sopimuksiin perustuvien julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet menot ja kohtuullinen voitto voidaan kattaa. Komissio katsoo, että tosiasiassa ylijäämää selvästi suurempien lisäosinkojen nosto on estänyt DSB:n korvauksen liiallisuuden. Vaikka komissio katsookin, ettei korvaus ole liiallinen, tämän päätelmän ehtona on, että tämän päätöksen 356 kappaleessa kuvattu palautusmekanismi otetaan käyttöön.

ii.   Viivästykset liikkuvan kaluston toimituksissa

| (365) | Komissio toteaa, että julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella suunniteltu liikkuvan kaluston toimitus AnsaldoBreda-nimiseltä valmistajalta on kiistatta huomattavasti myöhässä. Täyttääkseen velvollisuutensa DSB on käyttänyt vuokrakalustoa, mistä on tehty lisäsopimuksia Tanskan liikenneministeriön kanssa. |
| --- | --- |

(365)

Komissio toteaa, että julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella suunniteltu liikkuvan kaluston toimitus AnsaldoBreda-nimiseltä valmistajalta on kiistatta huomattavasti myöhässä. Täyttääkseen velvollisuutensa DSB on käyttänyt vuokrakalustoa, mistä on tehty lisäsopimuksia Tanskan liikenneministeriön kanssa.

| (366) | Komissio palauttaa mieleen, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten mukaan DSB vastaa junien poisto- ja korkokustannuksista ja nämä kustannukset otetaan huomioon sopimusmaksuissa. |
| --- | --- |

(366)

Komissio palauttaa mieleen, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten mukaan DSB vastaa junien poisto- ja korkokustannuksista ja nämä kustannukset otetaan huomioon sopimusmaksuissa.

| (367) | Komissio panee kuitenkin merkille, että viivästysten taloudellisia seurauksia ja niiden vaikutusta sopimusmaksuihin ei ollut otettu huomioon vuosiksi 2000–2004 tehdyssä julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa. Sitä vastoin ne on otettu huomioon vuosiksi 2005–2014 tehdyssä julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(367)

Komissio panee kuitenkin merkille, että viivästysten taloudellisia seurauksia ja niiden vaikutusta sopimusmaksuihin ei ollut otettu huomioon vuosiksi 2000–2004 tehdyssä julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa. Sitä vastoin ne on otettu huomioon vuosiksi 2005–2014 tehdyssä julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa.

| (368) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että on erotettava kolme näkökohtaa. |
| --- | --- |

(368)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että on erotettava kolme näkökohtaa.

| (369) | Ensinnäkin komissio toteaa vuosiksi 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen osalta, ettei viivästysten seurauksia ole otettu täysimääräisesti huomioon sopimusmaksuja laskettaessa. Tanskan hallitus on myöntänyt, että tästä on aiheutunut 154 miljoonan Tanskan kruunun myönteinen vaikutus. Tästä määrästä 50 miljoonaa on palautunut valtiolle vapaaehtoisesti pienennettyjen sopimusmaksujen muodossa. Tämän vuoksi komissio arvioi, että DSB on saanut sopimusmaksuja 104 miljoonaa Tanskan kruunua kustannuksiin, joita sillä ei ole ollut. |
| --- | --- |

(369)

Ensinnäkin komissio toteaa vuosiksi 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen osalta, ettei viivästysten seurauksia ole otettu täysimääräisesti huomioon sopimusmaksuja laskettaessa. Tanskan hallitus on myöntänyt, että tästä on aiheutunut 154 miljoonan Tanskan kruunun myönteinen vaikutus. Tästä määrästä 50 miljoonaa on palautunut valtiolle vapaaehtoisesti pienennettyjen sopimusmaksujen muodossa. Tämän vuoksi komissio arvioi, että DSB on saanut sopimusmaksuja 104 miljoonaa Tanskan kruunua kustannuksiin, joita sillä ei ole ollut.

| (370) | Komissio katsoo, ettei tämän määrän voida väittää (osittain) korvanneen viivästyksistä DSB:lle aiheutuvaa taloudellista vahinkoa. DSB:n kärsimän tappion määrittäminen liittyy DSB:n ja sen kalustotoimittajan välisen toimitussopimuksen täytäntöönpanoon, joka voidaan viedä riidanratkaisumenettelyyn (sovittelu, välimiesmenettely tai tuomioistuinkäsittely). Komissio panee merkille, ettei tätä asiaa ole lopullisesti ratkaistu, vaikka tilapäinen korvaus onkin maksettu. |
| --- | --- |

(370)

Komissio katsoo, ettei tämän määrän voida väittää (osittain) korvanneen viivästyksistä DSB:lle aiheutuvaa taloudellista vahinkoa. DSB:n kärsimän tappion määrittäminen liittyy DSB:n ja sen kalustotoimittajan välisen toimitussopimuksen täytäntöönpanoon, joka voidaan viedä riidanratkaisumenettelyyn (sovittelu, välimiesmenettely tai tuomioistuinkäsittely). Komissio panee merkille, ettei tätä asiaa ole lopullisesti ratkaistu, vaikka tilapäinen korvaus onkin maksettu.

| (371) | Toiseksi komissio toteaa vuosiksi 2005–2014 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen osalta, että edellisestä poiketen viivästysten seuraukset on otettu huomioon sopimusmaksuja arvioitaessa. Tanskan hallitus on osoittanut, millä tavoin sopimusmaksujen mukautusmekanismi toimii toimitusten myöhästymisen ja kaluston tyypin mukaan. Komissio panee merkille, että sopimusmaksuja on alennettu 645 miljoonan Tanskan kruunun verran sopimuksen kahtena ensimmäisenä voimassaolovuonna. Komissio katsoo, että liikkuvan kaluston toimitusten viivästyminen ei ole johtanut liialliseen korvaukseen tämän julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(371)

Toiseksi komissio toteaa vuosiksi 2005–2014 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen osalta, että edellisestä poiketen viivästysten seuraukset on otettu huomioon sopimusmaksuja arvioitaessa. Tanskan hallitus on osoittanut, millä tavoin sopimusmaksujen mukautusmekanismi toimii toimitusten myöhästymisen ja kaluston tyypin mukaan. Komissio panee merkille, että sopimusmaksuja on alennettu 645 miljoonan Tanskan kruunun verran sopimuksen kahtena ensimmäisenä voimassaolovuonna. Komissio katsoo, että liikkuvan kaluston toimitusten viivästyminen ei ole johtanut liialliseen korvaukseen tämän julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen puitteissa.

| (372) | Kolmanneksi komissio toteaa, että korvaavasta vuokratusta liikkuvasta kalustosta on tehty lisäsopimukset Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n kesken. Se huomauttaa, ettei DSB julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten nojalla ollut velvollinen käyttämään korvaavaa kalustoa. Komissio panee merkille, että lisäsopimukset liittyivät uuteen tilanteeseen, jota ei ollut huomioitu sopimuksissa, eli uusien junien toimitusten viivästymisen seurauksiin. Komissio katsoo, että DSB:lle maksettu korvaus vastasi rautatieliikenteen harjoittajan uusia velvoitteita eikä se ollut sellainen, että se olisi voinut johtaa liialliseen korvaukseen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa. |
| --- | --- |

(372)

Kolmanneksi komissio toteaa, että korvaavasta vuokratusta liikkuvasta kalustosta on tehty lisäsopimukset Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n kesken. Se huomauttaa, ettei DSB julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten nojalla ollut velvollinen käyttämään korvaavaa kalustoa. Komissio panee merkille, että lisäsopimukset liittyivät uuteen tilanteeseen, jota ei ollut huomioitu sopimuksissa, eli uusien junien toimitusten viivästymisen seurauksiin. Komissio katsoo, että DSB:lle maksettu korvaus vastasi rautatieliikenteen harjoittajan uusia velvoitteita eikä se ollut sellainen, että se olisi voinut johtaa liialliseen korvaukseen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten puitteissa.

| (373) | Komissio täsmentää tältä osin, että jos DSB:n ja AnsaldoBredan väliset, toimitusten myöhästymistä koskevat riidanratkaisumenettelyt (sovittelu, välimiesmenettely tai tuomioistuinkäsittely) johtavat siihen, että DSB:n myönnetään kärsineen vahinkoa, ja jos vahingon katsotaan liittyvän vuokratun korvaavan liikkuvan kaluston käyttöön ja AnsaldoBreda määrätään maksamaan tästä korvausta, korvaukset on siirrettävä Tanskan valtiolle, koska se on rahoittanut korvaavan kaluston lisäsopimusten nojalla. Komissio pitää tarpeellisena asettaa Tanskan valtiolle tätä vastaava ehto. |
| --- | --- |

(373)

Komissio täsmentää tältä osin, että jos DSB:n ja AnsaldoBredan väliset, toimitusten myöhästymistä koskevat riidanratkaisumenettelyt (sovittelu, välimiesmenettely tai tuomioistuinkäsittely) johtavat siihen, että DSB:n myönnetään kärsineen vahinkoa, ja jos vahingon katsotaan liittyvän vuokratun korvaavan liikkuvan kaluston käyttöön ja AnsaldoBreda määrätään maksamaan tästä korvausta, korvaukset on siirrettävä Tanskan valtiolle, koska se on rahoittanut korvaavan kaluston lisäsopimusten nojalla. Komissio pitää tarpeellisena asettaa Tanskan valtiolle tätä vastaava ehto.

| (374) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että DSB on saanut liiallista korvausta 104 miljoonaa Tanskan kruunua, koska julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovitun liikkuvan kaluston toimitus on viivästynyt. Komissio katsoo kuitenkin, että liiallisen korvauksen vaikutukset on estetty nostamalla osinkoa edellä kuvatulla tavalla. Tanskan valtion nostamat lisäosingot nimittäin ovat kaiken kaikkiaan suuremmat kuin tulosten ylijäämät lisättyinä liikkuvan kaluston toimituksen viivästyksestä johtuvalla määrällä. Komissio toteaa, ettei DSB ole tosiasiallisesti saanut liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(374)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että DSB on saanut liiallista korvausta 104 miljoonaa Tanskan kruunua, koska julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovitun liikkuvan kaluston toimitus on viivästynyt. Komissio katsoo kuitenkin, että liiallisen korvauksen vaikutukset on estetty nostamalla osinkoa edellä kuvatulla tavalla. Tanskan valtion nostamat lisäosingot nimittäin ovat kaiken kaikkiaan suuremmat kuin tulosten ylijäämät lisättyinä liikkuvan kaluston toimituksen viivästyksestä johtuvalla määrällä. Komissio toteaa, ettei DSB ole tosiasiallisesti saanut liiallista korvausta.

iii.   Kööpenhamina–Ystad-yhteyden erityistilanne

| (375) | Komissio oli esittänyt menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä epäilyjä siitä, että DSB:lle on voinut koitua etua tämän yhteyden liikennöinnistä. Tältä osin komissio on tarkastellut kahta näkökohtaa. |
| --- | --- |

(375)

Komissio oli esittänyt menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä epäilyjä siitä, että DSB:lle on voinut koitua etua tämän yhteyden liikennöinnistä. Tältä osin komissio on tarkastellut kahta näkökohtaa.

| (376) | Komissio on yhtäältä tarkistanut, ettei DSB ole saanut taloudellista tukea julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen perustuvina avustuksina vuosina 2000–2004, jolloin yhteyttä liikennöitiin ilman julkisen palvelun velvoitetta. |
| --- | --- |

(376)

Komissio on yhtäältä tarkistanut, ettei DSB ole saanut taloudellista tukea julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen perustuvina avustuksina vuosina 2000–2004, jolloin yhteyttä liikennöitiin ilman julkisen palvelun velvoitetta.

| (377) | Komissio panee tältä osin merkille, että Tanskan hallitus on selventänyt Kööpenhamina–Ystad-reitin liikennöintiehtoja vuodesta 2000 lähtien. Hallitus on muun muassa täsmentänyt, että reitti sisällytettiin ”julkiseen liikenteeseen” vasta 2002 erityissopimuksella, kun kävi ilmi, ettei reittiä voitu saada kannattavaksi. Hallitus on niin ikään maininnut, ettei erityissopimuksessa määrätty minkäänlaista lisäkorvausta Tanskan valtiolta DSB:lle tämän yhteyden liikennöinnistä vuodesta 2002 vuoteen 2004. Tällä tavoin Tanskan hallitus on osoittanut, ettei Kööpenhaminan ja Ystadin välistä rautatieyhteyttä rahoitettu julkisin varoin ennen vuotta 2005. |
| --- | --- |

(377)

Komissio panee tältä osin merkille, että Tanskan hallitus on selventänyt Kööpenhamina–Ystad-reitin liikennöintiehtoja vuodesta 2000 lähtien. Hallitus on muun muassa täsmentänyt, että reitti sisällytettiin ”julkiseen liikenteeseen” vasta 2002 erityissopimuksella, kun kävi ilmi, ettei reittiä voitu saada kannattavaksi. Hallitus on niin ikään maininnut, ettei erityissopimuksessa määrätty minkäänlaista lisäkorvausta Tanskan valtiolta DSB:lle tämän yhteyden liikennöinnistä vuodesta 2002 vuoteen 2004. Tällä tavoin Tanskan hallitus on osoittanut, ettei Kööpenhaminan ja Ystadin välistä rautatieyhteyttä rahoitettu julkisin varoin ennen vuotta 2005.

| (378) | Komissio toteaa, ettei tämän yhteyden sisällyttäminen ”julkiseen liikenteeseen” vuosina 2002–2004 ilman lisäkorvausta suhteessa DSB:n kanssa vuosiksi 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen perusteella maksettuihin korvauksiin, johda liialliseen korvaukseen. Yhteyden sisällyttäminen julkiseen liikenteeseen kasvatti DSB:n velvoitteita ilman, että sopimusmaksuja nostettiin. Tämä merkitsi myös, että tämän yhteyden tulot sisällytettiin DSB:n muihin julkisen palvelun toiminnasta saamiin tuloihin. Komissio panee kuitenkin merkille, että yhteys oli tappiollinen vuonna 2002 ja että juuri tästä syystä se sisällytettiin ”julkiseen liikenteeseen”. Näin ollen sisällyttäminen ei aiheuta liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(378)

Komissio toteaa, ettei tämän yhteyden sisällyttäminen ”julkiseen liikenteeseen” vuosina 2002–2004 ilman lisäkorvausta suhteessa DSB:n kanssa vuosiksi 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen perusteella maksettuihin korvauksiin, johda liialliseen korvaukseen. Yhteyden sisällyttäminen julkiseen liikenteeseen kasvatti DSB:n velvoitteita ilman, että sopimusmaksuja nostettiin. Tämä merkitsi myös, että tämän yhteyden tulot sisällytettiin DSB:n muihin julkisen palvelun toiminnasta saamiin tuloihin. Komissio panee kuitenkin merkille, että yhteys oli tappiollinen vuonna 2002 ja että juuri tästä syystä se sisällytettiin ”julkiseen liikenteeseen”. Näin ollen sisällyttäminen ei aiheuta liiallista korvausta.

| (379) | Vaikka reitti olisikin osoittautunut voitolliseksi, komissio katsoo joka tapauksessa, että reitistä saadut tulot olisivat lisänneet DSB:n julkisen palvelun toiminnasta saamia kokonaistuloja. Mahdollisen liiallisen korvauksen arviointi tapahtuisi tässä tapauksessa tutkimalla, onko DSB saanut liiallista korvausta yrityksen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella vuosina 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen täytäntöönpanon puitteissa. Komissio viittaa päätelmiinsä tämän päätöksen 324–353 kappaleessa. |
| --- | --- |

(379)

Vaikka reitti olisikin osoittautunut voitolliseksi, komissio katsoo joka tapauksessa, että reitistä saadut tulot olisivat lisänneet DSB:n julkisen palvelun toiminnasta saamia kokonaistuloja. Mahdollisen liiallisen korvauksen arviointi tapahtuisi tässä tapauksessa tutkimalla, onko DSB saanut liiallista korvausta yrityksen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella vuosina 2000–2004 tehdyn julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen täytäntöönpanon puitteissa. Komissio viittaa päätelmiinsä tämän päätöksen 324–353 kappaleessa.

| (380) | Toisaalta komissio on tutkinut DSB:n kustannuksia koko Kööpenhamina–Bornholm-reitillä ja erityisesti Ystadin ja Rønnen (53) välisen lautan vaihtoyhteyden sisällyttämistä matkustajien lippujen kokonaishintaan. |
| --- | --- |

(380)

Toisaalta komissio on tutkinut DSB:n kustannuksia koko Kööpenhamina–Bornholm-reitillä ja erityisesti Ystadin ja Rønnen (53) välisen lautan vaihtoyhteyden sisällyttämistä matkustajien lippujen kokonaishintaan.

| (381) | Komissio palauttaa mieleen, että satamien välistä meriyhteyttä liikennöi julkinen yritys Bornholmstrafikken A/S Tanskan valtion kanssa tarjouskilpailun perusteella tehdyn sopimuksen pohjalta. Tanskan hallitus on määritellyt Bornholmstrafikken A/S:n velvoitteet kyseisen sopimuksen suhteen muun muassa aikataulujen yhteensovittamiseksi linja-auto- ja juna-aikatauluihin. Hallitus on niin ikään täsmentänyt, ettei vähimmäishintojen määrittämisen lisäksi ole määritelty minkäänlaisia hintapoliittisia velvoitteita. |
| --- | --- |

(381)

Komissio palauttaa mieleen, että satamien välistä meriyhteyttä liikennöi julkinen yritys Bornholmstrafikken A/S Tanskan valtion kanssa tarjouskilpailun perusteella tehdyn sopimuksen pohjalta. Tanskan hallitus on määritellyt Bornholmstrafikken A/S:n velvoitteet kyseisen sopimuksen suhteen muun muassa aikataulujen yhteensovittamiseksi linja-auto- ja juna-aikatauluihin. Hallitus on niin ikään täsmentänyt, ettei vähimmäishintojen määrittämisen lisäksi ole määritelty minkäänlaisia hintapoliittisia velvoitteita.

| (382) | Tanskan hallituksen toimittamien seikkojen perusteella komissio päättelee, että Bornholmstrafikken A/S:n hinnat ovat samat DSB:lle ja Gråhundbusille. Ainoa pelkästään DSB:tä koskeva hinta on DSB Orange -erikoishinta, johon sisältyy Ison-Beltin ylitys. Tämä hinta perustuu Bornholmstrafikken A/S:n erityisiin liiketaloudellisiin tavoitteisiin, sillä DSB Orange –tuotteen avulla houkutellaan matkustajia Jyllannista Bornholmiin. Erikoishinnan ehdot on tarkkaan määritetty (vain tietyt junat, Internet-varaus, rajoitettu lippujen kappalemäärä jne.), ja hinta ei kohdistu niihin kuljetussuoritteisiin, joita linja-autoliikenteen harjoittajat tällä reitillä tarjoavat. Komissio panee merkille, että vain hyvin pieni määrä matkustajia on hyödyntänyt tarjousta eikä sitä ole ollut valikoimassa enää vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(382)

Tanskan hallituksen toimittamien seikkojen perusteella komissio päättelee, että Bornholmstrafikken A/S:n hinnat ovat samat DSB:lle ja Gråhundbusille. Ainoa pelkästään DSB:tä koskeva hinta on DSB Orange -erikoishinta, johon sisältyy Ison-Beltin ylitys. Tämä hinta perustuu Bornholmstrafikken A/S:n erityisiin liiketaloudellisiin tavoitteisiin, sillä DSB Orange –tuotteen avulla houkutellaan matkustajia Jyllannista Bornholmiin. Erikoishinnan ehdot on tarkkaan määritetty (vain tietyt junat, Internet-varaus, rajoitettu lippujen kappalemäärä jne.), ja hinta ei kohdistu niihin kuljetussuoritteisiin, joita linja-autoliikenteen harjoittajat tällä reitillä tarjoavat. Komissio panee merkille, että vain hyvin pieni määrä matkustajia on hyödyntänyt tarjousta eikä sitä ole ollut valikoimassa enää vuodesta 2009 alkaen.

| (383) | Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät Bornholmstrafikken A/S:n tällä reitillä lauttamatkasta laskuttamat hinnat ole antaneet DSB:lle etua suhteessa kilpailijoihin, jotka tarjoavat linja-autoyhteyttä ja käyttävät samaten yhdistelmälippuja. Komissio katsoo siis, ettei lauttayhteyksien laskutus ole aiheuttanut DSB:lle liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(383)

Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät Bornholmstrafikken A/S:n tällä reitillä lauttamatkasta laskuttamat hinnat ole antaneet DSB:lle etua suhteessa kilpailijoihin, jotka tarjoavat linja-autoyhteyttä ja käyttävät samaten yhdistelmälippuja. Komissio katsoo siis, ettei lauttayhteyksien laskutus ole aiheuttanut DSB:lle liiallista korvausta.

| (384) | Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että tässä tarkasteltava julkisen palvelun korvaus on laskettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(384)

Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että tässä tarkasteltava julkisen palvelun korvaus on laskettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti.

| (385) | Tämän vuoksi komission päätelmä on, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella suoritettaviin sopimusmaksuihin sisältyvä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 93 artiklan täytäntöön panemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella. |
| --- | --- |

(385)

Tämän vuoksi komission päätelmä on, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjen julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten perusteella suoritettaviin sopimusmaksuihin sisältyvä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 93 artiklan täytäntöön panemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella.

8.3.3   TIETTYJEN VEROTUKSELLISTEN TOIMENPITEIDEN VAIKUTUS JULKISEN PALVELUN KORVAUKSEN SOVELTUVUUTEEN SISÄMARKKINOILLE

| (386) | Komissio on todennut menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että arvonlisäverosta vapautetuilla toimialoilla, kuten joukkoliikenteessä, toimivat yksityiset tanskalaisyritykset kuuluvat erityisen työnantajamaksun (lønsumsafgift) piiriin. Komissio huomautti tosin, etteivät DSB:n kaltaiset julkiset yritykset maksa tätä maksua. |
| --- | --- |

(386)

Komissio on todennut menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että arvonlisäverosta vapautetuilla toimialoilla, kuten joukkoliikenteessä, toimivat yksityiset tanskalaisyritykset kuuluvat erityisen työnantajamaksun (lønsumsafgift) piiriin. Komissio huomautti tosin, etteivät DSB:n kaltaiset julkiset yritykset maksa tätä maksua.

| (387) | Vaikka toinen kantelun tekijä DKT toi esiin, että DSB:n vapautus kyseisestä työnantajamaksusta voi antaa DSB:lle kilpailuetua, komissio ei ole tutkinut kysymystä, koska se sisältyi komission erillisen menettelyn yhteydessä suorittamaan kokonaisvaltaiseen tarkasteluun (54). Kantelun tekijä oli itsekin viitannut parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen ja komissaari Neelie Kroesin komission puolesta antamaan vastaukseen (55). |
| --- | --- |

(387)

Vaikka toinen kantelun tekijä DKT toi esiin, että DSB:n vapautus kyseisestä työnantajamaksusta voi antaa DSB:lle kilpailuetua, komissio ei ole tutkinut kysymystä, koska se sisältyi komission erillisen menettelyn yhteydessä suorittamaan kokonaisvaltaiseen tarkasteluun (54). Kantelun tekijä oli itsekin viitannut parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen ja komissaari Neelie Kroesin komission puolesta antamaan vastaukseen (55).

| (388) | Komissio ilmoitti DKT:lle 9 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellään, että komissio oli kyseessä olevat toimenpiteet tutkittuaan päättänyt lopettaa edellä mainitun menettelyn. Komissio ilmoitti, että sen ja Tanskan hallituksen välillä oli käyty keskusteluja ja vaihdettu tietoja tarkoituksena saada selvyys vapautuksesta johtuviin mahdollisiin ongelmiin ja epäselvyyksiin suhteessa valtiontukea koskeviin sääntöihin. Tanskan hallitus suostui tässä yhteydessä muuttamaan kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(388)

Komissio ilmoitti DKT:lle 9 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellään, että komissio oli kyseessä olevat toimenpiteet tutkittuaan päättänyt lopettaa edellä mainitun menettelyn. Komissio ilmoitti, että sen ja Tanskan hallituksen välillä oli käyty keskusteluja ja vaihdettu tietoja tarkoituksena saada selvyys vapautuksesta johtuviin mahdollisiin ongelmiin ja epäselvyyksiin suhteessa valtiontukea koskeviin sääntöihin. Tanskan hallitus suostui tässä yhteydessä muuttamaan kansallista lainsäädäntöä.

| (389) | Komissio panee merkille, että Tanska on hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2008 annetun lain, jolla poistetaan julkisten ja yksityisten yritysten väliltä kaikki mahdolliset vääristymät työnantajamaksun täytäntöönpanon suhteen. Komissio panee niin ikään merkille, että laki on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 ja että DSB on siitä lähtien kuulunut työnantajamaksun piiriin. |
| --- | --- |

(389)

Komissio panee merkille, että Tanska on hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2008 annetun lain, jolla poistetaan julkisten ja yksityisten yritysten väliltä kaikki mahdolliset vääristymät työnantajamaksun täytäntöönpanon suhteen. Komissio panee niin ikään merkille, että laki on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 ja että DSB on siitä lähtien kuulunut työnantajamaksun piiriin.

| (390) | Käsillä olevan tutkinnan kannalta komissio toteaa, että DSB:n vapautus työnantajamaksusta kuului parametreihin, jotka oli otettu huomioon määriteltäessä DSB:n sopimusmaksujen suuruutta julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten yhteydessä, kuten tämän päätöksen 88 kappaleessa todetaan. Komissio huomauttaa, että vapautus työnantajamaksusta alensi julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovitun liikenteen harjoittamisesta johtuvia DSB:n toimintakustannuksia. Tämän vuoksi komissio toteaa, että jollei vapautusta olisi myönnetty, Tanskan valtion olisi pitänyt nostaa vastaavasti sopimusmaksujaan. |
| --- | --- |

(390)

Käsillä olevan tutkinnan kannalta komissio toteaa, että DSB:n vapautus työnantajamaksusta kuului parametreihin, jotka oli otettu huomioon määriteltäessä DSB:n sopimusmaksujen suuruutta julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten yhteydessä, kuten tämän päätöksen 88 kappaleessa todetaan. Komissio huomauttaa, että vapautus työnantajamaksusta alensi julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovitun liikenteen harjoittamisesta johtuvia DSB:n toimintakustannuksia. Tämän vuoksi komissio toteaa, että jollei vapautusta olisi myönnetty, Tanskan valtion olisi pitänyt nostaa vastaavasti sopimusmaksujaan.

| (391) | Tämän perusteella komissio katsoo, että vaikka DSB:n vapautukseen työnantajamaksusta sisältyisi valtiontukea, tuki olisi rinnastettava verorasituksen kevennyksen suuruisiin ”täydentäviin sopimusmaksuihin”. Tämän oletuksen perusteella komissio toteaa, etteivät mainitut ”täydentävät sopimusmaksut” olisi johtaneet DSB:n korvauksen liiallisuuteen. |
| --- | --- |

(391)

Tämän perusteella komissio katsoo, että vaikka DSB:n vapautukseen työnantajamaksusta sisältyisi valtiontukea, tuki olisi rinnastettava verorasituksen kevennyksen suuruisiin ”täydentäviin sopimusmaksuihin”. Tämän oletuksen perusteella komissio toteaa, etteivät mainitut ”täydentävät sopimusmaksut” olisi johtaneet DSB:n korvauksen liiallisuuteen.

| (392) | Komissio panee lisäksi merkille, että DSB on kuulunut työnantajamaksun piiriin 1 päivästä tammikuuta 2009. Tämän seurauksena DSB:n verorasitus on kasvanut, mikä vaikuttaa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovittujen kuljetussuoritteiden toteuttamisesta johtuviin toimintakustannuksiin. Tanskan hallitus on ilmoittanut, että DSB:lle aiheutuva lisäkustannus kompensoidaan ottamalla tämä muutos huomioon sopimusmaksujen laskentaparametreissa. |
| --- | --- |

(392)

Komissio panee lisäksi merkille, että DSB on kuulunut työnantajamaksun piiriin 1 päivästä tammikuuta 2009. Tämän seurauksena DSB:n verorasitus on kasvanut, mikä vaikuttaa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa sovittujen kuljetussuoritteiden toteuttamisesta johtuviin toimintakustannuksiin. Tanskan hallitus on ilmoittanut, että DSB:lle aiheutuva lisäkustannus kompensoidaan ottamalla tämä muutos huomioon sopimusmaksujen laskentaparametreissa.

| (393) | Tältä osin komissio katsoo, että DSB:n vapautuksen päättymisestä aiheutuneen verorasituksen lisääntymisen korvaaminen on nähtävä osana julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten yleistä korvausjärjestelmää. Komissio on tutkinut, vastaako korvaus lisääntynyttä verorasitusta, joka DSB:lle aiheutuu julkisen palvelun toimintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

(393)

Tältä osin komissio katsoo, että DSB:n vapautuksen päättymisestä aiheutuneen verorasituksen lisääntymisen korvaaminen on nähtävä osana julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten yleistä korvausjärjestelmää. Komissio on tutkinut, vastaako korvaus lisääntynyttä verorasitusta, joka DSB:lle aiheutuu julkisen palvelun toimintojen yhteydessä.

| (394) | Komission päätelmä on, että Tanskan valtion korvaus DSB:n nykyisin maksamasta työnantajamaksusta ei johda liialliseen korvaukseen, joten se on katsottava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(394)

Komission päätelmä on, että Tanskan valtion korvaus DSB:n nykyisin maksamasta työnantajamaksusta ei johda liialliseen korvaukseen, joten se on katsottava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi.

9.   PÄÄTELMÄ

| (395) | Komissio katsoo, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehdyissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(395)

Komissio katsoo, että Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehdyissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (396) | Komissio katsoo kuitenkin, että tämä tuki soveltuu sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla sillä edellytyksellä, että Tanska ottaa käyttöön tämän päätöksen johdanto-osan 222–240 ja 356 kappaleessa kuvatun palautusmekanismin voimassa olevissa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa. Näillä edellytyksillä kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille voimassa olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten raukeamiseen saakka. |
| --- | --- |

(396)

Komissio katsoo kuitenkin, että tämä tuki soveltuu sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla sillä edellytyksellä, että Tanska ottaa käyttöön tämän päätöksen johdanto-osan 222–240 ja 356 kappaleessa kuvatun palautusmekanismin voimassa olevissa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa. Näillä edellytyksillä kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille voimassa olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten raukeamiseen saakka.

| (397) | Tämän päätöksen kohteena olevan tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitu komission päätöksen tekohetkellä sovellettavan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella. |
| --- | --- |

(397)

Tämän päätöksen kohteena olevan tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitu komission päätöksen tekohetkellä sovellettavan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 perusteella.

| (398) | Komissio panee merkille, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 arviointisäännöt ovat sisällöllisesti samankaltaiset kuin asetuksessa (ETY) N:o 1191/69, joita komissio on selvittänyt ja tulkinnut menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä. Komissio toteaa, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltaminen tässä tapauksessa olisi johtanut toisenlaiseen päätelmään. |
| --- | --- |

(398)

Komissio panee merkille, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 arviointisäännöt ovat sisällöllisesti samankaltaiset kuin asetuksessa (ETY) N:o 1191/69, joita komissio on selvittänyt ja tulkinnut menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä. Komissio toteaa, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltaminen tässä tapauksessa olisi johtanut toisenlaiseen päätelmään.

| (399) | Näin kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille voimassa olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten raukeamiseen saakka. Kyseessä olevat sopimukset on tehty 10 vuodeksi vuonna 2004 eli 26 päivästä heinäkuuta 2000 lukien ja ennen 3 päivää joulukuuta 2009 ilman oikeudenmukaista tarjouskilpailumenettelyä. Tuki kuuluu näin ollen asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d luetelmakohdan ja 3 kohdan toiseksi viimeisen ja viimeisen virkkeen soveltamisalaan. Komissio muistuttaa kuitenkin, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava asteittain toimia, jotta 5 artiklaa noudatetaan tässä käsiteltyjä sopimuksia tehtäessä 3 päivään joulukuuta 2019 mennessä. |
| --- | --- |

(399)

Näin kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille voimassa olevien julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten raukeamiseen saakka. Kyseessä olevat sopimukset on tehty 10 vuodeksi vuonna 2004 eli 26 päivästä heinäkuuta 2000 lukien ja ennen 3 päivää joulukuuta 2009 ilman oikeudenmukaista tarjouskilpailumenettelyä. Tuki kuuluu näin ollen asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d luetelmakohdan ja 3 kohdan toiseksi viimeisen ja viimeisen virkkeen soveltamisalaan. Komissio muistuttaa kuitenkin, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava asteittain toimia, jotta 5 artiklaa noudatetaan tässä käsiteltyjä sopimuksia tehtäessä 3 päivään joulukuuta 2019 mennessä.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yhtiön kesken tehdyissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

Tämä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93 artiklan nojalla, kunhan tämän päätöksen 2 ja 3 artiklan ehtoja noudatetaan.

2 artikla

Tanskan on otettava käyttöön kaikissa Danske Statsbaner -yhtiön kanssa tehtyjen, voimassa olevissa julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa tämän päätöksen johdanto-osan 222–240 ja 356 kappaleessa kuvattu palautusmekanismi, jonka olennaiset tunnusmerkit ovat seuraavat:

| — | Sopimusmaksuja mukautetaan tilikauden päättyessä määrittämällä bruttovähennys, joka lasketaan seuraavalla kaavalla:

  tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttovähennys |
| --- | --- |

—

Sopimusmaksuja mukautetaan tilikauden päättyessä määrittämällä bruttovähennys, joka lasketaan seuraavalla kaavalla:

tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttovähennys

| — | Bruttovähennystä mukautetaan tehokkuuden ja palvelun laadun paranemisen huomioon ottamiseksi seuraavan kaavan ja parametrien mukaisesti:

  Palautusmekanismi = bruttovähennys – korjaukset (kust. Δ. + matkustaja-km Δ) = nettovähennys







  — | kust. Δ: kustannusten pienentyminen (matkustajakilometriä kohti) suhteessa neljän edeltävän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin seuraavan laskelman perusteella: kustannusero matkustajakilometriä kohti (prosenttia) suhteessa viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin kerrottuna kokonaiskustannuksilla ja |
| --- | --- | --- |

—

Bruttovähennystä mukautetaan tehokkuuden ja palvelun laadun paranemisen huomioon ottamiseksi seuraavan kaavan ja parametrien mukaisesti:

Palautusmekanismi = bruttovähennys – korjaukset (kust. Δ. + matkustaja-km Δ) = nettovähennys

—

kust. Δ: kustannusten pienentyminen (matkustajakilometriä kohti) suhteessa neljän edeltävän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin seuraavan laskelman perusteella: kustannusero matkustajakilometriä kohti (prosenttia) suhteessa viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin kerrottuna kokonaiskustannuksilla ja

| — | matkustaja-km Δ: matkustajaliikenteen kasvu matkustajakilometreinä mitattuna (0,80 Tanskan kruunua matkustajakilometriltä); |
| --- | --- |

—

matkustaja-km Δ: matkustajaliikenteen kasvu matkustajakilometreinä mitattuna (0,80 Tanskan kruunua matkustajakilometriltä);

| — | taloudellisen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella laskettavat sopimusmaksujen vähennykset eivät yhteensä voi ylittää yksittäisen vuoden bruttovähennystä. Nettovähennys sijoittuu siten nollan ja bruttovähennyksen välille. |
| --- | --- |

—

taloudellisen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella laskettavat sopimusmaksujen vähennykset eivät yhteensä voi ylittää yksittäisen vuoden bruttovähennystä. Nettovähennys sijoittuu siten nollan ja bruttovähennyksen välille.

| — | Otetaan käyttöön palautusmekanismin yläraja, jonka ansiosta voitto pysyy kohtuullisena seuraavan kaavan ja tunnusmerkkien perusteella:









  — | Laskennassa otetaan huomioon vain DSB:n julkisen palvelun toimintaa vastaava oman pääoman osa; |
| --- | --- | --- |

—

Otetaan käyttöön palautusmekanismin yläraja, jonka ansiosta voitto pysyy kohtuullisena seuraavan kaavan ja tunnusmerkkien perusteella:

Formula

—

Laskennassa otetaan huomioon vain DSB:n julkisen palvelun toimintaa vastaava oman pääoman osa;

| — | Kohtuullisen voiton ylärajaksi vahvistetaan oman pääoman 12 prosentin tuotto, joka saa kuitenkin olla enintään 10 prosenttia kolmen vuoden jakson aikana. |
| --- | --- |

—

Kohtuullisen voiton ylärajaksi vahvistetaan oman pääoman 12 prosentin tuotto, joka saa kuitenkin olla enintään 10 prosenttia kolmen vuoden jakson aikana.

3 artikla

Korvaukset, joita DSB mahdollisesti saa AnsaldoBreda-yritykseltä liikkuvan kaluston toimitusten viivästymisen vuoksi, on siirrettävä Tanskan valtiolle.

4 artikla

Tanskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta toimenpiteet, jotka se on toteuttanut tämän päätöksen 2 ja 3 artiklan noudattamiseksi.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä tiedonannossa pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 309, 4.12.2008, s. 14.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Asia T-87/09, Jørgen Andersen v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys 25.11.2009.

4

Jørgen Andersen

komissio

(5)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Laki nro 485, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1998, riippumattoman julkisen yrityksen DSB SV og DSB Gods perustamisesta 1 päivästä tammikuuta 1999, jäljempänä ”DSB-laki”.

6

(7)  DSB:n tavaraliikennetoiminnot myytiin Deutsche Bahnille vuonna 2001.

7

(8)  Rautatieinfrastruktuuria hallinnoi ja sen ylläpidosta huolehtii nykyisin erillinen julkinen yritys nimeltään Banedanmark.

8

(9)  Ks. alaviite 5.

9

(10)  Tanskan viranomaiset selittivät, että tuotekohtaiset tilit perustuvat tulojen ja menojen kohdentamiseen eivätkä muodosta kirjanpitojärjestelmää. Eri liiketoimintalohkojen erillisiä taseita ei ole tilien perusteella mahdollista selvittää.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. Laki nro 289, annettu 18 päivänä toukokuuta 1998, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna. Uusin koonnettu laki on 2 päivänä joulukuuta 2004 annettu laki nro 1171.

11

(12)  Sopimuksessa on johdanto-osa, 22 §:ää ja 5 liitettä.

12

(13)  Sopimuksessa on johdanto-osa, 10 §:ää ja 9 liitettä.

13

(14)  Ks. edellä mainitut poikkeukset.

14

(15)  Uuden liikkuvan kaluston toimitus

15

(16)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (ns. Altmark-tuomio), tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (ns. Altmark-tuomio)

(17)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1191/69, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1969, julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä (EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna (oikaisu EYVL L 169, 29.6.1991, s. 1).

17

(18)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd, tuomio 16.3.2004, Kok. 2004, s. II-917, 77–79 kohta.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67); ks. erityisesti 5 artiklan 4 kohta.

19

(20)  Ks. asia T-289/03, Bupa v. komissio, tuomio 12.2.2008, Kok. 2008, s. II-81, 214 kohta.

20

Bupa

komissio

(21)  Luottamuksellinen tieto.

21

(22)  Bernsteinin mietintö laadittiin vuonna 1993 Tanskan liikenneministeriön tilaamana asiantuntijalausuntona.

22

(23)  Erityisesti asia T-289/03, Bupa v. komissio, tuomio 12.2.2008 (Kok. 2008, s. II-81) ja yhdistetyt asiat T-309/04, T-317/04, T-329/04 ja T-336/04, TV 2 / Danmark v. komissio, tuomio 22.10.2008 (Kok. 2007, s. II-491).

23

Bupa

komissio

TV 2 / Danmark

komissio

(24)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

24

(25)  Ks. mm. 25 päivänä tammikuuta 2006 tehty komission päätös N 604/2005 – Saksa – linja-autoliikenteen harjoittajat Wittenbergissä, EUVL C 209, 31.8.2006, s. 7, 78 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

25

(26)  EY:n perustamissopimuksen 86 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 106 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 106 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 86 artiklaan.

26

(27)  Ks. tältä osin komission päätös 2009/325/EY, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuki C 3/08 – Tšekki – julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille, EUVL L 97, 16.4.2009, s. 14 (111 kohta); komission päätös 2009/845/EY, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta C 16/07, jonka Itävalta on myöntänyt Postbus-yritykselle Lienzin alueella, EUVL L 306, 20.11.2009, s. 26 (104 kohta).

27

(28)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

28

(29)  Komission päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, valtiontuki C 47/07 – julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus Deutsche Bahn Region sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden välillä (EUVL C 35, 8.2.2008, s. 13).

29

(30)  Asia T-348/04, Société internationale de diffusion et d'édition SA (SIDE) v. komissio, tuomio 15.4.2008, Kok. 2008, s. II-625.

30

Société internationale de diffusion et d'édition SA (SIDE)

komissio

(31)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

31

(32)  Määrä 0,80 Tanskan kruunua vastaa jotakuinkin seudullisen ja seutujenvälisen rautatieliikenteen matkustajakilometrin tuloa.

32

(33)  Tämän lisäksi komissio muistuttaa menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä todetun, ettei DSB:llä ole Tanskan valtion nimenomaista tai oletettua takuuta, jonka perusteella sille myönnettäisiin edullisempia lainaehtoja kuin yksityisille yrityksille. Tuomioistuin päätyi vastaavanlaisesta tapauksesta 26.6.2008 antamansa tuomion (asia T-442/03) 121–127 kohdassa samanlaiseen päätelmään.

33

(34)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä, ja erityisesti sen 16 artikla (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3). Ks. myös yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle ja erityisesti sen 9 kohdan toinen kappale (EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3).

34

(35)  Ks. T-442/03, SIC v. komissio, tuomio 26.6.2008, Kok. 2008, s. II-1161,195 ja 196 kohta, sekä T-289/03, Bupa v. komissio, tuomio 12.2.2008, Kok. 2008, s. II-81, 166 kohta sekä T-17/02, Olsen v. komissio, tuomio 15.6.2005, Kok. 2005, s. II-2031,216 kohta.

35

SIC

Bupa

komissio

Olsen

komissio

(36)  Tanskan laki nro 112/2004.

36

(37)  Edellä mainitun 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen johdanto-osan 17 kappale.

37

(38)  EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1.

38

(39)  Asia C 280/00, Altmark Trans, tuomio 24.6.2003, 101, 106 ja 107 kohta.

39

(40)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  Ks. asia C-334/07, Freiststaat Sachsen, tuomio 11.12.2008, Kok. 2008, s. II-9465, 43 kohta.

41

Freiststaat Sachsen

(42)  Tuomio asiassa Freiststaat Sachsen, 44 kohta

42

(43)  Tuomio asiassa Freiststaat Sachsen, 53 kohta

43

(44)  Asia T-348/04, Société internationale de diffusion et d'édition SA (SIDE), tuomio 15.4.2008, Kok. 2008, s. II-625.

44

(45)  Asia C 348/04, SIDE, 56 kohta

45

(46)  Laskelmat perustuvat Tanskan viranomaisten komissiolle välittämään KPMG:n selvitykseen (taulukko 2.4 ja päivitetyt taulukot 2.2, 2.3 ja 2.28).

46

(47)  Määrä perustuu kymmenen vuoden talousarvioon, jossa vuoden 2008 tulos on arvioitu 399 miljoonaksi kruunuksi verojen jälkeen, ja tämän päätöksen 102 kappaleessa mainittuun osingonnostosääntöön, jonka mukaan osingon määrä on puolet ylijäämästä verojen jälkeen.

47

(48)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4. Vaikka yhteisön puitteita ei yleensä sovelletakaan kuljetusalalla, niiden sisältämiä periaatteita voidaan hyödyntää analogisesti erityisesti asetuksen (EY) N:o 1370/2007 selventämiseksi. Katso tältä osin edellä mainittu menettelyn aloittamista koskeva päätös sekä komission päätös 2009/325/EY, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008 – C3/08 – Tšekki – julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille (EUVL L 97, 14.4.2009), komission päätös 2009/845/EY, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008 – C 16/07 – Itävalta – julkinen tuki Postbus-yritykselle Lienzin alueella (EUVL L 306, 20.11.2009), komission päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2007 – C 31/07 – Irlanti – valtiontuki Córas Iompair Éireannin linja-autoliikennettä harjoittaville yrityksille (Dublin Bus ja Irish Bus) (EUVL C 217, 15.9.2007, s. 44), komission päätös, tehty 23 lokakuuta 2007 – C 47/2007 – Saksa – julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus Deutsche Bahn Region ja Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden välillä (EUVL C 35, 8.2.2008, s. 13).

48

(49)  Määrä 0,80 Tanskan kruunua vastaa jotakuinkin seudullisen ja seutujenvälisen rautatieliikenteen matkustajakilometrin tuloa.

49

(50)  ”Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union”, ECORYS, Euroopan komission toimeksiannosta, helmikuu 2006. http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

(51)  Komissio perustaa vertailunsa erityisesti kokonaispääoman tuottoasteeseen (ROA – return on assets) välttääkseen vertailukelpoisuusongelmat, jotka johtuvat eri rautatieyritysten hyvin erilaisista velka- ja pääomarakenteista.

51

return on assets

(52)  Komission päätös, tehty 28 päivänä marraskuuta 2007, valtiontuki N 388/2007 – Yhdistynyt kuningaskunta – Post Office Limited (POL): muutosohjelma (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 19), erityisesti 53 kohta.

52

(53)  Lautan tulosatama Bornholmissa.

53

(54)  Komissiolle osoitettu kantelu. Asiakirjan numero on CP78/2006.

54

(55)  Komissaari Neelie Kroesin vastaus Karin Riis-Jørgensenille 19. tammikuuta 2009, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 7/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2010,

valtiontuesta C 34/08 (ex N 170/08), jonka Saksa aikoo myöntää Deutsche Solar AG:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4489)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/4/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1)

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 28 päivänä maaliskuuta 2008 tehdyllä sähköisellä ilmoituksella, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi samana päivänä, alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (2), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, vahvistetun yksittäistä ilmoitusta koskevan velvoitteen mukaisesti aikomuksestaan myöntää Deutsche Solar AG:lle aluetukea suureen investointihankkeeseen, joka koskee aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen rakentamista Freibergiin (Saksin osavaltio, Saksa). |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 28 päivänä maaliskuuta 2008 tehdyllä sähköisellä ilmoituksella, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi samana päivänä, alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (2), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, vahvistetun yksittäistä ilmoitusta koskevan velvoitteen mukaisesti aikomuksestaan myöntää Deutsche Solar AG:lle aluetukea suureen investointihankkeeseen, joka koskee aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen rakentamista Freibergiin (Saksin osavaltio, Saksa).

| (2) | Komission yksiköiden ja Saksan edustajat tapasivat 27 päivänä helmikuuta 2008 ja 25 päivänä kesäkuuta 2008. Komissio pyysi lisätietoja 28 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä ja lähetti tietopyynnön 10 päivänä kesäkuuta 2008. Saksa toimitti lisätietoja 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komission yksiköiden ja Saksan edustajat tapasivat 27 päivänä helmikuuta 2008 ja 25 päivänä kesäkuuta 2008. Komissio pyysi lisätietoja 28 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä ja lähetti tietopyynnön 10 päivänä kesäkuuta 2008. Saksa toimitti lisätietoja 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (K(2008) 3507 lopullinen) päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (K(2008) 3507 lopullinen) päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 26 päivänä elokuuta 2008Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 26 päivänä elokuuta 2008Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (5) | Saksa pyysi 7 päivänä elokuuta 2008 (A/16575) ja 26 päivänä syyskuuta 2008 (A/19789) päivätyillä kirjeillä pidennystä huomautusten esittämiselle asetettuun määräaikaan. Komissio vastaanotti Saksan huomautukset 31 päivänä lokakuuta 2008 (A/22972) ja 2 päivänä joulukuuta 2008 (A/25961). Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta. |
| --- | --- |

(5)

Saksa pyysi 7 päivänä elokuuta 2008 (A/16575) ja 26 päivänä syyskuuta 2008 (A/19789) päivätyillä kirjeillä pidennystä huomautusten esittämiselle asetettuun määräaikaan. Komissio vastaanotti Saksan huomautukset 31 päivänä lokakuuta 2008 (A/22972) ja 2 päivänä joulukuuta 2008 (A/25961). Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta.

| (6) | Saksa toimitti komissiolle lisätietoja kirjeillä, jotka on päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2009 (A/8226), 29 päivänä toukokuuta 2009 (A/13120), 4 päivänä joulukuuta 2009 (A/25461), 17 päivänä joulukuuta 2009 (A/26433), 12 päivänä tammikuuta 2010 (A/550), 26 päivänä huhtikuuta 2010 (A/7045), 14 päivänä toukokuuta 2010 (A/8206) ja 10 päivänä kesäkuuta 2010 (A/9628). |
| --- | --- |

(6)

Saksa toimitti komissiolle lisätietoja kirjeillä, jotka on päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2009 (A/8226), 29 päivänä toukokuuta 2009 (A/13120), 4 päivänä joulukuuta 2009 (A/25461), 17 päivänä joulukuuta 2009 (A/26433), 12 päivänä tammikuuta 2010 (A/550), 26 päivänä huhtikuuta 2010 (A/7045), 14 päivänä toukokuuta 2010 (A/8206) ja 10 päivänä kesäkuuta 2010 (A/9628).

| (7) | Komission edustajat tapasivat Saksan ja investoijan edustajat 12 päivänä lokakuuta 2009 Berliinissä. |
| --- | --- |

(7)

Komission edustajat tapasivat Saksan ja investoijan edustajat 12 päivänä lokakuuta 2009 Berliinissä.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Toimenpiteen tavoite

| (8) | Tukitoimenpiteellä pyritään edistämään alueellista kehitystä. Investointi toteutetaan Itä-Saksassa Saksin osavaltiossa sijaitsevassa Freibergin kaupungissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. |
| --- | --- |

(8)

Tukitoimenpiteellä pyritään edistämään alueellista kehitystä. Investointi toteutetaan Itä-Saksassa Saksin osavaltiossa sijaitsevassa Freibergin kaupungissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue.

| (9) | Saksan aikomuksena on myöntää Deutsche Solar AG:lle, jäljempänä ’DS’, alueellinen investointituki aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen rakentamista varten. Ilmoitetun investoinnin tukikelpoiset kustannukset ovat yhteensä 350 miljoonaa euroa (nimellisarvo). |
| --- | --- |

(9)

Saksan aikomuksena on myöntää Deutsche Solar AG:lle, jäljempänä ’DS’, alueellinen investointituki aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen rakentamista varten. Ilmoitetun investoinnin tukikelpoiset kustannukset ovat yhteensä 350 miljoonaa euroa (nimellisarvo).

2.2   Tuensaaja

| (10) | Taloudellisen tuen saaja on DS, joka valmistaa kiteisiä piiaurinkokiekkoja. DS on SolarWorld AG:n, jäljempänä ’SW’, kokonaan omistama tytäryhtiö. Maailmanlaajuista toimintaa harjoittavalla SW-konsernilla on tuotantolaitoksia Saksassa, Yhdysvalloissa ja Etelä-Koreassa, ja sen toiminnassa yhdistyvät aurinkoenergian arvoketjun kaikki vaiheet raaka-aineesta (pii) valmiisiin aurinkoenergialaitteisiin. SW-konserni valmistaa aurinkokiekkoja, aurinkokennoja ja aurinkomoduuleja, mutta ei integroituja aurinkoenergiajärjestelmiä (4). Vuonna 2009 SW-konserni työllisti 2 000 työntekijää, ja sen konsolidoidut tulot olivat yli miljardi euroa. |
| --- | --- |

(10)

Taloudellisen tuen saaja on DS, joka valmistaa kiteisiä piiaurinkokiekkoja. DS on SolarWorld AG:n, jäljempänä ’SW’, kokonaan omistama tytäryhtiö. Maailmanlaajuista toimintaa harjoittavalla SW-konsernilla on tuotantolaitoksia Saksassa, Yhdysvalloissa ja Etelä-Koreassa, ja sen toiminnassa yhdistyvät aurinkoenergian arvoketjun kaikki vaiheet raaka-aineesta (pii) valmiisiin aurinkoenergialaitteisiin. SW-konserni valmistaa aurinkokiekkoja, aurinkokennoja ja aurinkomoduuleja, mutta ei integroituja aurinkoenergiajärjestelmiä (4). Vuonna 2009 SW-konserni työllisti 2 000 työntekijää, ja sen konsolidoidut tulot olivat yli miljardi euroa.

| (11) | Ilmoitetun investointihankkeen kohteena olevan Itä-Freibergiin suunnitellun tuotantolaitoksen lisäksi DS:llä on jo kaksi muuta tuotantolaitosta Freibergissä (yksi Etelä-Freibergissä sijaitsevassa teollisuuspuistossa ja yksi Freiberg-Saxonia -teollisuuspuistossa). Tuotantolaitosten etäisyys toisistaan on noin 5–6 kilometriä. Vuonna 2007 DS:n liikevaihto oli 318 miljoonaa euroa. DS työllisti 770 työntekijää vuonna 2008. Muita SW-konsernin kokonaan omistamia tytäryhtiöitä Freibergissä ovat Deutsche Cell GmbH (aurinkokennojen tuotanto), Solar Factory GmbH (aurinkomoduulien tuotanto), Sunicon AG (piin kierrätys), SolarWorld Innovations GmbH (T&K) ja SolarWorld Solicium GmbH (piin tuotanto). SW omistaa lisäksi 49 prosenttia freibergiläisestä yrityksestä JSSi GmbH (piin tuotanto), joka on yhteisyritys Evonik Degussa GmbH:n kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Ilmoitetun investointihankkeen kohteena olevan Itä-Freibergiin suunnitellun tuotantolaitoksen lisäksi DS:llä on jo kaksi muuta tuotantolaitosta Freibergissä (yksi Etelä-Freibergissä sijaitsevassa teollisuuspuistossa ja yksi Freiberg-Saxonia -teollisuuspuistossa). Tuotantolaitosten etäisyys toisistaan on noin 5–6 kilometriä. Vuonna 2007 DS:n liikevaihto oli 318 miljoonaa euroa. DS työllisti 770 työntekijää vuonna 2008. Muita SW-konsernin kokonaan omistamia tytäryhtiöitä Freibergissä ovat Deutsche Cell GmbH (aurinkokennojen tuotanto), Solar Factory GmbH (aurinkomoduulien tuotanto), Sunicon AG (piin kierrätys), SolarWorld Innovations GmbH (T&K) ja SolarWorld Solicium GmbH (piin tuotanto). SW omistaa lisäksi 49 prosenttia freibergiläisestä yrityksestä JSSi GmbH (piin tuotanto), joka on yhteisyritys Evonik Degussa GmbH:n kanssa.

2.3   Hanke

2.3.1   Ilmoitettu hanke (Itä-Freiberg)

| (12) | Saksa on ilmoittanut tuesta DS:n suurelle investointihankkeelle, joka koskee monikiteisten aurinkokiekkojen uuden tuotantolaitoksen rakentamista Itä-Freibergiin. Uuden tuotantolaitoksen suunniteltu nimellinen vuosikapasiteetti on 500 MWp (5). |
| --- | --- |

(12)

Saksa on ilmoittanut tuesta DS:n suurelle investointihankkeelle, joka koskee monikiteisten aurinkokiekkojen uuden tuotantolaitoksen rakentamista Itä-Freibergiin. Uuden tuotantolaitoksen suunniteltu nimellinen vuosikapasiteetti on 500 MWp (5).

| (13) | Hanke käynnistettiin 18 päivänä joulukuuta 2007. Se on määrä saada päätökseen vuonna 2010, ja täysi tuotantoteho on tarkoitus saavuttaa vuoden 2010 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(13)

Hanke käynnistettiin 18 päivänä joulukuuta 2007. Se on määrä saada päätökseen vuonna 2010, ja täysi tuotantoteho on tarkoitus saavuttaa vuoden 2010 loppuun mennessä.

| (14) | DS:n toimittamien tietojen mukaan hanke luo suuresta työttömyydestä kärsivällä alueella suoraan vähintään 130 työpaikkaa ja välillisesti yhtä monta työpaikkaa. |
| --- | --- |

(14)

DS:n toimittamien tietojen mukaan hanke luo suuresta työttömyydestä kärsivällä alueella suoraan vähintään 130 työpaikkaa ja välillisesti yhtä monta työpaikkaa.

2.3.2   Aikaisemmat hankkeet (Etelä-Freiberg)

| (15) | Ilmoituksen tekoajankohtana Saksa antoi komissiolle tietoja suunnitellusta tuesta DS:n toiselle investoinnille (P3-hanke Etelä-Freibergissä), joka oli määrä aloittaa lähes samanaikaisesti ilmoitetun hankkeen kanssa (1 päivänä syyskuuta 2007) ja jossa oli kyse olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen laajentamisesta 350 MWp:stä 500 MWp:hen. Hankkeen tukikelpoiset kustannukset olivat 49 miljoonaa euroa (nimellisarvo). Saksa aikoi myöntää tälle investoinnille aluetukea 14 miljoonaa euroa. Tälle hankkeelle myönnettävä tuki kuitenkin peruttiin, ja Saksa ilmoitti komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, että hankkeelle ei ollut maksettu tukea eikä sille myönnettäisi tulevaisuudessakaan tukea. |
| --- | --- |

(15)

Ilmoituksen tekoajankohtana Saksa antoi komissiolle tietoja suunnitellusta tuesta DS:n toiselle investoinnille (P3-hanke Etelä-Freibergissä), joka oli määrä aloittaa lähes samanaikaisesti ilmoitetun hankkeen kanssa (1 päivänä syyskuuta 2007) ja jossa oli kyse olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen laajentamisesta 350 MWp:stä 500 MWp:hen. Hankkeen tukikelpoiset kustannukset olivat 49 miljoonaa euroa (nimellisarvo). Saksa aikoi myöntää tälle investoinnille aluetukea 14 miljoonaa euroa. Tälle hankkeelle myönnettävä tuki kuitenkin peruttiin, ja Saksa ilmoitti komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, että hankkeelle ei ollut maksettu tukea eikä sille myönnettäisi tulevaisuudessakaan tukea.

| (16) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle tuesta, joka oli myönnetty yhdelle DS:n investointihankkeelle ennen edellä mainittua P3-hanketta ja joka oli myös alkanut kolmen vuoden sisällä (1 päivänä kesäkuuta 2006) ilmoitetun Itä-Freibergin investointihankkeen alkamisesta. Tämä P2-hanke koski olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen aikaisempaa laajentamista (270 MWp:stä 350 MWp:hen). Tuen nimellismäärä oli 16 905 000 euroa ja tukikelpoisten kustannusten nimellismäärä 49 995 991 euroa. Tuki myönnettiin vuonna 2006 voimassa olleiden tukiohjelmien nojalla (6). |
| --- | --- |

(16)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle tuesta, joka oli myönnetty yhdelle DS:n investointihankkeelle ennen edellä mainittua P3-hanketta ja joka oli myös alkanut kolmen vuoden sisällä (1 päivänä kesäkuuta 2006) ilmoitetun Itä-Freibergin investointihankkeen alkamisesta. Tämä P2-hanke koski olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen aikaisempaa laajentamista (270 MWp:stä 350 MWp:hen). Tuen nimellismäärä oli 16 905 000 euroa ja tukikelpoisten kustannusten nimellismäärä 49 995 991 euroa. Tuki myönnettiin vuonna 2006 voimassa olleiden tukiohjelmien nojalla (6).

2.4   Oikeusperusta

| (17) | Tuki ilmoitetulle Itä-Freibergin hankkeelle on tarkoitus myöntää olemassa olevan tukiohjelman nojalla suorana avustuksena ja investointitukena. |
| --- | --- |

(17)

Tuki ilmoitetulle Itä-Freibergin hankkeelle on tarkoitus myöntää olemassa olevan tukiohjelman nojalla suorana avustuksena ja investointitukena.

| (18) | Suora avustus myönnetään alueellisia elinkeinorakenteita edistävän yhteisen tukiohjelman 36. puitesuunnitelman (7), jäljempänä ’puitesuunnitelma’ perusteella. |
| --- | --- |

(18)

Suora avustus myönnetään alueellisia elinkeinorakenteita edistävän yhteisen tukiohjelman 36. puitesuunnitelman (7), jäljempänä ’puitesuunnitelma’ perusteella.

| (19) | Investointituki myönnetään vuoden 2007 investointitukilain (Investitionszulagengesetz 2007) (8) ja sen seuraajan Investitionszulagengesetz 2010
   (9) nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Investointituki myönnetään vuoden 2007 investointitukilain (Investitionszulagengesetz 2007) (8) ja sen seuraajan Investitionszulagengesetz 2010
   (9) nojalla.

2.5   Investointikustannukset

| (20) | Ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen tukikelpoiset investointikustannukset ovat nimellismäärältään yhteensä 350 000 000 euroa. Ne jakautuvat eri vuosille seuraavasti:









  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Yht. |
| Tukikelpoiset kustannukset | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen tukikelpoiset investointikustannukset ovat nimellismäärältään yhteensä 350 000 000 euroa. Ne jakautuvat eri vuosille seuraavasti:

(euroa)

2008

2009

2010

Yht.

Tukikelpoiset kustannukset

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6   Hankkeen rahoitus

| (21) | DS rahoittaa ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen haetun tuen lisäksi omilla varoillaan ja (pankki)lainalla. Eri lähteistä tulevan rahoitukset nimellismäärät ovat seuraavat:






  (euroa) |
| --- | --- |
| Lähde | Määrä |
| Omat varat | [...] (10) |
| Puitesuunnitelman nojalla myönnetty tuki ja investointituki | 45 395 000 |
| Pankkilaina (ei valtiontakausta) | [...] |
| Yhteensä | 350 000 000 |

(21)

DS rahoittaa ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen haetun tuen lisäksi omilla varoillaan ja (pankki)lainalla. Eri lähteistä tulevan rahoitukset nimellismäärät ovat seuraavat:

(euroa)

Lähde

Määrä

Omat varat

[...] (10)

Puitesuunnitelman nojalla myönnetty tuki ja investointituki

45 395 000

Pankkilaina (ei valtiontakausta)

[...]

Yhteensä

350 000 000

2.7   Sovellettavat aluetuen enimmäisintensiteetit

| (22) | Freiberg (Saksin osavaltiossa) sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella. Aluetukisuuntaviivojen ja ilmoitusajankohtana voimassa olleen Saksan aluetukikartan (11) mukaan suurille yrityksille tällä alueella myönnettäviin tukiin sovelletaan 30 prosentin enimmäisintensiteettiä (bruttoavustusekvivalenttina). |
| --- | --- |

(22)

Freiberg (Saksin osavaltiossa) sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella. Aluetukisuuntaviivojen ja ilmoitusajankohtana voimassa olleen Saksan aluetukikartan (11) mukaan suurille yrityksille tällä alueella myönnettäviin tukiin sovelletaan 30 prosentin enimmäisintensiteettiä (bruttoavustusekvivalenttina).

2.8   Tuen määrä ja tuki-intensiteetti

| (23) | Tuensaaja haki ilmoitetulle hankkeelle tukea 17 päivänä elokuuta 2007. Saksa ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeelle tuensaajalle hankkeen olevan tukikelpoinen. Saksa vakuutti, että se ei myönnä tukea ennen komission hyväksyntää eikä ylitä tuen hyväksyttyä enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(23)

Tuensaaja haki ilmoitetulle hankkeelle tukea 17 päivänä elokuuta 2007. Saksa ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeelle tuensaajalle hankkeen olevan tukikelpoinen. Saksa vakuutti, että se ei myönnä tukea ennen komission hyväksyntää eikä ylitä tuen hyväksyttyä enimmäismäärää.

| (24) | Saksa oli alun perin ilmoittanut DS:n Itä-Freibergin investointihankkeelle myönnettävästä 48 miljoonan euron nimellismääräisestä aluetuesta. Komissio aloitti kuitenkin tuesta muodollisen tutkintamenettelyn, koska sen mielestä oli mahdollista, että ilmoitettu hanke on katsottava yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi aikaisemmin tukea saaneen Etelä-Freibergin hankkeen kanssa (aluetukisuuntaviivojen 60 kohta), ja koska se pelkäsi, että ilmoitettu tuki-intensiteetti ylittyy sen vuoksi (aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukainen alentamismenettely). |
| --- | --- |

(24)

Saksa oli alun perin ilmoittanut DS:n Itä-Freibergin investointihankkeelle myönnettävästä 48 miljoonan euron nimellismääräisestä aluetuesta. Komissio aloitti kuitenkin tuesta muodollisen tutkintamenettelyn, koska sen mielestä oli mahdollista, että ilmoitettu hanke on katsottava yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi aikaisemmin tukea saaneen Etelä-Freibergin hankkeen kanssa (aluetukisuuntaviivojen 60 kohta), ja koska se pelkäsi, että ilmoitettu tuki-intensiteetti ylittyy sen vuoksi (aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukainen alentamismenettely).

| (25) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että se on peruuttanut tuen Etelä-Freibergissä toteutettavalle P3-hankkeelle. Lisäksi Saksa pienensi DS:n Itä-Freibergin hankkeelle ilmoitetun tuen 40 364 760 euroon (nykyarvo (12)), mikä vastaa 12,97 prosentin tuki-intensiteettiä (bruttoavustusekvivalenttina). Tarkoituksena oli rajoittaa ilmoitetun hankkeen ja kolmen vuoden sisällä toteutettujen aikaisempien hankkeiden P2 ja P3 tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin (nykyarvo 402 865 942 euroa) myönnetty kokonaistuki yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun enimmäismäärään (nykyarvo 55 749 652 euroa – bruttoavustusekvivalentti 14,06 prosenttia). |
| --- | --- |

(25)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että se on peruuttanut tuen Etelä-Freibergissä toteutettavalle P3-hankkeelle. Lisäksi Saksa pienensi DS:n Itä-Freibergin hankkeelle ilmoitetun tuen 40 364 760 euroon (nykyarvo (12)), mikä vastaa 12,97 prosentin tuki-intensiteettiä (bruttoavustusekvivalenttina). Tarkoituksena oli rajoittaa ilmoitetun hankkeen ja kolmen vuoden sisällä toteutettujen aikaisempien hankkeiden P2 ja P3 tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin (nykyarvo 402 865 942 euroa) myönnetty kokonaistuki yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun enimmäismäärään (nykyarvo 55 749 652 euroa – bruttoavustusekvivalentti 14,06 prosenttia).

2.9   Yleiset velvoitteet

| (26) | Saksa on luvannut komissiolle, että se






  — | toimittaa kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä jäljennöksen tuen myöntävän viranomaisen ja tuensaajan allekirjoittamasta tukisopimuksesta, |
| --- | --- | --- |

(26)

Saksa on luvannut komissiolle, että se

—

toimittaa kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä jäljennöksen tuen myöntävän viranomaisen ja tuensaajan allekirjoittamasta tukisopimuksesta,

| — | toimittaa väliraportin (tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta tai samassa sijaintipaikassa/tuotantolaitoksessa aloitetuista muista investointihankkeista) viiden vuoden välein siitä alkaen, kun komissio hyväksyy tuen, |
| --- | --- |

—

toimittaa väliraportin (tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta tai samassa sijaintipaikassa/tuotantolaitoksessa aloitetuista muista investointihankkeista) viiden vuoden välein siitä alkaen, kun komissio hyväksyy tuen,

| — | toimittaa yksityiskohtaisen loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

—

toimittaa yksityiskohtaisen loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesti.

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (27) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tarkasteltavana olevassa asiassa komissio ilmaisi epäilevänsä sitä, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja aluetukisuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(27)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tarkasteltavana olevassa asiassa komissio ilmaisi epäilevänsä sitä, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja aluetukisuuntaviivojen nojalla.

| (28) | Jotta estettäisiin suuren investointihankkeen keinotekoinen jakaminen osahankkeisiin aluetukisuuntaviivojen määräysten soveltamisen välttämiseksi, suuri investointihanke katsotaan aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan mukaan ”yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi”, kun alkuinvestoinnin toteuttaa yksi tai useampi yritys kolmen vuoden ajanjakson aikana ja kun se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta estettäisiin suuren investointihankkeen keinotekoinen jakaminen osahankkeisiin aluetukisuuntaviivojen määräysten soveltamisen välttämiseksi, suuri investointihanke katsotaan aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan mukaan ”yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi”, kun alkuinvestoinnin toteuttaa yksi tai useampi yritys kolmen vuoden ajanjakson aikana ja kun se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti.

| (29) | Aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 todetaan, että sen arvioimiseksi, onko alkuinvestoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, komissio ottaa huomioon teknisten, toiminnallisten ja strategisten yhteyksien lisäksi myös välittömän maantieteellisen läheisyyden. |
| --- | --- |

(29)

Aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 todetaan, että sen arvioimiseksi, onko alkuinvestoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, komissio ottaa huomioon teknisten, toiminnallisten ja strategisten yhteyksien lisäksi myös välittömän maantieteellisen läheisyyden.

| (30) | Jos ilmoitettu hanke muodostaa yhdessä Etelä-Freibergissä toteutettavan P3-hankkeen kanssa yhden ainoan investointihankkeen, on molempien hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin sovellettava aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistettua alentamismenetelmää. Ilmoitetun tuen ja P3-hankkeeseen myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittäisi tässä tapauksessa tuen sallitun enimmäismäärän eikä yli menevä osa olisi yhdenmukaista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Jos ilmoitettu hanke muodostaa yhdessä Etelä-Freibergissä toteutettavan P3-hankkeen kanssa yhden ainoan investointihankkeen, on molempien hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin sovellettava aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistettua alentamismenetelmää. Ilmoitetun tuen ja P3-hankkeeseen myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittäisi tässä tapauksessa tuen sallitun enimmäismäärän eikä yli menevä osa olisi yhdenmukaista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kanssa.

| (31) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että ilmoitetun hankkeen (Itä-Freiberg) ja aikaisemman P3-hankkeen (Etelä-Freiberg) sijaintipaikkojen etäisyys oli vain 5 kilometriä, mikä voitaisiin katsoa välittömäksi maantieteelliseksi läheisyydeksi. Komissio totesi myös, että investointien välillä on tiettyjä toiminnallisia ja teknisiä yhteyksiä sekä voimakkaita strategisia yhteyksiä. Tästä syystä komissio epäili Saksan kantaa, jonka mukaan ilmoitettu hanke ei (aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan ja alaviitteen 55 mukaisessa merkityksessä) muodosta yhtä ainoaa investointihanketta Etelä-Freibergin P3-hankkeen kanssa. Komissio kehotti kolmansia esittämään huomautuksensa siitä, onko DS:n Freibergissä toteuttamien hankkeiden jakaminen osiin mahdotonta. |
| --- | --- |

(31)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että ilmoitetun hankkeen (Itä-Freiberg) ja aikaisemman P3-hankkeen (Etelä-Freiberg) sijaintipaikkojen etäisyys oli vain 5 kilometriä, mikä voitaisiin katsoa välittömäksi maantieteelliseksi läheisyydeksi. Komissio totesi myös, että investointien välillä on tiettyjä toiminnallisia ja teknisiä yhteyksiä sekä voimakkaita strategisia yhteyksiä. Tästä syystä komissio epäili Saksan kantaa, jonka mukaan ilmoitettu hanke ei (aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan ja alaviitteen 55 mukaisessa merkityksessä) muodosta yhtä ainoaa investointihanketta Etelä-Freibergin P3-hankkeen kanssa. Komissio kehotti kolmansia esittämään huomautuksensa siitä, onko DS:n Freibergissä toteuttamien hankkeiden jakaminen osiin mahdotonta.

| (32) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio tarkasteli myös aluetukisuuntaviivojen yleisten määräysten ja suuriin investointihankkeisiin sovellettavien 68 kohdan a ja b alakohdan määräysten noudattamista ja päätteli, että ilmoitettu toimenpide on niiden mukainen. |
| --- | --- |

(32)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio tarkasteli myös aluetukisuuntaviivojen yleisten määräysten ja suuriin investointihankkeisiin sovellettavien 68 kohdan a ja b alakohdan määräysten noudattamista ja päätteli, että ilmoitettu toimenpide on niiden mukainen.

4.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (33) | Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta. |
| --- | --- |

(33)

Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta.

5.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

5.1   Saksan alkuperäiset huomautukset

| (34) | Komissiolle alun perin (31 päivänä lokakuuta 2008 ja 2 päivänä joulukuuta 2008) toimittamissaan huomautuksissa Saksa katsoi, että aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 mainittujen arviointiperusteiden (maantieteellinen läheisyys sekä tekniset, toiminnalliset ja strategiset yhteydet) perusteella ei voida määrittää, onko kahden investointihankkeen jakaminen osiin taloudellisesti kannattamatonta, sillä näiden tekijöiden perusteella ei voida selvittää olosuhteita, joiden perusteella hankkeen voidaan katsoa olevan kannattava ilman toista hanketta. Lisäksi Saksa totesi, että määritettäessä sitä, onko hanke taloudellisesti toteuttamiskelpoinen ilman toista hanketta, ratkaiseva tekijä on käsitteen ”taloudellinen jakamattomuus” tulkintatapa. |
| --- | --- |

(34)

Komissiolle alun perin (31 päivänä lokakuuta 2008 ja 2 päivänä joulukuuta 2008) toimittamissaan huomautuksissa Saksa katsoi, että aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 mainittujen arviointiperusteiden (maantieteellinen läheisyys sekä tekniset, toiminnalliset ja strategiset yhteydet) perusteella ei voida määrittää, onko kahden investointihankkeen jakaminen osiin taloudellisesti kannattamatonta, sillä näiden tekijöiden perusteella ei voida selvittää olosuhteita, joiden perusteella hankkeen voidaan katsoa olevan kannattava ilman toista hanketta. Lisäksi Saksa totesi, että määritettäessä sitä, onko hanke taloudellisesti toteuttamiskelpoinen ilman toista hanketta, ratkaiseva tekijä on käsitteen ”taloudellinen jakamattomuus” tulkintatapa.

| (35) | Saksa katsoi myös, että komission perustelu, jonka mukaan Itä- ja Etelä-Freibergin hankkeiden välillä on toiminnallisia ja teknisiä yhteyksiä, ei riitä osoittamaan, että hanketta ei voida jakaa taloudellisesti osiin. Saksa päätteli, että komission syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen perustuvat sen vuoksi komissiolla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella olevan harkintavallan väärinkäyttöön, mikä on johtanut tuensaajan kannalta suhteettomaan päätökseen. |
| --- | --- |

(35)

Saksa katsoi myös, että komission perustelu, jonka mukaan Itä- ja Etelä-Freibergin hankkeiden välillä on toiminnallisia ja teknisiä yhteyksiä, ei riitä osoittamaan, että hanketta ei voida jakaa taloudellisesti osiin. Saksa päätteli, että komission syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen perustuvat sen vuoksi komissiolla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella olevan harkintavallan väärinkäyttöön, mikä on johtanut tuensaajan kannalta suhteettomaan päätökseen.

| (36) | Lisäksi Saksa huomautti, että ”maantieteellisen läheisyyden” arviointiperusteen käyttäminen ei ole asianmukainen tapa estää tukimäärien nousemista, sillä aluetukisuuntaviivojen kaikissa kieliversioissa alaviite 55 ei sisällä vaatimusta, jonka mukaan tuotantolaitosten on sijaittava ”välittömässä” maantieteellisessä läheisyydessä (esimerkiksi ranskankielisessä versiossa puhutaan pelkästään maantieteellisestä läheisyydestä eikä ”välittömästä” maantieteellisestä läheisyydestä). Saksa väitti, että alaviitteen 55 arviointiperusteet eivät sen vuoksi muodosta yhtenäistä perustaa tukikierteiden sääntelylle. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi Saksa huomautti, että ”maantieteellisen läheisyyden” arviointiperusteen käyttäminen ei ole asianmukainen tapa estää tukimäärien nousemista, sillä aluetukisuuntaviivojen kaikissa kieliversioissa alaviite 55 ei sisällä vaatimusta, jonka mukaan tuotantolaitosten on sijaittava ”välittömässä” maantieteellisessä läheisyydessä (esimerkiksi ranskankielisessä versiossa puhutaan pelkästään maantieteellisestä läheisyydestä eikä ”välittömästä” maantieteellisestä läheisyydestä). Saksa väitti, että alaviitteen 55 arviointiperusteet eivät sen vuoksi muodosta yhtenäistä perustaa tukikierteiden sääntelylle.

| (37) | Näiden seikkojen perusteella Saksa päätteli, että DS:n Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamat hankkeet oli mahdollista jakaa taloudellisesti ja sen vuoksi niitä ei voida pitää aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitettuna yhtenä ainoana investointihankkeena. Saksan mukaan ilmoitettua tukea Itä-Freibergin hankkeelle ei sen vuoksi tarvitse pienentää soveltamalla DS:n Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamien hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin alentamismenettelyä. |
| --- | --- |

(37)

Näiden seikkojen perusteella Saksa päätteli, että DS:n Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamat hankkeet oli mahdollista jakaa taloudellisesti ja sen vuoksi niitä ei voida pitää aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitettuna yhtenä ainoana investointihankkeena. Saksan mukaan ilmoitettua tukea Itä-Freibergin hankkeelle ei sen vuoksi tarvitse pienentää soveltamalla DS:n Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamien hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin alentamismenettelyä.

| (38) | Yhdessä alkuperäisten huomautusten kanssa Saksa toimitti myös ajantasaisia tietoja DS:n ilmoitetun hankkeen aloittamisen jälkeen Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamista investointihankkeista. Ennen P3-hanketta (aurinkokiekkojen tuotantokapasiteetin laajentaminen 350 MWp:stä 500 MWp:hen) Etelä-Freibergissä samassa tuotantolaitoksessa toteutettiin toinen hanke (P2 – aurinkokiekkojen tuotantokapasiteetin laajentaminen 270 MWp:stä 350 MWp:hen). Myös tähän P2-hankkeeseen myönnettiin tukea (voimassa olleiden tukiohjelmien nojalla). Lisäksi Saksa ilmoitti, että suunniteltu tuki P3-hankkeelle myönnettäisiin ainoastaan investointituen muodossa (investointitukilain perusteella). |
| --- | --- |

(38)

Yhdessä alkuperäisten huomautusten kanssa Saksa toimitti myös ajantasaisia tietoja DS:n ilmoitetun hankkeen aloittamisen jälkeen Etelä- ja Itä-Freibergissä toteuttamista investointihankkeista. Ennen P3-hanketta (aurinkokiekkojen tuotantokapasiteetin laajentaminen 350 MWp:stä 500 MWp:hen) Etelä-Freibergissä samassa tuotantolaitoksessa toteutettiin toinen hanke (P2 – aurinkokiekkojen tuotantokapasiteetin laajentaminen 270 MWp:stä 350 MWp:hen). Myös tähän P2-hankkeeseen myönnettiin tukea (voimassa olleiden tukiohjelmien nojalla). Lisäksi Saksa ilmoitti, että suunniteltu tuki P3-hankkeelle myönnettäisiin ainoastaan investointituen muodossa (investointitukilain perusteella).

5.2   Muut komissiolle toimitetut päivitetyt tiedot – alkuperäisen ilmoituksen muuttaminen

| (39) | Alkuperäisten huomautustensa jälkeen Saksa toimitti useaan otteeseen päivitettyjä tietoja investointihankkeista, jotka tukea saanut yritysryhmä on toteuttanut tai aikoo toteuttaa Etelä-Freibergin alueella kolmen vuoden sisällä ilmoitetusta investointihankkeesta. |
| --- | --- |

(39)

Alkuperäisten huomautustensa jälkeen Saksa toimitti useaan otteeseen päivitettyjä tietoja investointihankkeista, jotka tukea saanut yritysryhmä on toteuttanut tai aikoo toteuttaa Etelä-Freibergin alueella kolmen vuoden sisällä ilmoitetusta investointihankkeesta.

| (40) | Lopullinen tilanne esitetään seuraavassa taulukossa. | Etelä-Freiberg (P2–P3) | Itä-Freiberg | Freiberg-Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tila | Aikaisemmat hankkeet P2 ja P3, vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta | Ilmoitettu hanke | Tulevat hankkeet |
| Tuote | Aurinkokiekot | Aurinkokiekot | Aurinkomoduulit |
| Tuotantokapasiteetti
  (MWp) | 270–350 (P2)
  350–500 (P3) | 500 | 300 |
| Hankkeen aloitus | 1.6.2006 (P2)
  1.9.2007 (P3) | 18.12.2007 | Kesä/syksy 2010 |
| Tukikelpoiset kustannukset
  (nimellisarvo euroissa) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Tuen määrä
  (nimellisarvo euroissa) | 16 905 000 (P2)
  0 (13)(P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Lopullinen tilanne esitetään seuraavassa taulukossa.

Etelä-Freiberg (P2–P3)

Itä-Freiberg

Freiberg-Saxonia

Tila

Aikaisemmat hankkeet P2 ja P3, vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta

Ilmoitettu hanke

Tulevat hankkeet

Tuote

Aurinkokiekot

Aurinkokiekot

Aurinkomoduulit

Tuotantokapasiteetti

(MWp)

270–350 (P2)

350–500 (P3)

500

300

Hankkeen aloitus

1.6.2006 (P2)

1.9.2007 (P3)

18.12.2007

Kesä/syksy 2010

Tukikelpoiset kustannukset

(nimellisarvo euroissa)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Tuen määrä

(nimellisarvo euroissa)

16 905 000 (P2)

0 (13)(P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Tärkeimmät alkuperäiseen ilmoitukseen tehdyistä muutoksista koskevat Etelä-Freibergin hankkeelle myönnettävän koko tuen peruuttamista ja ilmoitetulle Itä-Freibergin hankkeelle myönnettävän tuen pienentämistä. Lisäksi Saksa on vakuuttanut, että P3-hankkeelle ei ole maksettu eikä makseta tukia. |
| --- | --- |

(41)

Tärkeimmät alkuperäiseen ilmoitukseen tehdyistä muutoksista koskevat Etelä-Freibergin hankkeelle myönnettävän koko tuen peruuttamista ja ilmoitetulle Itä-Freibergin hankkeelle myönnettävän tuen pienentämistä. Lisäksi Saksa on vakuuttanut, että P3-hankkeelle ei ole maksettu eikä makseta tukia.

| (42) | Saksa ilmoitti komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että huolimatta siitä, ettei se ole nimenomaisesti myöntänyt ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen muodostavan yhdessä Etelä-Freibergin hankkeen kanssa aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta, se laskisi näiden kolmen hankkeen (P2, P3 ja ilmoitettu hanke) tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin myönnettävän kokonaistuen yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun tuen enimmäisintensiteettiin (nykyarvo 55 749 652 euroa – bruttoavustusekvivalentti 14,06 %). |
| --- | --- |

(42)

Saksa ilmoitti komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että huolimatta siitä, ettei se ole nimenomaisesti myöntänyt ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen muodostavan yhdessä Etelä-Freibergin hankkeen kanssa aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta, se laskisi näiden kolmen hankkeen (P2, P3 ja ilmoitettu hanke) tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin myönnettävän kokonaistuen yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun tuen enimmäisintensiteettiin (nykyarvo 55 749 652 euroa – bruttoavustusekvivalentti 14,06 %).

| (43) | Lisäksi Saksa antoi tietoja SW-konsernin tulevasta suuresta investointihankkeesta Freiberg-Saxoniassa (aurinkomoduulien uuden tuotantolaitoksen rakentaminen), joka on tarkoitus käynnistää kolmen vuoden sisällä ilmoitetun hankkeen aloittamisesta. Se totesi suunnittelevansa tuen myöntämistä tälle hankkeelle. Saksa lupasi ilmoittaa SF III -hankkeen tuesta erikseen ja asettaa komission hyväksynnän sen ehdoksi. |
| --- | --- |

(43)

Lisäksi Saksa antoi tietoja SW-konsernin tulevasta suuresta investointihankkeesta Freiberg-Saxoniassa (aurinkomoduulien uuden tuotantolaitoksen rakentaminen), joka on tarkoitus käynnistää kolmen vuoden sisällä ilmoitetun hankkeen aloittamisesta. Se totesi suunnittelevansa tuen myöntämistä tälle hankkeelle. Saksa lupasi ilmoittaa SF III -hankkeen tuesta erikseen ja asettaa komission hyväksynnän sen ehdoksi.

6.   ARVIOINTI

6.1   Onko kyseessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki?

| (44) | Komissio päätteli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että taloudellinen tuki, jonka Saksa aikoo myöntää DS:lle olemassa olevien tukiohjelmien eli puitesuunnitelman ja investointitukilain perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksa ei ole kiistänyt tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(44)

Komissio päätteli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että taloudellinen tuki, jonka Saksa aikoo myöntää DS:lle olemassa olevien tukiohjelmien eli puitesuunnitelman ja investointitukilain perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksa ei ole kiistänyt tätä päätelmää.

6.2   Ilmoitusvelvollisuus, tuen laillisuus ja sovellettava lainsäädäntö

| (45) | Saksa ilmoitti suunnitellusta tukitoimenpiteestä 28 päivänä maaliskuuta 2008 ennen sen toteuttamista ja noudatti siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan ja perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (aluetukia koskeva ryhmäpoikkeusasetus) 7 artiklan e alakohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta. |
| --- | --- |

(45)

Saksa ilmoitti suunnitellusta tukitoimenpiteestä 28 päivänä maaliskuuta 2008 ennen sen toteuttamista ja noudatti siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan ja perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (aluetukia koskeva ryhmäpoikkeusasetus) 7 artiklan e alakohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta.

| (46) | Sen jälkeen kun oli todettu, että ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, oli arvioitava, voidaanko toimenpiteen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Koska toimenpiteessä on kyse alueellisesta investointituesta, komissio arvioi sitä aluetukisuuntaviivojen (erityisesti suuria investointihankkeita koskevan 4.3 jakson) perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Sen jälkeen kun oli todettu, että ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, oli arvioitava, voidaanko toimenpiteen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Koska toimenpiteessä on kyse alueellisesta investointituesta, komissio arvioi sitä aluetukisuuntaviivojen (erityisesti suuria investointihankkeita koskevan 4.3 jakson) perusteella.

6.3   Tuen yhdenmukaisuus aluetukisuuntaviivojen määräysten kanssa

| (47) | Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että ilmoitettu tuki on periaatteessa tarkoitus myöntää ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Kyseiset tukiohjelmat noudattavat aluetukisuuntaviivojen yleisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

(47)

Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että ilmoitettu tuki on periaatteessa tarkoitus myöntää ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Kyseiset tukiohjelmat noudattavat aluetukisuuntaviivojen yleisiä määräyksiä.

| (48) | Lisäksi hanke koskee aluetukisuuntaviivoissa tarkoitettua alkuinvestointia, koska siinä on kyse uuden tuotantolaitoksen rakentamisesta. Tukikelpoiset investointikustannukset määritettiin aluetukisuuntaviivojen mukaisesti ja tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettiin. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi hanke koskee aluetukisuuntaviivoissa tarkoitettua alkuinvestointia, koska siinä on kyse uuden tuotantolaitoksen rakentamisesta. Tukikelpoiset investointikustannukset määritettiin aluetukisuuntaviivojen mukaisesti ja tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettiin.

| (49) | Tuensaaja myös haki tukea, ja Saksa vahvisti kirjallisesti – ennen kuin DS aloitti työt – että hanke on tukikelpoinen ja totesi, että tuen myöntäminen edellyttää komission hyväksyntää. |
| --- | --- |

(49)

Tuensaaja myös haki tukea, ja Saksa vahvisti kirjallisesti – ennen kuin DS aloitti työt – että hanke on tukikelpoinen ja totesi, että tuen myöntäminen edellyttää komission hyväksyntää.

| (50) | Yrityksen on pidettävä investointi hankkeen loppuun saattamisen jälkeen alueella vähintään viisi vuotta. |
| --- | --- |

(50)

Yrityksen on pidettävä investointi hankkeen loppuun saattamisen jälkeen alueella vähintään viisi vuotta.

| (51) | DS:n tuesta vapaa oma rahoitusosuus on vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(51)

DS:n tuesta vapaa oma rahoitusosuus on vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

6.4   Yhdenmukaisuus suurille investointihankkeille myönnettäviä tukia koskevien määräysten kanssa

6.4.1   Yksi ainoa investointihanke ja tuen enimmäisintensiteetti

| (52) | Jotta estettäisiin suuren investointihankkeen keinotekoinen jakaminen osahankkeisiin aluetukisuuntaviivojen määräysten soveltamisen välttämiseksi, investointihanke katsotaan aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan mukaan ”yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi”, kun alkuinvestoinnin toteuttaa yksi tai useampi yritys kolmen vuoden ajanjakson aikana ja kun se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti. |
| --- | --- |

(52)

Jotta estettäisiin suuren investointihankkeen keinotekoinen jakaminen osahankkeisiin aluetukisuuntaviivojen määräysten soveltamisen välttämiseksi, investointihanke katsotaan aluetukisuuntaviivojen 60 kohdan mukaan ”yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi”, kun alkuinvestoinnin toteuttaa yksi tai useampi yritys kolmen vuoden ajanjakson aikana ja kun se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti.

| (53) | Jäsenvaltiot voivat olla halukkaita ilmoittamaan yhden ainoan yhtenäisen investointihankkeen sijasta useita yksittäisiä hankkeita voidakseen soveltaa suurempaa tuen enimmäisintensiteettiä (aluetukisuuntaviivojen 67 kohta) (15). |
| --- | --- |

(53)

Jäsenvaltiot voivat olla halukkaita ilmoittamaan yhden ainoan yhtenäisen investointihankkeen sijasta useita yksittäisiä hankkeita voidakseen soveltaa suurempaa tuen enimmäisintensiteettiä (aluetukisuuntaviivojen 67 kohta) (15).

| (54) | Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että ilmoitettu tuki voisi ylittää sallitun enimmäisintensiteetin, jos hanke muodostaisi yhden ainoan investointihankkeen aikaisemmin Etelä-Freibergissä tukea saaneen hankkeen (P3) kanssa. P3-hanke on P2-hankkeen seuraajahanke (molempien hankkeiden tavoitteena oli olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin asteittainen nostaminen ensin 270 MW:stä 350 MW:hen ja sitten 350 MW:stä 500 MW:hen). Tämä on klassinen esimerkki ”yhdestä ainoasta investointihankkeesta”. Investoinnit toteutetaan kolmen vuoden sisällä välittömässä maantieteellisessä läheisyydessä (SW-konsernin samassa integroidussa tuotantolaitoksessa Etelä-Freibergissä), ja niihin liittyy selviä teknisiä (samat tuotteet ja tuotantoteknologiat), toiminnallisia (samat raaka-aineet, yhteiset toimittajat/asiakkaat, yhteiset palvelut) ja strategisia (integroitu kapasiteetinlisäysstrategia, joka on suunnattu samoille markkinoille) yhteyksiä. |
| --- | --- |

(54)

Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että ilmoitettu tuki voisi ylittää sallitun enimmäisintensiteetin, jos hanke muodostaisi yhden ainoan investointihankkeen aikaisemmin Etelä-Freibergissä tukea saaneen hankkeen (P3) kanssa. P3-hanke on P2-hankkeen seuraajahanke (molempien hankkeiden tavoitteena oli olemassa olevan aurinkokiekkojen tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin asteittainen nostaminen ensin 270 MW:stä 350 MW:hen ja sitten 350 MW:stä 500 MW:hen). Tämä on klassinen esimerkki ”yhdestä ainoasta investointihankkeesta”. Investoinnit toteutetaan kolmen vuoden sisällä välittömässä maantieteellisessä läheisyydessä (SW-konsernin samassa integroidussa tuotantolaitoksessa Etelä-Freibergissä), ja niihin liittyy selviä teknisiä (samat tuotteet ja tuotantoteknologiat), toiminnallisia (samat raaka-aineet, yhteiset toimittajat/asiakkaat, yhteiset palvelut) ja strategisia (integroitu kapasiteetinlisäysstrategia, joka on suunnattu samoille markkinoille) yhteyksiä.

| (55) | Saksa perui koko tuen P3-hankkeelle ja muutti ilmoitustaan alentamalla ilmoitetun hankkeen tuki-intensiteettiä. Näin se rajoitti ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen ja kahden Etelä-Freibergissä aikaisemmin toteutetun hankkeen (P2 ja P3) tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin myönnetyn kokonaistuen yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun enimmäismäärään (näin katettiin kaikki kolmen vuoden sisällä toteutetut hankkeet). Sen vuoksi komission ei tarvitse tutkia asiaa tarkemmin eikä tehdä päätöstä siitä, muodostaako ilmoitettu hanke yhden ainoan investointihankkeen näiden aikaisempien hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

(55)

Saksa perui koko tuen P3-hankkeelle ja muutti ilmoitustaan alentamalla ilmoitetun hankkeen tuki-intensiteettiä. Näin se rajoitti ilmoitetun Itä-Freibergin hankkeen ja kahden Etelä-Freibergissä aikaisemmin toteutetun hankkeen (P2 ja P3) tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin myönnetyn kokonaistuen yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa sallittuun enimmäismäärään (näin katettiin kaikki kolmen vuoden sisällä toteutetut hankkeet). Sen vuoksi komission ei tarvitse tutkia asiaa tarkemmin eikä tehdä päätöstä siitä, muodostaako ilmoitettu hanke yhden ainoan investointihankkeen näiden aikaisempien hankkeiden kanssa.

| (56) | Saksa ilmoitti ottavansa huomioon hankkeet P3 ja P2 tuen enimmäisintensiteetin laskennassa, joten enimmäisintensiteetti lasketaan kuten yhdessä ainoassa investointihankkeessa, joka muodostuu ilmoitetusta hankkeesta ja kahdesta aikaisemmasta hankkeesta. |
| --- | --- |

(56)

Saksa ilmoitti ottavansa huomioon hankkeet P3 ja P2 tuen enimmäisintensiteetin laskennassa, joten enimmäisintensiteetti lasketaan kuten yhdessä ainoassa investointihankkeessa, joka muodostuu ilmoitetusta hankkeesta ja kahdesta aikaisemmasta hankkeesta.

| (57) | Tukikelpoiset kustannukset diskontattiin aluetukisuuntaviivojen 41 kohdan mukaisesti ajankohtaan, jolloin ensimmäinen tuki myönnettiin P2-hankkeelle (12 päivänä syyskuuta 2006), käyttämällä kyseisenä päivänä voimassa ollutta diskonttokorkoa (4,36 %). Kokonaiskustannukset ovat 402 865 942 euroa (nykyarvo). Tuen sallittu enimmäismäärä (nykyarvo) olisi tässä tapauksessa 55 749 652 euroa (16), mikä vastaa 14,06 prosentin bruttoavustusekvivalenttia yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa. |
| --- | --- |

(57)

Tukikelpoiset kustannukset diskontattiin aluetukisuuntaviivojen 41 kohdan mukaisesti ajankohtaan, jolloin ensimmäinen tuki myönnettiin P2-hankkeelle (12 päivänä syyskuuta 2006), käyttämällä kyseisenä päivänä voimassa ollutta diskonttokorkoa (4,36 %). Kokonaiskustannukset ovat 402 865 942 euroa (nykyarvo). Tuen sallittu enimmäismäärä (nykyarvo) olisi tässä tapauksessa 55 749 652 euroa (16), mikä vastaa 14,06 prosentin bruttoavustusekvivalenttia yhden ainoan investointihankkeen tapauksessa.

| (58) | Koska 15 384 891 euroa (nykyarvo) on jo myönnetty (P2-hankkeeseen), ilmoitetulle hankkeelle sallittu tuen enimmäismäärä olisi 40 364 760 euroa (nykyarvo), mikä vastaa 12,97 prosentin tuki-intensiteettiä (bruttoavustusekvivalentti). Koska Saksa on luvannut pitää kiinni tästä enimmäismäärästä, voidaan päätellä, että aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaisia alentamismääräyksiä noudatetaan siinäkin tapauksessa, että ilmoitettu hanke muodostaa yhden ainoan investointihankkeen kolmen vuoden sisällä tuettujen aikaisempien hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

(58)

Koska 15 384 891 euroa (nykyarvo) on jo myönnetty (P2-hankkeeseen), ilmoitetulle hankkeelle sallittu tuen enimmäismäärä olisi 40 364 760 euroa (nykyarvo), mikä vastaa 12,97 prosentin tuki-intensiteettiä (bruttoavustusekvivalentti). Koska Saksa on luvannut pitää kiinni tästä enimmäismäärästä, voidaan päätellä, että aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaisia alentamismääräyksiä noudatetaan siinäkin tapauksessa, että ilmoitettu hanke muodostaa yhden ainoan investointihankkeen kolmen vuoden sisällä tuettujen aikaisempien hankkeiden kanssa.

| (59) | Koska Saksa on luvannut ilmoittaa erikseen edellä mainitulle tulevalle SF III -hankkeelle myönnettävästä tuesta ja asettaa sen edellytykseksi komission hyväksynnän, komission ei tässä päätöksessä tarvitse todeta, muodostaako ilmoitettu hanke tulevan SF III -hankkeen kanssa yhden ainoan investointihankkeen. |
| --- | --- |

(59)

Koska Saksa on luvannut ilmoittaa erikseen edellä mainitulle tulevalle SF III -hankkeelle myönnettävästä tuesta ja asettaa sen edellytykseksi komission hyväksynnän, komission ei tässä päätöksessä tarvitse todeta, muodostaako ilmoitettu hanke tulevan SF III -hankkeen kanssa yhden ainoan investointihankkeen.

6.4.2   Yhdenmukaisuus aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa

| (60) | Se, hyväksyykö komissio aluetuet suurille investointihankkeille aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti, riippuu tuensaajan markkinaosuuksista ennen investointia ja sen jälkeen sekä investoinnilla luodusta kapasiteetista. Voidakseen suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset arvioinnit komission on määriteltävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

(60)

Se, hyväksyykö komissio aluetuet suurille investointihankkeille aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti, riippuu tuensaajan markkinaosuuksista ennen investointia ja sen jälkeen sekä investoinnilla luodusta kapasiteetista. Voidakseen suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset arvioinnit komission on määriteltävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat.

| (61) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että ilmoitettu investointihanke koskee monikiteisiä aurinkopiikiekkoja. |
| --- | --- |

(61)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että ilmoitettu investointihanke koskee monikiteisiä aurinkopiikiekkoja.

| (62) | Koska komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että Itä-Freibergissä valmistettuja aurinkokiekkoja käytetään ainakin osittain tukea saaneen yritysryhmän sisällä jalostamalla ne aurinkokennoiksi tai aurinkomoduuleiksi, komissio katsoi päätöksessään aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaisesti (jonka mukaan silloin, kun hanke koskee välituotetta, jota ei juurikaan myydä markkinoilla, kyseinen tuote voi olla myös tuotantoketjun jälkipään tuote), että ilmoitetun investointihankkeen kohteena eivät ole pelkästään aurinkokiekot vaan myös aurinkokennot ja -moduulit. Aluetukisuuntaviivojen 68 artiklan a ja b alakohdan mukaista arviointia varten komissio määritteli merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi aurinkokiekkojen, aurinkokennojen ja aurinkomoduulien markkinat ja merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi maailmanlaajuiset markkinat. |
| --- | --- |

(62)

Koska komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että Itä-Freibergissä valmistettuja aurinkokiekkoja käytetään ainakin osittain tukea saaneen yritysryhmän sisällä jalostamalla ne aurinkokennoiksi tai aurinkomoduuleiksi, komissio katsoi päätöksessään aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaisesti (jonka mukaan silloin, kun hanke koskee välituotetta, jota ei juurikaan myydä markkinoilla, kyseinen tuote voi olla myös tuotantoketjun jälkipään tuote), että ilmoitetun investointihankkeen kohteena eivät ole pelkästään aurinkokiekot vaan myös aurinkokennot ja -moduulit. Aluetukisuuntaviivojen 68 artiklan a ja b alakohdan mukaista arviointia varten komissio määritteli merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi aurinkokiekkojen, aurinkokennojen ja aurinkomoduulien markkinat ja merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi maailmanlaajuiset markkinat.

| (63) | Päätöksessään tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio laski tukea saaneen yritysryhmän markkinaosuudet kaikilla merkityksellisillä markkinoilla ennen investointia ja sen jälkeen (vuosina 2006–2011). Tämä laskelma perustui huonoimpaan skenaarioon, jonka mukaan markkinat eivät voisi kasvaa vuoden 2010 jälkeen (koska käytettävissä olevassa riippumattomassa tutkimuksessa ei ole ennusteita vuoden 2010 jälkeiselle ajalle). Koska kaikki markkinaosuudet ovat näiden laskelmien mukaan ennen investointia alle 20 prosenttia ja investoinnin jälkeen alle 15 prosenttia, komissio totesi, ettei 25 prosentin markkinaosuus ylity, ja päätteli, että ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan kanssa. |
| --- | --- |

(63)

Päätöksessään tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio laski tukea saaneen yritysryhmän markkinaosuudet kaikilla merkityksellisillä markkinoilla ennen investointia ja sen jälkeen (vuosina 2006–2011). Tämä laskelma perustui huonoimpaan skenaarioon, jonka mukaan markkinat eivät voisi kasvaa vuoden 2010 jälkeen (koska käytettävissä olevassa riippumattomassa tutkimuksessa ei ole ennusteita vuoden 2010 jälkeiselle ajalle). Koska kaikki markkinaosuudet ovat näiden laskelmien mukaan ennen investointia alle 20 prosenttia ja investoinnin jälkeen alle 15 prosenttia, komissio totesi, ettei 25 prosentin markkinaosuus ylity, ja päätteli, että ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan kanssa.

| (64) | Aurinkosähkötuotteiden todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu vuosina 2001–2006 oli ETA-alueella 35 prosenttia eli selvästi nopeampaa kuin bruttokansantuotteen keskimääräinen vuotuinen kasvu, joka oli samoina vuosina 1,97 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätteli päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, että oli selvää, että todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu olisi selvästi yli 1,97 prosenttia myös, jos näistä välituotteista ei olisi ETA-alueen tietoja. Sen vuoksi komissio päätteli, että ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan kanssa. |
| --- | --- |

(64)

Aurinkosähkötuotteiden todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu vuosina 2001–2006 oli ETA-alueella 35 prosenttia eli selvästi nopeampaa kuin bruttokansantuotteen keskimääräinen vuotuinen kasvu, joka oli samoina vuosina 1,97 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätteli päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, että oli selvää, että todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu olisi selvästi yli 1,97 prosenttia myös, jos näistä välituotteista ei olisi ETA-alueen tietoja. Sen vuoksi komissio päätteli, että ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan kanssa.

| (65) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana ei ilmennyt todisteita, jotka olisivat asettaneet kyseenalaisiksi johdanto-osan 60–64 kohdassa esitetyt päätelmät tuen yhdenmukaisuudesta aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa. Lisäksi tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä tehdyn analyysin mukaan SW-konsernin odotettavissa olevat markkinaosuudet vuonna 2011 olisivat kaikilla merkityksellisillä markkinoilla alle 15 prosenttia eikä sen vuoksi ole riskiä, että laskettaessa markkinaosuudet uudelleen uudempien tutkimusten perusteella saataisiin tulokseksi 25 prosenttia ylittävät markkinaosuudet. |
| --- | --- |

(65)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana ei ilmennyt todisteita, jotka olisivat asettaneet kyseenalaisiksi johdanto-osan 60–64 kohdassa esitetyt päätelmät tuen yhdenmukaisuudesta aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa. Lisäksi tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä tehdyn analyysin mukaan SW-konsernin odotettavissa olevat markkinaosuudet vuonna 2011 olisivat kaikilla merkityksellisillä markkinoilla alle 15 prosenttia eikä sen vuoksi ole riskiä, että laskettaessa markkinaosuudet uudelleen uudempien tutkimusten perusteella saataisiin tulokseksi 25 prosenttia ylittävät markkinaosuudet.

| (66) | Sen vuoksi komissio vahvistaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä esittämänsä päätelmät, joiden mukaan ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Sen vuoksi komissio vahvistaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä esittämänsä päätelmät, joiden mukaan ilmoitettu tuki on yhdenmukaista aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa.

6.5   Päätelmät

| (67) | Komissio päättelee arviointinsa perusteella, että ilmoitettu tukitoimenpide noudattaa aluetukisuuntaviivoja ja ilmoitusajankohtana voimassa ollutta Saksan aluetukikarttaa, |
| --- | --- |

(67)

Komissio päättelee arviointinsa perusteella, että ilmoitettu tukitoimenpide noudattaa aluetukisuuntaviivoja ja ilmoitusajankohtana voimassa ollutta Saksan aluetukikarttaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Saksan liittotasavallan Deutsche Solar AG:lle suunnittelema nykyarvoltaan 40 364 760 euron suuruinen tuki, jonka intensiteetti bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna on 12,97 prosenttia, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

2.   Nykyarvoltaan 40 364 760 euron suuruinen tukitoimenpide, jonka intensiteetti bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna on 12,97 prosenttia, voidaan toteuttaa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 217, 26.8.2008, s. 19.

1

(2)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

2

(3)  Ks. alaviite 1. Päätökseen tehtiin oikaisu 28 päivänä huhtikuuta 2009 (julkaistu EUVL C 203, 28.8.2009, s. 11).

3

(4)  SW-konserni ei valmista eikä myy aurinkoenergiajärjestelmiä. Sillä on kuitenkin 29 prosentin omistusosuus Solarparc AG:stä, jonka päätoimiala on aurinkoenergiajärjestelmien valmistaminen ja asentaminen. Koska kyse on ainoastaan vähemmistöosakkuudesta, Solarparc AG:tä ei otettu huomioon arvioitaessa markkinoita tässä valtiontukiasiassa.

4

(5)  Yksi MWp vastaa 1 000 000 watin huipputehoa (Wp). Huipputeho on aurinkokennojen ja aurinkopaneelien tehokkuuden (nimellistehon) mittayksikkö. Tämä mittayksikkö on aurinkosähköalalla tavallinen aurinkopaneelien tehon vertailumittayksikkö, ja se kuvaa paneelien nimellistehoa vakiotestausolosuhteissa.

5

(6)  Asiassa N 642/02 – Kunnallisen elinkeinoinfrastruktuurin laajentaminen ”Alueellisia elinkeinorakenteita edistävän yhteisen puiteohjelman” II osan 7 kohdan mukaisesti – 1 päivänä lokakuuta 2003 tehty komission päätös (EUVL C 284, 27.11.2003, s. 5) ja asiassa N 142a/04 – Laki investointituista vuonna 2005 – vakiosäännöt – 19 päivänä tammikuuta 2005 tehty komission päätös (EUVL C 235, 23.9.2005, s. 3) sekä hyväksytty tukiohjelma XR 6/2007 – Investitionszulagengesetz 2007 (EUVL C 41, 24.2.2007, s. 9).

6

(7)  Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (aluetukia koskeva ryhmäpoikkeusasetus; EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29) 8 artiklan mukaisesti Saksa on toimittanut komissiolle myönnettävästä tuesta tiivistelmän, joka on kirjattu numerolla XR 31/2007 (EUVL C 102, 5.5.2007, s. 11).

7

(8)  Asetuksen (EY) N:o 1628/2006 8 artiklan mukaisesti Saksa on toimittanut myönnettävästä tuesta tiivistelmän, joka on kirjattu numerolla XR 6/2007 (EUVL C 41, 24.2.2007, s. 9).

8

(9)  Tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus, EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3) 9 artiklan mukaisesti Saksa on toimittanut komissiolle myönnettävästä tuesta tiivistelmän, joka on kirjattu numerolla XR 167/2007 (EUVL C 280, 20.11.2009, s. 7).

9

(10)  Liikesalaisuus.

10

(11)  Saksan aluetukikarttaa vuosina 2007–2013 koskevassa asiassa N 459/06 8 päivänä marraskuuta 2006 tehty komission päätös (EUVL C 295, 5.12.2006, s. 6).

11

(12)  Diskontattuna siihen vuoteen, jolloin P2-hankkeelle myönnettiin ensimmäinen tuki (12.9.2006), käyttämällä kyseisenä päivänä sovellettua diskonttokorkoa (4,36 %).

12

(13)  Saksa on peruuttanut alun perin suunnitellun 14 miljoonan euron tuen P3-hankkeelle.

13

(14)  Saksa on pienentänyt ilmoitetulle Itä-Freibergin hankkeelle myönnettävää tukea.

14

(15)  Jos yli 100 miljoonan euron hanke jaetaan kahteen hankkeeseen, jäsenvaltio voisi soveltaa hankekustannusten ensimmäiseen 50 miljoonaan euroon (siis yhteensä kahdesti) alueellista enimmäismäärää (ei tarvetta laskea sovellettavaa alueellista enimmäismäärää) ja puolta tästä enimmäismäärästä (myös kahdesti) seuraavaan 50 miljoonaan euroon. Niiden tukikelpoisten kustannusten osalta, jotka ylittävät 100 miljoonan euron enimmäismäärän, alueellinen enimmäismäärä laskee kolmannekseen (34 %).

15

(16)  Tähän lukuun päästään soveltamalla P2-hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin 35 prosentin (bruttoavustusekvivalentti) suuruista alueellisen tuen enimmäismäärää (sinä päivänä, jolloin tuki tälle hankkeelle myönnettiin, voimassa olleen Saksan aluetukikartan perusteella – 2 päivänä huhtikuuta 2003 asiassa N 641/02 – Saksan aluetukikartta vuosille 2004–2006 – tehty komission päätös (EUVL C 186, 6.8.2003, s. 18) ja 30 prosentin (bruttoavustusekvivalentti) enimmäismäärää P3-hankkeeseen ja ilmoitettuun hankkeeseen, koska vakioenimmäismäärää alennettiin Saksan uudessa aluetukikartassa, joka on ollut voimassa vuodesta 2007.

16

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 11.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 7/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä lokakuuta 2009,

omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Espanjan soveltama

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8107)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/5/EY)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueen perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Kirjallisissa kysymyksissä komissiolle (E-4431/05, E-4772/05 ja E-5800/06) eräät Euroopan parlamentin jäsenet ilmaisivat, että Espanja oli ottanut käyttöön erityisjärjestelmän, jonka väitettiin tarjoavan Espanjan yhtiöverolain (Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades (2), jäljempänä ’TRLIS-säädös’.) 12 §:n 5 momentin nojalla epäreilun verokannustimen espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittävän omistusosuuden ulkomaisissa yrityksissä. |
| --- | --- |

(1)

Kirjallisissa kysymyksissä komissiolle (E-4431/05, E-4772/05 ja E-5800/06) eräät Euroopan parlamentin jäsenet ilmaisivat, että Espanja oli ottanut käyttöön erityisjärjestelmän, jonka väitettiin tarjoavan Espanjan yhtiöverolain (Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades (2), jäljempänä ’TRLIS-säädös’.) 12 §:n 5 momentin nojalla epäreilun verokannustimen espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittävän omistusosuuden ulkomaisissa yrityksissä.

| (2) | Kirjallisessa kysymyksessä P-5509/05 Euroopan parlamentin jäsen David Martin (PSE) valitti komissiolle vihamielisestä valtausyrityksestä, jossa espanjalainen energiantuottaja Iberdrola osti brittiläisen energiantuotanto- ja -jakeluyhtiön (ScottishPower) osakkeita. Kyseisen parlamentin jäsenen mukaan Iberdrola oli hyötynyt sääntöjenvastaisesta valtiontuesta hankintaan sovelletun verovähennyksen muodossa. Parlamentin jäsen pyysi komissiota tutkimaan kaikki hankintaan liittyvät kilpailuongelmat. Komissio ilmoitti 12 päivänä tammikuuta 2007 tutkivansa, onko hankinta yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (3), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukainen. Komissio teki 26 päivänä maaliskuuta 2007 päätöksen (asiassa nro COMP/M. 4517 – Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4) olla vastustamatta ilmoitettua toimenpidettä ja totesi sen yhteismarkkinoille sopivaksi sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Kirjallisessa kysymyksessä P-5509/05 Euroopan parlamentin jäsen David Martin (PSE) valitti komissiolle vihamielisestä valtausyrityksestä, jossa espanjalainen energiantuottaja Iberdrola osti brittiläisen energiantuotanto- ja -jakeluyhtiön (ScottishPower) osakkeita. Kyseisen parlamentin jäsenen mukaan Iberdrola oli hyötynyt sääntöjenvastaisesta valtiontuesta hankintaan sovelletun verovähennyksen muodossa. Parlamentin jäsen pyysi komissiota tutkimaan kaikki hankintaan liittyvät kilpailuongelmat. Komissio ilmoitti 12 päivänä tammikuuta 2007 tutkivansa, onko hankinta yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (3), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukainen. Komissio teki 26 päivänä maaliskuuta 2007 päätöksen (asiassa nro COMP/M. 4517 – Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4) olla vastustamatta ilmoitettua toimenpidettä ja totesi sen yhteismarkkinoille sopivaksi sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (3) | Komissio pyysi 15 päivänä tammikuuta (D/50164) ja 26 päivänä maaliskuuta 2007 (D-51351) päivätyillä kirjeillä Espanjan viranomaisilta tietoja voidakseen arvioida TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin soveltamisalaa ja vaikutuksia, jotta voitaisiin määritellä, onko kyseessä mahdollisesti valtiontuki ja soveltuuko se yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 15 päivänä tammikuuta (D/50164) ja 26 päivänä maaliskuuta 2007 (D-51351) päivätyillä kirjeillä Espanjan viranomaisilta tietoja voidakseen arvioida TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin soveltamisalaa ja vaikutuksia, jotta voitaisiin määritellä, onko kyseessä mahdollisesti valtiontuki ja soveltuuko se yhteismarkkinoille.

| (4) | Espanjan viranomaiset vastasivat kysymyksiin kirjeitse 16 päivänä helmikuuta 2007 (A/31454) ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

(4)

Espanjan viranomaiset vastasivat kysymyksiin kirjeitse 16 päivänä helmikuuta 2007 (A/31454) ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 (A/34596).

| (5) | Komissio vastaanotti 28 päivänä elokuuta 2007 valituksen, jossa yksityinen toimija väitti, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa valtiontuen, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Valituksen tekijä pyysi, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti 28 päivänä elokuuta 2007 valituksen, jossa yksityinen toimija väitti, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa valtiontuen, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Valituksen tekijä pyysi, että sen henkilöllisyyttä ei paljasteta.

| (6) | Komissio aloitti 10 päivänä lokakuuta 2007 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamista koskeva päätös’, perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa vahvistetun muodollisen tutkintamenettelyn TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetystä rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi, joka näyttäisi täyttävän kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiontuen määritelmät. Komissio ilmoitti Espanjalle päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5), ja siinä pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti 10 päivänä lokakuuta 2007 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamista koskeva päätös’, perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa vahvistetun muodollisen tutkintamenettelyn TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetystä rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi, joka näyttäisi täyttävän kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiontuen määritelmät. Komissio ilmoitti Espanjalle päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5), ja siinä pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.

| (7) | Komissio vastaanotti 5 päivänä joulukuuta 2007 Espanjan kirjalliset huomautukset aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti 5 päivänä joulukuuta 2007 Espanjan kirjalliset huomautukset aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (8) | Komissio vastaanotti 18 päivän tammikuuta ja 16 päivän kesäkuuta 2008 välisenä aikana aloittamista koskevaa päätöstä koskevia huomautuksia 32 kolmannelta osapuolelta. Kolmannet osapuolet, jotka eivät pyytäneet käsittelyä nimettömänä, luetellaan tämän päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio vastaanotti 18 päivän tammikuuta ja 16 päivän kesäkuuta 2008 välisenä aikana aloittamista koskevaa päätöstä koskevia huomautuksia 32 kolmannelta osapuolelta. Kolmannet osapuolet, jotka eivät pyytäneet käsittelyä nimettömänä, luetellaan tämän päätöksen liitteessä.

| (9) | Komissio lähetti mainitut huomautukset kirjeitse 9 päivänä huhtikuuta (D/51431), 15 päivänä toukokuuta (D/51925) ja 22 päivänä toukokuuta 2008 (D/52035) Espanjan viranomaisille, jotta nämä voisivat kommentoida niitä. Espanjan viranomaiset esittivät omat näkemyksensä kolmansien osapuolten huomautuksista kirjeitse 30 päivänä kesäkuuta 2008 (A/12911) ja 22 päivänä huhtikuuta 2009 (A/9531). |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti mainitut huomautukset kirjeitse 9 päivänä huhtikuuta (D/51431), 15 päivänä toukokuuta (D/51925) ja 22 päivänä toukokuuta 2008 (D/52035) Espanjan viranomaisille, jotta nämä voisivat kommentoida niitä. Espanjan viranomaiset esittivät omat näkemyksensä kolmansien osapuolten huomautuksista kirjeitse 30 päivänä kesäkuuta 2008 (A/12911) ja 22 päivänä huhtikuuta 2009 (A/9531).

| (10) | Espanjan viranomaiset ja komission edustajat pitivät 18 päivänä helmikuuta 2008 sekä 12 päivänä toukokuuta ja 8 päivänä kesäkuuta 2009 tekniset kokoukset muun muassa selventääkseen eräitä seikkoja kyseisen järjestelmän soveltamisessa ja Espanjan lainsäädännön tulkintaa asian käsittelyn kannalta olennaisilta osin. |
| --- | --- |

(10)

Espanjan viranomaiset ja komission edustajat pitivät 18 päivänä helmikuuta 2008 sekä 12 päivänä toukokuuta ja 8 päivänä kesäkuuta 2009 tekniset kokoukset muun muassa selventääkseen eräitä seikkoja kyseisen järjestelmän soveltamisessa ja Espanjan lainsäädännön tulkintaa asian käsittelyn kannalta olennaisilta osin.

| (11) | Komission ja Banco de Santander SA:n edustajat pitivät kokouksen 7 päivänä huhtikuuta 2008; komission ja useita kolmansia osapuolia edustavan asianajotoimiston, J & A Garrigues SL:n, edustajat pitivät kokouksen 16 päivänä huhtikuuta 2008; komission ja Altadis SA:n edustajat pitivät kokouksen 2 päivänä heinäkuuta 2008; komission ja Telefónica SA:n edustajat pitivät kokouksen 12 päivänä helmikuuta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Komission ja Banco de Santander SA:n edustajat pitivät kokouksen 7 päivänä huhtikuuta 2008; komission ja useita kolmansia osapuolia edustavan asianajotoimiston, J & A Garrigues SL:n, edustajat pitivät kokouksen 16 päivänä huhtikuuta 2008; komission ja Altadis SA:n edustajat pitivät kokouksen 2 päivänä heinäkuuta 2008; komission ja Telefónica SA:n edustajat pitivät kokouksen 12 päivänä helmikuuta 2009.

| (12) | Espanjan viranomaiset esittivät kiistanalaisesta toimenpiteestä 14 päivänä heinäkuuta 2008 lisätietoja, erityisesti vuoden 2006 verotietoja, jotka antavat yleiskuvan kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyneistä verovelvollisista. |
| --- | --- |

(12)

Espanjan viranomaiset esittivät kiistanalaisesta toimenpiteestä 14 päivänä heinäkuuta 2008 lisätietoja, erityisesti vuoden 2006 verotietoja, jotka antavat yleiskuvan kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyneistä verovelvollisista.

| (13) | Espanjan viranomaiset antoivat sähköpostiviestillä 16 päivänä kesäkuuta 2009 lisätietoja ja väittivät, että espanjalaisilla yrityksillä on vieläkin useita esteitä rajat ylittävien sulautumien toteuttamisessa yhteisössä. |
| --- | --- |

(13)

Espanjan viranomaiset antoivat sähköpostiviestillä 16 päivänä kesäkuuta 2009 lisätietoja ja väittivät, että espanjalaisilla yrityksillä on vieläkin useita esteitä rajat ylittävien sulautumien toteuttamisessa yhteisössä.

II   KIISTANALAISEN TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (14) | Kiistanalaisessa toimenpiteessä kuluksi kirjataan rahallinen liikearvo, joka on syntynyt hankittaessa merkittävä omistusosuus ulkomaisessa kohdeyrityksessä. |
| --- | --- |

(14)

Kiistanalaisessa toimenpiteessä kuluksi kirjataan rahallinen liikearvo, joka on syntynyt hankittaessa merkittävä omistusosuus ulkomaisessa kohdeyrityksessä.

| (15) | Toimenpiteestä säädetään TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa. Joulukuun 27 päivänä 2001 annetun lain 24/2001 2 §:n 5 momentilla muutettiin 27 päivänä joulukuuta 1995 annettua Espanjan yhtiöverolakia nro 43/1995 lisäämällä siihen kyseinen 12 §:n 5 momentti. Maaliskuun 5 päivänä 2004 annetulla kuninkaan säädöksellä (Real Decreto Legislativo) vahvistettiin muutokset, joista oli siihen saakka säädetty yhtiöverolain koonnoksessa. |
| --- | --- |

(15)

Toimenpiteestä säädetään TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa. Joulukuun 27 päivänä 2001 annetun lain 24/2001 2 §:n 5 momentilla muutettiin 27 päivänä joulukuuta 1995 annettua Espanjan yhtiöverolakia nro 43/1995 lisäämällä siihen kyseinen 12 §:n 5 momentti. Maaliskuun 5 päivänä 2004 annetulla kuninkaan säädöksellä (Real Decreto Legislativo) vahvistettiin muutokset, joista oli siihen saakka säädetty yhtiöverolain koonnoksessa.

| (16) | Komissio on selvillä siitä, että Espanjan lainsäädäntö on muuttunut aloittamista koskevan päätöksen jälkeen (6). Komissio kuitenkin katsoo, että viimeisimmät muutokset eivät vaikuta aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin epäilyihin. Johdonmukaisuuden vuoksi komissio viittaa tässä päätöksessä Espanjan lainsäädännön kohtiin samalla tavalla kuin aloittamista koskevassa päätöksessä, vaikka ne ovat saattaneet sittemmin muuttua. Kaikista uusista säännöksistä mainitaan erikseen, että ne ovat uusia. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on selvillä siitä, että Espanjan lainsäädäntö on muuttunut aloittamista koskevan päätöksen jälkeen (6). Komissio kuitenkin katsoo, että viimeisimmät muutokset eivät vaikuta aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin epäilyihin. Johdonmukaisuuden vuoksi komissio viittaa tässä päätöksessä Espanjan lainsäädännön kohtiin samalla tavalla kuin aloittamista koskevassa päätöksessä, vaikka ne ovat saattaneet sittemmin muuttua. Kaikista uusista säännöksistä mainitaan erikseen, että ne ovat uusia.

| (17) | TRLIS-säädöksen 12 §:n (”Arvon korjaus: omaisuuserien arvon menetys”) 5 momentti tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002. Sen keskeinen sisältö on se, että Espanjassa verovelvollinen yritys voi vähentää verotettavasta tulostaan vähintään viiden prosentin omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan rahallisen liikearvon tasasuurina vuosierinä enintään 20 vuoden kuluessa hankinnasta. |
| --- | --- |

(17)

TRLIS-säädöksen 12 §:n (”Arvon korjaus: omaisuuserien arvon menetys”) 5 momentti tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002. Sen keskeinen sisältö on se, että Espanjassa verovelvollinen yritys voi vähentää verotettavasta tulostaan vähintään viiden prosentin omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan rahallisen liikearvon tasasuurina vuosierinä enintään 20 vuoden kuluessa hankinnasta.

| (18) | Liikearvolla tarkoitetaan arvoa, joka muodostuu liikenimen hyvästä maineesta, hyvistä asiakassuhteista, työntekijöiden ammattitaidosta ja muista vastaavista tekijöistä, joiden voidaan odottaa tuottavan tulevaisuudessa ilmeistä suurempia tuloja. Espanjan kirjanpitoperiaatteiden (7) mukaan kohteen hankinnasta maksettua hintaa, joka ylittää yrityksen omaisuuden markkina-arvon, nimitetään liikearvoksi, ja se on kirjattava erillisenä aineettomana omaisuuseränä heti, kun hankinnan tehnyt yritys ottaa kohdeyrityksen määräysvaltaansa (8). |
| --- | --- |

(18)

Liikearvolla tarkoitetaan arvoa, joka muodostuu liikenimen hyvästä maineesta, hyvistä asiakassuhteista, työntekijöiden ammattitaidosta ja muista vastaavista tekijöistä, joiden voidaan odottaa tuottavan tulevaisuudessa ilmeistä suurempia tuloja. Espanjan kirjanpitoperiaatteiden (7) mukaan kohteen hankinnasta maksettua hintaa, joka ylittää yrityksen omaisuuden markkina-arvon, nimitetään liikearvoksi, ja se on kirjattava erillisenä aineettomana omaisuuseränä heti, kun hankinnan tehnyt yritys ottaa kohdeyrityksen määräysvaltaansa (8).

| (19) | Kiistanalaista toimenpidettä lukuun ottamatta Espanjan verotusperiaatteiden mukaan liikearvo voidaan kirjata kuluksi ainoastaan yhteenliittymässä, joka syntyy itsenäisten yritysten omaisuuserien hankinnan tai luovutuksen taikka sulautumisen tai jakautumisen kautta. |
| --- | --- |

(19)

Kiistanalaista toimenpidettä lukuun ottamatta Espanjan verotusperiaatteiden mukaan liikearvo voidaan kirjata kuluksi ainoastaan yhteenliittymässä, joka syntyy itsenäisten yritysten omaisuuserien hankinnan tai luovutuksen taikka sulautumisen tai jakautumisen kautta.

| (20) | Espanjan verojärjestelmässä rahallisella liikearvolla tarkoitetaan liikearvoa, joka olisi kirjattu, jos osuudet omistava yritys ja kohdeyritys olisivat sulautuneet yhteen. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa tarkoitettu rahallinen liikearvo tuo sen vuoksi omistusosuuksien hankkimiseen käsitteen, jota käytetään yleensä omaisuuserien siirrossa tai liiketoimissa, joissa yritykset yhdistyvät. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin mukaan rahallinen liikearvo määräytyy vähentämällä kohdeyrityksen aineellisen ja aineettoman omaisuuden markkina-arvo omistusosuuden hankinnasta maksetusta hinnasta. |
| --- | --- |

(20)

Espanjan verojärjestelmässä rahallisella liikearvolla tarkoitetaan liikearvoa, joka olisi kirjattu, jos osuudet omistava yritys ja kohdeyritys olisivat sulautuneet yhteen. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa tarkoitettu rahallinen liikearvo tuo sen vuoksi omistusosuuksien hankkimiseen käsitteen, jota käytetään yleensä omaisuuserien siirrossa tai liiketoimissa, joissa yritykset yhdistyvät. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin mukaan rahallinen liikearvo määräytyy vähentämällä kohdeyrityksen aineellisen ja aineettoman omaisuuden markkina-arvo omistusosuuden hankinnasta maksetusta hinnasta.

| (21) | TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetään, että liikearvon kirjaaminen kuluksi edellyttää seuraavien TRLIS-säädöksen 21 §:ssä määriteltyjen ehtojen täyttymistä:






  a) | suora tai välillinen omistusosuus ulkomaisessa yrityksessä on vähintään 5 prosenttia keskeytyksettä vähintään yhden vuoden ajan (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetään, että liikearvon kirjaaminen kuluksi edellyttää seuraavien TRLIS-säädöksen 21 §:ssä määriteltyjen ehtojen täyttymistä:

a)

suora tai välillinen omistusosuus ulkomaisessa yrityksessä on vähintään 5 prosenttia keskeytyksettä vähintään yhden vuoden ajan (9);

| b) | ulkomainen yritys on velvollinen maksamaan Espanjassa sovellettavan veron kaltaista veroa. Tämän ehdon katsotaan täyttyvän, jos kohdeyritys sijaitsee maassa, jonka kanssa Espanjalla on kaksinkertaisen verotuksen estävä ja veronkiertoa ehkäisevä kansainvälinen sopimus (10); |
| --- | --- |

b)

ulkomainen yritys on velvollinen maksamaan Espanjassa sovellettavan veron kaltaista veroa. Tämän ehdon katsotaan täyttyvän, jos kohdeyritys sijaitsee maassa, jonka kanssa Espanjalla on kaksinkertaisen verotuksen estävä ja veronkiertoa ehkäisevä kansainvälinen sopimus (10);

| c) | ulkomaisen yrityksen tulot ovat pääasiassa peräisin yritystoiminnasta ulkomailla. Tämä ehto täyttyy, kun vähintään 85 prosenttia kohdeyrityksen tuloista






  i) | ei sisälly veropohjaan, johon sovelletaan Espanjan kansainvälisiä verotuksen avoimuutta koskevia sääntöjä, vaan joita verotetaan kuten Espanjassa hankittuja tuloja (11). Nämä ehdot täyttäviksi tuloiksi katsotaan erityisesti tulot seuraavista toimista:






  — | tukkukauppa, jos tavarat luovutetaan ostajille maassa tai alueella, jossa kohdeyritys sijaitsee tai missä tahansa maassa tai alueella Espanjan ulkopuolella, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ulkomaisen yrityksen tulot ovat pääasiassa peräisin yritystoiminnasta ulkomailla. Tämä ehto täyttyy, kun vähintään 85 prosenttia kohdeyrityksen tuloista

i)

ei sisälly veropohjaan, johon sovelletaan Espanjan kansainvälisiä verotuksen avoimuutta koskevia sääntöjä, vaan joita verotetaan kuten Espanjassa hankittuja tuloja (11). Nämä ehdot täyttäviksi tuloiksi katsotaan erityisesti tulot seuraavista toimista:

—

tukkukauppa, jos tavarat luovutetaan ostajille maassa tai alueella, jossa kohdeyritys sijaitsee tai missä tahansa maassa tai alueella Espanjan ulkopuolella,

| — | palvelut asiakkaille, joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole Espanjassa, |
| --- | --- |

—

palvelut asiakkaille, joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole Espanjassa,

| — | rahoituspalvelut asiakkaille, joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole Espanjassa, |
| --- | --- |

—

rahoituspalvelut asiakkaille, joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole Espanjassa,

| — | vakuutuspalvelut, joiden kohteena olevat riskit eivät sijaitse Espanjassa; |
| --- | --- |

—

vakuutuspalvelut, joiden kohteena olevat riskit eivät sijaitse Espanjassa;

| ii) | on osinkotuloa, jos TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin a alakohdassa tarkoitetusta omistusosuudesta kertyvän tulon luonnetta sekä espanjalaisen yrityksen suoran ja epäsuoran omistuksen tasoa (TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin c alakohta) koskevat ehdot täyttyvät (12). |
| --- | --- |

ii)

on osinkotuloa, jos TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin a alakohdassa tarkoitetusta omistusosuudesta kertyvän tulon luonnetta sekä espanjalaisen yrityksen suoran ja epäsuoran omistuksen tasoa (TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin c alakohta) koskevat ehdot täyttyvät (12).

| (22) | Kiistanalaisen toimenpiteen lisäksi on aiheellista esitellä lyhyesti seuraavat TRLIS-säädöksen säännökset, joihin tässä päätöksessä viitataan:






  a) | TRLIS-säädöksen veropohjan määrittämistä koskevaan IV lukuun sisältyvän 11 §:n (13) (”Arvon korjaus: kirjaaminen kuluksi”) 4 momentissa säädetään hankinnasta aiheutuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi vähintään 20 vuoden ajan seuraavin edellytyksin: i) liikearvo on seurausta vastikkeellisesta hankinnasta; ii) myyjällä ei ole muita suhteita ostavaan yritykseen. Aloittamista koskevan päätöksen jälkeen tähän säännökseen 4 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla lailla 16/2007 tehdyissä muutoksissa tarkennetaan lisäksi, että jos ii ehto ei täyty, liikearvon laskemisessa käytettävä maksettu hinta on hinta, jonka samaan ryhmään kuuluva yritys maksaisi osuuden hankinnasta ulkopuolisille henkilöille tai yksiköille. Lisäksi niissä vaaditaan, että iii) samanlaiselle määrälle on tehty jakamaton varaus. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kiistanalaisen toimenpiteen lisäksi on aiheellista esitellä lyhyesti seuraavat TRLIS-säädöksen säännökset, joihin tässä päätöksessä viitataan:

a)

TRLIS-säädöksen veropohjan määrittämistä koskevaan IV lukuun sisältyvän 11 §:n (13) (”Arvon korjaus: kirjaaminen kuluksi”) 4 momentissa säädetään hankinnasta aiheutuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi vähintään 20 vuoden ajan seuraavin edellytyksin: i) liikearvo on seurausta vastikkeellisesta hankinnasta; ii) myyjällä ei ole muita suhteita ostavaan yritykseen. Aloittamista koskevan päätöksen jälkeen tähän säännökseen 4 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla lailla 16/2007 tehdyissä muutoksissa tarkennetaan lisäksi, että jos ii ehto ei täyty, liikearvon laskemisessa käytettävä maksettu hinta on hinta, jonka samaan ryhmään kuuluva yritys maksaisi osuuden hankinnasta ulkopuolisille henkilöille tai yksiköille. Lisäksi niissä vaaditaan, että iii) samanlaiselle määrälle on tehty jakamaton varaus.

| b) | TRLIS-säädöksen IV lukuun kuuluvan 12 §:n 3 momentti antaa mahdollisuuden vähentää arvon laskuna osan kotimaisten ja ulkomaisten yritysten omistusosuuksista, joilla ei käydä kauppaa jälkimarkkinoilla. Vähennyksen enimmäismäärä on verovuoden alussa ja lopussa kirjattavien teoreettisten arvojen erotus. Kiistanalaista toimenpidettä voidaan soveltaa yhdessä TRLIS-säädöksen tämän pykälän kanssa (14). |
| --- | --- |

b)

TRLIS-säädöksen IV lukuun kuuluvan 12 §:n 3 momentti antaa mahdollisuuden vähentää arvon laskuna osan kotimaisten ja ulkomaisten yritysten omistusosuuksista, joilla ei käydä kauppaa jälkimarkkinoilla. Vähennyksen enimmäismäärä on verovuoden alussa ja lopussa kirjattavien teoreettisten arvojen erotus. Kiistanalaista toimenpidettä voidaan soveltaa yhdessä TRLIS-säädöksen tämän pykälän kanssa (14).

| c) | TRLIS-säädöksen 89 § (”Luovuttavan yrityksen ja vastaanottavan yrityksen pääomaosuudet”) sisältyy sen VII luvun VIII jaksoon, joka koskee erityisjärjestelyä yritysten sulautumia, jakautumisia, varojensiirtoja ja osakkeidenvaihtoa varten. Kyseisen pykälän 3 momentissa säädetään yritysten rakenneuudistuksista seuraavan liikearvon kirjaamisesta kuluksi. Säännöksen mukaan TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momentin soveltaminen sulautumisesta johtuvaan liikearvoon edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: i) vähintään 5 prosentin omistusosuus kohdeyrityksessä ennen sulautumaa; ii) on todistettava, että myyjä maksaa veron liikearvosta; iii) myyjä ja ostaja eivät ole keskenään riippuvuussuhteessa. Jos iii) ehto ei täyty, vähennettävän tulon on vastattava aineettoman omaisuuden peruuttamatonta arvon laskua. |
| --- | --- |

c)

TRLIS-säädöksen 89 § (”Luovuttavan yrityksen ja vastaanottavan yrityksen pääomaosuudet”) sisältyy sen VII luvun VIII jaksoon, joka koskee erityisjärjestelyä yritysten sulautumia, jakautumisia, varojensiirtoja ja osakkeidenvaihtoa varten. Kyseisen pykälän 3 momentissa säädetään yritysten rakenneuudistuksista seuraavan liikearvon kirjaamisesta kuluksi. Säännöksen mukaan TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momentin soveltaminen sulautumisesta johtuvaan liikearvoon edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: i) vähintään 5 prosentin omistusosuus kohdeyrityksessä ennen sulautumaa; ii) on todistettava, että myyjä maksaa veron liikearvosta; iii) myyjä ja ostaja eivät ole keskenään riippuvuussuhteessa. Jos iii) ehto ei täyty, vähennettävän tulon on vastattava aineettoman omaisuuden peruuttamatonta arvon laskua.

| d) | TRLIS-säädöksen 21 § ”Espanjan ulkopuolella sijaitsevien yritysten omistusosuuksia koskevien arvopapereiden siirrosta aiheutuvien ulkomaisista lähteistä saatavien osinkojen ja muiden tulojen vapauttaminen verosta kaksinkertaisen kansainvälisen verotuksen välttämiseksi” sisältyy säädöksen IV lukuun. Kyseisessä pykälässä määritellään edellytykset soveltaa vapautusta, joka koskee Espanjassa verovelvollisten yritysten saamia osinkoja tai voitto-osuuksia Espanjan ulkopuolella sijaitsevista yrityksistä. |
| --- | --- |

d)

TRLIS-säädöksen 21 § ”Espanjan ulkopuolella sijaitsevien yritysten omistusosuuksia koskevien arvopapereiden siirrosta aiheutuvien ulkomaisista lähteistä saatavien osinkojen ja muiden tulojen vapauttaminen verosta kaksinkertaisen kansainvälisen verotuksen välttämiseksi” sisältyy säädöksen IV lukuun. Kyseisessä pykälässä määritellään edellytykset soveltaa vapautusta, joka koskee Espanjassa verovelvollisten yritysten saamia osinkoja tai voitto-osuuksia Espanjan ulkopuolella sijaitsevista yrityksistä.

| e) | TRLIS-säädöksen 22 § ”Tiettyjen pysyvän sijoittautumisen vuoksi ulkomailta saatujen tulojen vapautus verosta” sisältyy säädöksen IV lukuun. Kyseisessä pykälässä säädetään ehdoista, joilla yrityksen pysyvän Espanjan ulkopuolelle sijoittautumisen vuoksi ulkomailta saadut tulot vapautetaan veroista. |
| --- | --- |

e)

TRLIS-säädöksen 22 § ”Tiettyjen pysyvän sijoittautumisen vuoksi ulkomailta saatujen tulojen vapautus verosta” sisältyy säädöksen IV lukuun. Kyseisessä pykälässä säädetään ehdoista, joilla yrityksen pysyvän Espanjan ulkopuolelle sijoittautumisen vuoksi ulkomailta saadut tulot vapautetaan veroista.

| (23) | Tässä päätöksessä tarkoitetaan:






  a) | ’omaisuuserien siirrolla’ toimenpidettä, jossa yritys siirtää toimintaansa lopettamatta toiselle yritykselle toiminnastaan yhden, useamman tai kaikki osat; |
| --- | --- | --- |

(23)

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

a)

’omaisuuserien siirrolla’ toimenpidettä, jossa yritys siirtää toimintaansa lopettamatta toiselle yritykselle toiminnastaan yhden, useamman tai kaikki osat;

| b) | ’yritysten yhdistämisellä’ toimenpidettä, jossa yksi tai useampi yritys siirtää purkautumishetkellään ilman selvitysmenettelyä kokonaisuudessaan toiselle jo olemassa olevalle tai yhdessä perustettavalle yritykselle varat ja vastuut, mistä vastineena sen osakkaille annetaan toisen yrityksen yhtiöpääomaa edustavat arvopaperit; |
| --- | --- |

b)

’yritysten yhdistämisellä’ toimenpidettä, jossa yksi tai useampi yritys siirtää purkautumishetkellään ilman selvitysmenettelyä kokonaisuudessaan toiselle jo olemassa olevalle tai yhdessä perustettavalle yritykselle varat ja vastuut, mistä vastineena sen osakkaille annetaan toisen yrityksen yhtiöpääomaa edustavat arvopaperit;

| c) | ’omistusosuuden hankkimisella’ toimenpidettä, jolla yritys hankkii osuuksia toisen yrityksen pääomasta mutta ei enemmistöä eikä kohdeyrityksen äänioikeuksien määräysvaltaa; |
| --- | --- |

c)

’omistusosuuden hankkimisella’ toimenpidettä, jolla yritys hankkii osuuksia toisen yrityksen pääomasta mutta ei enemmistöä eikä kohdeyrityksen äänioikeuksien määräysvaltaa;

| d) | ’kohdeyrityksellä’ yritystä, joka ei sijaitse Espanjassa, jonka tulot täyttävät 21 kappaleen c kohdassa määritellyt ehdot ja josta Espanjassa sijaitseva yritys hankkii omistusosuuden; |
| --- | --- |

d)

’kohdeyrityksellä’ yritystä, joka ei sijaitse Espanjassa, jonka tulot täyttävät 21 kappaleen c kohdassa määritellyt ehdot ja josta Espanjassa sijaitseva yritys hankkii omistusosuuden;

| e) | ’yhteisön sisäisellä hankinnalla’ kaikki TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin asiaa koskevat ehdot täyttävää omistusosuuden hankintaa jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetussa kohdeyrityksessä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai toiminnan keskus sijaitsee yhteisössä; |
| --- | --- |

e)

’yhteisön sisäisellä hankinnalla’ kaikki TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin asiaa koskevat ehdot täyttävää omistusosuuden hankintaa jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetussa kohdeyrityksessä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai toiminnan keskus sijaitsee yhteisössä;

| f) | ’yhteisön ulkopuolisella hankinnalla’ kaikki TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin asiaa koskevat ehdot täyttävää omistusosuuden hankintaa kohdeyrityksessä, jota ei ole perustettu minkään jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja jonka kotipaikka, keskushallinto tai toiminnan keskus eivät sijaitse yhteisössä. |
| --- | --- |

f)

’yhteisön ulkopuolisella hankinnalla’ kaikki TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin asiaa koskevat ehdot täyttävää omistusosuuden hankintaa kohdeyrityksessä, jota ei ole perustettu minkään jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja jonka kotipaikka, keskushallinto tai toiminnan keskus eivät sijaitse yhteisössä.

III   PERUSTELUT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (24) | Aloittamista koskevalla päätöksellä komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn kiistanalaisesta toimenpiteestä, koska vaikutti siltä, että kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellyt edellytykset tulkita toimenpide valtiontueksi näyttivät täyttyvän. Lisäksi komissio epäili, voitaisiinko kiistanalaisen toimenpiteen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, koska mitkään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista eivät näyttäneet olevan sovellettavissa. |
| --- | --- |

(24)

Aloittamista koskevalla päätöksellä komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn kiistanalaisesta toimenpiteestä, koska vaikutti siltä, että kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellyt edellytykset tulkita toimenpide valtiontueksi näyttivät täyttyvän. Lisäksi komissio epäili, voitaisiinko kiistanalaisen toimenpiteen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, koska mitkään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista eivät näyttäneet olevan sovellettavissa.

| (25) | Komissio katsoi erityisesti, että kiistanalainen toimenpide poikkesi Espanjan tavanomaisesta yhtiöverojärjestelmästä, joka on tässä asiassa vertailukohta. Lisäksi komissio oli sitä mieltä, että 5 prosentin omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisessa kohteessa johtuvan rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi näyttäisi muodostavan poikkeuksellisen kannustimen. |
| --- | --- |

(25)

Komissio katsoi erityisesti, että kiistanalainen toimenpide poikkesi Espanjan tavanomaisesta yhtiöverojärjestelmästä, joka on tässä asiassa vertailukohta. Lisäksi komissio oli sitä mieltä, että 5 prosentin omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisessa kohteessa johtuvan rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi näyttäisi muodostavan poikkeuksellisen kannustimen.

| (26) | Komissio totesi, että liikearvon verotuksellista kirjaamista kuluksi sovelletaan ainoastaan tiettyyn yrityslajiin eli yrityksiin, jotka hankkivat tiettyjä omistusosuuksia, jotka muodostavat vähintään 5 prosenttia kohdeyrityksen yhtiöpääomasta, ainoastaan TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset täyttävistä ulkomaisista kohdeyrityksistä. Komissio korosti myös, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan verovähennys, joka suosii ainoastaan kotimaisten tuotteiden vientiä, on valtiontukea (15). Tämän perusteella kyseinen kiistanalainen toimenpide vaikuttaa valikoivalta. |
| --- | --- |

(26)

Komissio totesi, että liikearvon verotuksellista kirjaamista kuluksi sovelletaan ainoastaan tiettyyn yrityslajiin eli yrityksiin, jotka hankkivat tiettyjä omistusosuuksia, jotka muodostavat vähintään 5 prosenttia kohdeyrityksen yhtiöpääomasta, ainoastaan TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset täyttävistä ulkomaisista kohdeyrityksistä. Komissio korosti myös, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan verovähennys, joka suosii ainoastaan kotimaisten tuotteiden vientiä, on valtiontukea (15). Tämän perusteella kyseinen kiistanalainen toimenpide vaikuttaa valikoivalta.

| (27) | Tässä yhteydessä komissio katsoi myös, että edun valikoivuus ei ollut perusteltavissa verojärjestelmän luonteella. Se katsoi erityisesti, että kiistanalaisesta toimenpiteestä johtuva erottelu, joka poikkesi Espanjan yleisistä kirjanpito- ja verojärjestelmistä, ei ollut perusteltavissa verojärjestelmään liittyvillä teknisillä syillä. Liikearvon voi vähentää ainoastaan siinä tapauksessa, että yritykset yhdistyvät tai omaisuuseriä siirretään, ja kiistanalainen toimenpide on tästä ainoa poikkeus. Komissio piti myös liioiteltuna väitettä, jonka mukaan kiistanalaisella toimenpiteellä saavutettaisiin Espanjan järjestelmässä tavoiteltu tasapuolisuus, koska se rajoittui ainoastaan merkittävien omistusosuuksien hankintaan ulkomaisissa yrityksissä. |
| --- | --- |

(27)

Tässä yhteydessä komissio katsoi myös, että edun valikoivuus ei ollut perusteltavissa verojärjestelmän luonteella. Se katsoi erityisesti, että kiistanalaisesta toimenpiteestä johtuva erottelu, joka poikkesi Espanjan yleisistä kirjanpito- ja verojärjestelmistä, ei ollut perusteltavissa verojärjestelmään liittyvillä teknisillä syillä. Liikearvon voi vähentää ainoastaan siinä tapauksessa, että yritykset yhdistyvät tai omaisuuseriä siirretään, ja kiistanalainen toimenpide on tästä ainoa poikkeus. Komissio piti myös liioiteltuna väitettä, jonka mukaan kiistanalaisella toimenpiteellä saavutettaisiin Espanjan järjestelmässä tavoiteltu tasapuolisuus, koska se rajoittui ainoastaan merkittävien omistusosuuksien hankintaan ulkomaisissa yrityksissä.

| (28) | Lisäksi komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide edellytti valtion varojen käyttöä, koska siihen liittyi julkisen talouden verotuloista luopuminen. Kiistanalainen toimenpide saattaa myös vääristää kilpailua eurooppalaisilla yritysmarkkinoilla, koska se tarjoaa taloudellista etua valikoidusti espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittäviä omistusosuuksia ulkomaisista yrityksistä. Komissio ei myöskään havainnut yhtään perustetta katsoa kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide edellytti valtion varojen käyttöä, koska siihen liittyi julkisen talouden verotuloista luopuminen. Kiistanalainen toimenpide saattaa myös vääristää kilpailua eurooppalaisilla yritysmarkkinoilla, koska se tarjoaa taloudellista etua valikoidusti espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittäviä omistusosuuksia ulkomaisista yrityksistä. Komissio ei myöskään havainnut yhtään perustetta katsoa kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (29) | Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että kiistanalainen toimenpide saattaa olla yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Sen vuoksi tuki olisi perittävä takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/199914 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi komissio pyysi Espanjan viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään mahdollisesti kyseeseen tulevia oikeusvarmuutta tai muuta yhteisön oikeuden yleistä periaatetta koskevia huomautuksia, joiden perusteella komissio saattaisi poikkeuksellisesti luopua tuen takaisinperinnästä edellä mainitun neuvoston asetuksen 14 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että kiistanalainen toimenpide saattaa olla yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Sen vuoksi tuki olisi perittävä takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/199914 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi komissio pyysi Espanjan viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään mahdollisesti kyseeseen tulevia oikeusvarmuutta tai muuta yhteisön oikeuden yleistä periaatetta koskevia huomautuksia, joiden perusteella komissio saattaisi poikkeuksellisesti luopua tuen takaisinperinnästä edellä mainitun neuvoston asetuksen 14 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaisesti.

IV   ESPANJAN VIRANOMAISTEN JA KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (30) | Komissio sai huomautuksia Espanjan viranomaisilta (16) ja 32 kolmannelta osapuolelta (17), joista kahdeksan oli järjestöjä. |
| --- | --- |

(30)

Komissio sai huomautuksia Espanjan viranomaisilta (16) ja 32 kolmannelta osapuolelta (17), joista kahdeksan oli järjestöjä.

| (31) | Tiivistäen voidaan todeta Espanjan viranomaisten katsovan, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetään yleisestä toimenpiteestä eikä poikkeuksesta Espanjan verojärjestelmässä, koska säännös antaa mahdollisuuden aineettomien omaisuuserien kirjaamiseen kuluksi kaikille verovelvollisille, jotka hankkivat merkittävän osuuden ulkomaisesta yrityksestä. Ottaen huomioon komission käytännön ja asiaa koskevan oikeuskäytännön Espanjan viranomaiset päättelivät, että kiistanalaisia toimenpiteitä ei voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Lisäksi Espanjan viranomaiset katsoivat, että toisenlaiset päätelmät loukkaisivat oikeusvarmuuden periaatetta. Espanjan viranomaiset kiistävät myös komission toimivallan vastustaa tätä yleistä toimenpidettä, koska ne katsovat, että valtiontukisäännöt eivät anna komissiolle oikeutta yhdenmukaistaa verotusta niiden pohjalta. |
| --- | --- |

(31)

Tiivistäen voidaan todeta Espanjan viranomaisten katsovan, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetään yleisestä toimenpiteestä eikä poikkeuksesta Espanjan verojärjestelmässä, koska säännös antaa mahdollisuuden aineettomien omaisuuserien kirjaamiseen kuluksi kaikille verovelvollisille, jotka hankkivat merkittävän osuuden ulkomaisesta yrityksestä. Ottaen huomioon komission käytännön ja asiaa koskevan oikeuskäytännön Espanjan viranomaiset päättelivät, että kiistanalaisia toimenpiteitä ei voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Lisäksi Espanjan viranomaiset katsoivat, että toisenlaiset päätelmät loukkaisivat oikeusvarmuuden periaatetta. Espanjan viranomaiset kiistävät myös komission toimivallan vastustaa tätä yleistä toimenpidettä, koska ne katsovat, että valtiontukisäännöt eivät anna komissiolle oikeutta yhdenmukaistaa verotusta niiden pohjalta.

| (32) | Yleisesti ottaen 30 kolmatta osapuolta (jäljempänä ’30:n kolmannen osapuolen joukko’) tuki Espanjan viranomaisten näkemyksiä, mutta loput kaksi kolmatta osapuolta (jäljempänä ’kahden osapuolen joukko’) katsoivat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen. Jatkossa 30:n kolmannen osapuolen joukon väitteet esitetään yhdessä Espanjan viranomaisten kannanottojen kanssa, kun taas kahden osapuolen joukon väitteet käsitellään erikseen. |
| --- | --- |

(32)

Yleisesti ottaen 30 kolmatta osapuolta (jäljempänä ’30:n kolmannen osapuolen joukko’) tuki Espanjan viranomaisten näkemyksiä, mutta loput kaksi kolmatta osapuolta (jäljempänä ’kahden osapuolen joukko’) katsoivat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen. Jatkossa 30:n kolmannen osapuolen joukon väitteet esitetään yhdessä Espanjan viranomaisten kannanottojen kanssa, kun taas kahden osapuolen joukon väitteet käsitellään erikseen.

A.   Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon huomautukset

| (33) | Alustavana huomiona Espanjan viranomaiset korostivat sitä, että välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen komission toimissa tässä asiassa on noudatettava perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyä toissijaisuusperiaatetta. Toiseksi Espanjan viranomaiset muistuttavat, että perustamissopimuksen 3 artiklassa ja 58 artiklan 1 kohdan a alakohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa erilaisia verojärjestelmiä verovelvollisten asuinpaikan tai heidän pääomansa sijoituspaikan perusteella ilman, että kyseistä järjestelmää voidaan katsoa pääomien vapaan liikkuvuuden rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Alustavana huomiona Espanjan viranomaiset korostivat sitä, että välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen komission toimissa tässä asiassa on noudatettava perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyä toissijaisuusperiaatetta. Toiseksi Espanjan viranomaiset muistuttavat, että perustamissopimuksen 3 artiklassa ja 58 artiklan 1 kohdan a alakohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa erilaisia verojärjestelmiä verovelvollisten asuinpaikan tai heidän pääomansa sijoituspaikan perusteella ilman, että kyseistä järjestelmää voidaan katsoa pääomien vapaan liikkuvuuden rajoittamiseksi.

| (34) | Lisäksi 30:n kolmannen osapuolen joukko väitti, että komission kielteinen päätös rikkoisi perustamissopimuksen periaatetta kansallisesta oikeudesta päättää verotuksesta sekä perustamissopimuksen 56 artiklaa, jossa kielletään pääomien vapaan liikkuvuuden rajoitukset. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi 30:n kolmannen osapuolen joukko väitti, että komission kielteinen päätös rikkoisi perustamissopimuksen periaatetta kansallisesta oikeudesta päättää verotuksesta sekä perustamissopimuksen 56 artiklaa, jossa kielletään pääomien vapaan liikkuvuuden rajoitukset.

A.1   Kiistanalainen toimenpide ei ole valtiontukea

| (35) | Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsovat, että kiistanalainen toimenpide ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska: i) se ei tarjoa taloudellista etua, ii) se ei suosi tiettyjä yrityksiä ja iii) se ei vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua jäsenvaltioiden välillä. Ne katsovat Espanjan verojärjestelmän sisäisen logiikan mukaisesti, että kiistanalaista toimenpidettä on pidettävä yleisenä toimenpiteenä, jota sovelletaan erottelematta kaikenlaisiin yrityksiin ja kaikenlaiseen toimintaan. |
| --- | --- |

(35)

Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsovat, että kiistanalainen toimenpide ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska: i) se ei tarjoa taloudellista etua, ii) se ei suosi tiettyjä yrityksiä ja iii) se ei vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua jäsenvaltioiden välillä. Ne katsovat Espanjan verojärjestelmän sisäisen logiikan mukaisesti, että kiistanalaista toimenpidettä on pidettävä yleisenä toimenpiteenä, jota sovelletaan erottelematta kaikenlaisiin yrityksiin ja kaikenlaiseen toimintaan.

A.1.1   Kiistanalainen toimenpide ei tarjoa taloudellista etua

| (36) | Vastoin aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaistua komission kantaa Espanjan viranomaiset katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei poikkea Espanjan yhtiöverojärjestelmästä, koska i) Espanjan kirjanpitojärjestelmä ei sovellu vertailukohdaksi tarkasteltaessa mahdollisia poikkeuksia verojärjestelmässä; ii) vaikka se siihen soveltuisi, rahallisen liikearvon määrittely vähennyskelpoiseksi omaisuuseräksi tietyllä aikavälillä on historiallisesti sisältynyt yrityksiä koskeviin Espanjan kirjanpito- ja verojärjestelmiin. |
| --- | --- |

(36)

Vastoin aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaistua komission kantaa Espanjan viranomaiset katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei poikkea Espanjan yhtiöverojärjestelmästä, koska i) Espanjan kirjanpitojärjestelmä ei sovellu vertailukohdaksi tarkasteltaessa mahdollisia poikkeuksia verojärjestelmässä; ii) vaikka se siihen soveltuisi, rahallisen liikearvon määrittely vähennyskelpoiseksi omaisuuseräksi tietyllä aikavälillä on historiallisesti sisältynyt yrityksiä koskeviin Espanjan kirjanpito- ja verojärjestelmiin.

| (37) | Ensiksikin koska kirjanpitosääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, kirjanpidon tulosta ei voida pitää vertailukohtana sen määrittämiseksi, onko kiistanalainen toimenpide luonteeltaan poikkeuksellinen. Espanjassa veropohja nimittäin lasketaan kirjanpidon tuloksen pohjalta, ja sitä korjataan verosääntöjen mukaisesti. Näin ollen kirjanpidollisia seikkoja ei voida Espanjan näkemyksen mukaan pitää tässä asiassa vertailukohtana verotukselliselle toimenpiteelle. |
| --- | --- |

(37)

Ensiksikin koska kirjanpitosääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, kirjanpidon tulosta ei voida pitää vertailukohtana sen määrittämiseksi, onko kiistanalainen toimenpide luonteeltaan poikkeuksellinen. Espanjassa veropohja nimittäin lasketaan kirjanpidon tuloksen pohjalta, ja sitä korjataan verosääntöjen mukaisesti. Näin ollen kirjanpidollisia seikkoja ei voida Espanjan näkemyksen mukaan pitää tässä asiassa vertailukohtana verotukselliselle toimenpiteelle.

| (38) | Toiseksi on väärin väittää, että liikearvon kirjaaminen kuluksi ei sisältyisi Espanjan kirjanpitojärjestelmän logiikkaan, koska sekä liikearvo (18) että rahallinen liikearvo (19) voidaan kirjata kuluksi enintään 20 vuoden ajan. Nämä kokemukseen perustuvat säännöt heijastavat sekä aineellisten että muiden omaisuuserien arvon alenemista. Tästä syystä TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei muodosta poikkeusta, koska se ei poikkea liikearvon vähentämistä koskevista säännöistä, jotka on vahvistettu Espanjan kirjanpito- ja verojärjestelmissä. |
| --- | --- |

(38)

Toiseksi on väärin väittää, että liikearvon kirjaaminen kuluksi ei sisältyisi Espanjan kirjanpitojärjestelmän logiikkaan, koska sekä liikearvo (18) että rahallinen liikearvo (19) voidaan kirjata kuluksi enintään 20 vuoden ajan. Nämä kokemukseen perustuvat säännöt heijastavat sekä aineellisten että muiden omaisuuserien arvon alenemista. Tästä syystä TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei muodosta poikkeusta, koska se ei poikkea liikearvon vähentämistä koskevista säännöistä, jotka on vahvistettu Espanjan kirjanpito- ja verojärjestelmissä.

| (39) | Kolmanneksi Espanjan viranomaiset huomauttavat, että kiistanalainen toimenpide ei tarjoa todellista taloudellista etua, koska jos hankittu omistusosuus myydään, vähennetty määrä otetaan takaisin myyntivoittoverotuksella siten, että verovelvollinen päätyy samaan tilanteeseen kuin jos TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momenttia ei olisi sovellettu. |
| --- | --- |

(39)

Kolmanneksi Espanjan viranomaiset huomauttavat, että kiistanalainen toimenpide ei tarjoa todellista taloudellista etua, koska jos hankittu omistusosuus myydään, vähennetty määrä otetaan takaisin myyntivoittoverotuksella siten, että verovelvollinen päätyy samaan tilanteeseen kuin jos TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momenttia ei olisi sovellettu.

| (40) | Neljänneksi komissio olisi viitannut virheellisesti TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momenttiin ja 89 §:n 3 momenttiin edun toteamiseksi. Aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin soveltamisesta hyötyminen ei edellytä yritysten yhdistymistä eikä kohdeyrityksen ottamista määräysvaltaan. Tämä käsitys perustuu Espanjan verojärjestelmän väärinymmärrykseen, koska kyseiset kaksi säännöstä eivät estä yritysryhmää, joka yhdessä hankkii määräysvallan kohdeyrityksessä, vähentämästä toimenpiteestä johtuvan liikearvon suhteellista osuutta. Näiden kahden säännöksen soveltaminen ei siis edellytä sitä, että hyötyäkseen kiistanalaisesta toimenpiteestä yksi yritys hankkii määräysvallan kohdeyrityksestä. Tässä yhteydessä ei ole syytä katsoa, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaisi enemmän etua kuin säädöksen 11 §:n 4 momentti tai 89 §:n 3 momentti siltä osin kuin on kyse edunsaajien määräysvallasta. Omistusosuuden viiden prosentin ehdon osalta on korostettava, että ehto on johdonmukainen TRLIS-säädöksen 89 §:n 3 momentin kanssa sekä komission direktiivien ja käytännön (20) kanssa. |
| --- | --- |

(40)

Neljänneksi komissio olisi viitannut virheellisesti TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momenttiin ja 89 §:n 3 momenttiin edun toteamiseksi. Aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin soveltamisesta hyötyminen ei edellytä yritysten yhdistymistä eikä kohdeyrityksen ottamista määräysvaltaan. Tämä käsitys perustuu Espanjan verojärjestelmän väärinymmärrykseen, koska kyseiset kaksi säännöstä eivät estä yritysryhmää, joka yhdessä hankkii määräysvallan kohdeyrityksessä, vähentämästä toimenpiteestä johtuvan liikearvon suhteellista osuutta. Näiden kahden säännöksen soveltaminen ei siis edellytä sitä, että hyötyäkseen kiistanalaisesta toimenpiteestä yksi yritys hankkii määräysvallan kohdeyrityksestä. Tässä yhteydessä ei ole syytä katsoa, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaisi enemmän etua kuin säädöksen 11 §:n 4 momentti tai 89 §:n 3 momentti siltä osin kuin on kyse edunsaajien määräysvallasta. Omistusosuuden viiden prosentin ehdon osalta on korostettava, että ehto on johdonmukainen TRLIS-säädöksen 89 §:n 3 momentin kanssa sekä komission direktiivien ja käytännön (20) kanssa.

| (41) | Espanjan viranomaiset väittävät, että komissio viittaa virheellisesti myös TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momenttiin arvioidessaan säädöksen 12 §:n 5 momentin mahdollista edullisuutta. Säädöksen 12 §:n 3 momenttia sovelletaan arvon alennuttua, jos kohdeyritys on kirjannut objektiivista tappiota, kun taas 5 momentti täydentää tätä säännöstä ja koskee arvon alenemista, joka johtuu rahallisen liikearvon alenemisesta. |
| --- | --- |

(41)

Espanjan viranomaiset väittävät, että komissio viittaa virheellisesti myös TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momenttiin arvioidessaan säädöksen 12 §:n 5 momentin mahdollista edullisuutta. Säädöksen 12 §:n 3 momenttia sovelletaan arvon alennuttua, jos kohdeyritys on kirjannut objektiivista tappiota, kun taas 5 momentti täydentää tätä säännöstä ja koskee arvon alenemista, joka johtuu rahallisen liikearvon alenemisesta.

| (42) | Viidenneksi komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (21), jäljempänä ’komission tiedonanto’, nimenomaan mainitaan, että kuluksi kirjaamista koskevat säännöt eivät merkitse, että kyseessä on valtiontuki. Koska korjauskerroin molempien liikearvojen (rahallinen liikearvo ja liikearvo) kirjaamisessa kuluksi vähintään 20 vuoden aikana on sama, sääntö ei muodosta poikkeusta yleiseen verojärjestelmään. |
| --- | --- |

(42)

Viidenneksi komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (21), jäljempänä ’komission tiedonanto’, nimenomaan mainitaan, että kuluksi kirjaamista koskevat säännöt eivät merkitse, että kyseessä on valtiontuki. Koska korjauskerroin molempien liikearvojen (rahallinen liikearvo ja liikearvo) kirjaamisessa kuluksi vähintään 20 vuoden aikana on sama, sääntö ei muodosta poikkeusta yleiseen verojärjestelmään.

| (43) | Myös 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että jos kiistanalainen toimenpide tarjoaisi etua, lopullisia edunsaajia olisivat kohdeyrityksen osakkaat, jotka saisivat kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvän, ostavan yrityksen maksaman hinnan. |
| --- | --- |

(43)

Myös 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että jos kiistanalainen toimenpide tarjoaisi etua, lopullisia edunsaajia olisivat kohdeyrityksen osakkaat, jotka saisivat kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvän, ostavan yrityksen maksaman hinnan.

A.1.2   Kiistanalainen toimenpide ei suosi tiettyjä yrityksiä tai tietynlaista tuotantoa

| (44) | Espanjan viranomaiset väittävät, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on yleinen toimenpide, koska se on tarjolla kaikille espanjalaisille yrityksille riippumatta niiden toiminnasta, toimialasta, koosta, yhtiömuodosta tai muista ominaisuuksista. Ainoa kiistanalaisessa toimenpiteessä edellytetty ehto on se, että edunsaaja on verovelvollinen Espanjassa. Se, että kaikki verovelvolliset eivät hyödy kiistanalaisesta toimenpiteestä, ei tee siitä valikoivaa. Näin ollen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valikoiva käytännössä eikä lain kirjaimen kannalta. Espanjan viranomaiset esittivätkin kirjeitse (22)14 päivänä heinäkuuta 2008 tietoja, jotka oli koottu espanjalaisista veroilmoituksista vuodelta 2006 ja joista kävi ilmi, että kiistanalaisesta toimenpiteestä oli hyötynyt kaikenlaisia yrityksiä (pk-yrityksiä ja suuryrityksiä) sekä eri toimialoilla toimivia yrityksiä. Espanjan viranomaiset korostivat lisäksi, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli hiljattain antanut tuomion (23), jossa se totesi, että edunsaajien vähäinen määrä ei myöskään ollut sinänsä riittävä osoitus säännön valikoivuudesta, koska määrä saattaa edustaa kaikkia niitä yrityksiä, jotka ovat samassa tilanteessa ja oikeudellisessa asemassa. Espanjan viranomaiset korostivat erityisesti sitä, että kiistanalaisessa toimenpiteessä oli yhtäläisyyksiä hiljattain käsiteltyyn asiaan (24), jonka komissio katsoi yleiseksi, ja pyysivät sen vuoksi samaa kohtelua. |
| --- | --- |

(44)

Espanjan viranomaiset väittävät, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on yleinen toimenpide, koska se on tarjolla kaikille espanjalaisille yrityksille riippumatta niiden toiminnasta, toimialasta, koosta, yhtiömuodosta tai muista ominaisuuksista. Ainoa kiistanalaisessa toimenpiteessä edellytetty ehto on se, että edunsaaja on verovelvollinen Espanjassa. Se, että kaikki verovelvolliset eivät hyödy kiistanalaisesta toimenpiteestä, ei tee siitä valikoivaa. Näin ollen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valikoiva käytännössä eikä lain kirjaimen kannalta. Espanjan viranomaiset esittivätkin kirjeitse (22)14 päivänä heinäkuuta 2008 tietoja, jotka oli koottu espanjalaisista veroilmoituksista vuodelta 2006 ja joista kävi ilmi, että kiistanalaisesta toimenpiteestä oli hyötynyt kaikenlaisia yrityksiä (pk-yrityksiä ja suuryrityksiä) sekä eri toimialoilla toimivia yrityksiä. Espanjan viranomaiset korostivat lisäksi, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli hiljattain antanut tuomion (23), jossa se totesi, että edunsaajien vähäinen määrä ei myöskään ollut sinänsä riittävä osoitus säännön valikoivuudesta, koska määrä saattaa edustaa kaikkia niitä yrityksiä, jotka ovat samassa tilanteessa ja oikeudellisessa asemassa. Espanjan viranomaiset korostivat erityisesti sitä, että kiistanalaisessa toimenpiteessä oli yhtäläisyyksiä hiljattain käsiteltyyn asiaan (24), jonka komissio katsoi yleiseksi, ja pyysivät sen vuoksi samaa kohtelua.

| (45) | Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon mukaan komissio on sekoittanut aloittamista koskevassa päätöksessään valikoivuuden ja kiistanalaisen toimenpiteen objektiiviset ehdot, joissa viitataan ainoastaan tiettyihin liiketoimiin (eli osuuteen ulkomaisessa kohdeyrityksessä). Komissio onkin väittänyt, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on valikoiva, koska se ei salli samanlaista kohtelua samanlaisille investoinneille espanjalaisiin yrityksiin. Komissio ei kuitenkaan ota huomioon sitä, että valikoivuus ei määräydy sen perusteella, onko kiistanalaisen toimenpiteen edunsaaja yritysten ryhmä tai monikansallinen yritys, jolla on osuus kohdeyrityksestä. Se, että toimenpide hyödyttää ainoastaan yrityksiä, jotka täyttävät kiistanalaisen toimenpiteen objektiiviset edellytykset, ei sinänsä tee toimenpiteestä valikoivaa. Valikoivuuteen sisältyy aina subjektiivisia rajoituksia kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajasta. Valikoivuuden käsite on määritelty tässä menettelyssä toisin kuin komission aiemmassa käytännössä, ja se on melko epämääräinen ja laaja. Sen omaksuminen johtaisi virheelliseen päätelmään, että suurin osa verovähennyskelpoisista kuluista kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(45)

Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon mukaan komissio on sekoittanut aloittamista koskevassa päätöksessään valikoivuuden ja kiistanalaisen toimenpiteen objektiiviset ehdot, joissa viitataan ainoastaan tiettyihin liiketoimiin (eli osuuteen ulkomaisessa kohdeyrityksessä). Komissio onkin väittänyt, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on valikoiva, koska se ei salli samanlaista kohtelua samanlaisille investoinneille espanjalaisiin yrityksiin. Komissio ei kuitenkaan ota huomioon sitä, että valikoivuus ei määräydy sen perusteella, onko kiistanalaisen toimenpiteen edunsaaja yritysten ryhmä tai monikansallinen yritys, jolla on osuus kohdeyrityksestä. Se, että toimenpide hyödyttää ainoastaan yrityksiä, jotka täyttävät kiistanalaisen toimenpiteen objektiiviset edellytykset, ei sinänsä tee toimenpiteestä valikoivaa. Valikoivuuteen sisältyy aina subjektiivisia rajoituksia kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajasta. Valikoivuuden käsite on määritelty tässä menettelyssä toisin kuin komission aiemmassa käytännössä, ja se on melko epämääräinen ja laaja. Sen omaksuminen johtaisi virheelliseen päätelmään, että suurin osa verovähennyskelpoisista kuluista kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (46) | Espanjan viranomaiset lisäsivät, että rahallisen liikearvon kuluksi kirjaamisen rajoittaminen tapauksiin, joissa liikearvo on syntynyt merkittävän omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisessa kohdeyrityksessä, ei riitä kumoamaan kiistanalaisen toimenpiteen yleistä luonnetta, koska sitä sovelletaan samalla tavalla mihin tahansa Espanjassa verovelvolliseen yritykseen ilman lisävaatimuksia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (25) mukaan toimenpide, joka hyödyttää erotuksetta kaikkia kyseisen valtion alueella sijaitsevia yrityksiä, ei voi olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Espanjan viranomaiset lisäsivät, että rahallisen liikearvon kuluksi kirjaamisen rajoittaminen tapauksiin, joissa liikearvo on syntynyt merkittävän omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisessa kohdeyrityksessä, ei riitä kumoamaan kiistanalaisen toimenpiteen yleistä luonnetta, koska sitä sovelletaan samalla tavalla mihin tahansa Espanjassa verovelvolliseen yritykseen ilman lisävaatimuksia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (25) mukaan toimenpide, joka hyödyttää erotuksetta kaikkia kyseisen valtion alueella sijaitsevia yrityksiä, ei voi olla valtiontukea.

| (47) | Kolmanneksi vähimmäismäärän asettaminen 5 prosenttiin ei edellytä tietynsuuruista investointia, joten kiistanalainen toimenpide ei hyödytä ainoastaan suuria yrityksiä. Espanjan viranomaiset eivät pidä asian kannalta olennaisena sitä, että kiistanalaisen toimenpiteen soveltaminen ei edellytä, että myyjä maksaa myyntivoittoveroa, koska viranomaisilla ei ole toimivaltaa valvoa tuloja, joita saa ulkomailla sijaitseva myyjä, joka ei ole Espanjassa verovelvollinen. Toimenpiteen soveltamisalan rajoittaminen verotusteknisistä syistä osakkeiden hankintaan kohdeyrityksistä on johdonmukainen yhteisön eri direktiivien soveltamisesta johtuvan tilanteen kanssa. Esimerkiksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY (26), jäljempänä ”rajat ylittäviä korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi”, ja jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/123/EY (27), jäljempänä ”emo- ja tytäryhtiöitä koskeva direktiivi”, soveltamisen seurauksena osinkojen, korkojen ja rojaltien verokohtelussa saattaa olla eroa sen mukaan, suorittaako maksun koti- vai ulkomainen yritys. |
| --- | --- |

(47)

Kolmanneksi vähimmäismäärän asettaminen 5 prosenttiin ei edellytä tietynsuuruista investointia, joten kiistanalainen toimenpide ei hyödytä ainoastaan suuria yrityksiä. Espanjan viranomaiset eivät pidä asian kannalta olennaisena sitä, että kiistanalaisen toimenpiteen soveltaminen ei edellytä, että myyjä maksaa myyntivoittoveroa, koska viranomaisilla ei ole toimivaltaa valvoa tuloja, joita saa ulkomailla sijaitseva myyjä, joka ei ole Espanjassa verovelvollinen. Toimenpiteen soveltamisalan rajoittaminen verotusteknisistä syistä osakkeiden hankintaan kohdeyrityksistä on johdonmukainen yhteisön eri direktiivien soveltamisesta johtuvan tilanteen kanssa. Esimerkiksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY (26), jäljempänä ”rajat ylittäviä korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi”, ja jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/123/EY (27), jäljempänä ”emo- ja tytäryhtiöitä koskeva direktiivi”, soveltamisen seurauksena osinkojen, korkojen ja rojaltien verokohtelussa saattaa olla eroa sen mukaan, suorittaako maksun koti- vai ulkomainen yritys.

| (48) | Kiistanalaisen toimenpiteen käyttö on joka tapauksessa perusteltua Espanjan verolainsäädännölle olennaisen tasapuolisuusperiaatteen nojalla. Periaate merkitsee sitä, että investoinnin verokohtelun on oltava tasapuolista siitä riippumatta, miten se on tehty, olipa kyseessä omaisuuserien siirto, yritysten yhdistyminen tai omistusosuuksien hankkiminen. Näin ollen investointi on kirjattava kuluksi samalla tavalla riippumatta siitä, miten kyseinen hankinta on toteutettu. Kiistanalaisen toimenpiteen lopullinen tavoite tästä laajemmasta näkökulmasta on taata pääomien vapaa liikkuvuus ja välttää syrjivää verokohtelua kohdeyritysten kanssa tehtyjen liiketoimien ja pelkästään kotimaisten liiketoimien välillä. Koska merkittävien omistusosuuksien hankinnat kotimaisissa yrityksissä voivat johtaa myyvän ja ostavan yrityksen yhdistymiseen ilman mitään oikeudellisia tai verotuksellisia esteitä, liikearvo, joka yhdistymisestä verotuksen merkityksessä syntyisi, voidaan kirjata kuluksi (28). Rajat ylittävistä toimista ei voi kuitenkaan syntyä liikearvoa, koska yhdenmukaistamista yhteisön tasolla ei ole saatettu valmiiksi tai koska yhteisön ulkopuolella ei ole minkäänasteista yhdenmukaistamista. Espanjan viranomaiset väittävät (29), että Espanjan verosääntöihin sisältyy erilaisia verojärjestelmiä, kuten hankittaessa omistusosuuksia ulkomaisissa (ei mahdollisuutta sulautumiin, riskinotto jne.) tai kotimaisissa yrityksissä, millä pyritään Espanjan omassa lainsäädännössä ja yhteisön oikeudessa tavoiteltuun verotuksen tasapuolisuuteen sekä Espanjan verojärjestelmän johdonmukaisuuteen ja tehokkuuteen. Vaikka eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, jakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettu direktiivi 90/434/ETY (30), jäljempänä ”rajat ylittävää verotusta koskeva direktiivi”, poisti verotukselliset esteet, pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista 26 päivänä lokakuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/56/EY (31), jäljempänä ”rajat ylittäviä sulautumisia koskeva direktiivi”, ei vielä ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (32). Käytännössä tämä tilanne aiheuttaa sen, että eri jäsenvaltioiden yritysten ei ole mahdollista yhdistyä. Näin ollen kiistanalaisella toimenpiteellä pyritään poistamaan näiden Espanjasta riippumattomien esteiden kielteinen vaikutus (33). Tämän vuoksi kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisalan rajoittaminen rajat ylittäviin hankintoihin on tasapuolisuusperiaatteen kannalta välttämätöntä. Espanjan verojärjestelmä kohtelee Espanjan viranomaisten mukaan eri tilanteissa olevia verovelvollisia eri tavalla (34) ja takaa näin verojärjestelmän tasapuolisuuden, niin kuin Espanjan omassa verojärjestelmässä ja perustamissopimuksessa edellytetään. Espanjan viranomaiset myönsivät 16 päivänä kesäkuuta 2009, että vaikka rajat ylittäviä sulautumisia koskevalla direktiivillä oli myönteinen vaikutus, eurooppalaisilla yrityksillä oli vielä useita esteitä (35) rajat ylittäville sulautumille, koska kansallisia lakeja ei ollut yhdenmukaistettu (vähemmistöosakkaiden oikeudet, velkojien oikeudet, tavaramerkkiongelmat, laajemmat säädösnäkökohdat kuten työoikeus, poliittiset seikat ja yleiset strategiat). |
| --- | --- |

(48)

Kiistanalaisen toimenpiteen käyttö on joka tapauksessa perusteltua Espanjan verolainsäädännölle olennaisen tasapuolisuusperiaatteen nojalla. Periaate merkitsee sitä, että investoinnin verokohtelun on oltava tasapuolista siitä riippumatta, miten se on tehty, olipa kyseessä omaisuuserien siirto, yritysten yhdistyminen tai omistusosuuksien hankkiminen. Näin ollen investointi on kirjattava kuluksi samalla tavalla riippumatta siitä, miten kyseinen hankinta on toteutettu. Kiistanalaisen toimenpiteen lopullinen tavoite tästä laajemmasta näkökulmasta on taata pääomien vapaa liikkuvuus ja välttää syrjivää verokohtelua kohdeyritysten kanssa tehtyjen liiketoimien ja pelkästään kotimaisten liiketoimien välillä. Koska merkittävien omistusosuuksien hankinnat kotimaisissa yrityksissä voivat johtaa myyvän ja ostavan yrityksen yhdistymiseen ilman mitään oikeudellisia tai verotuksellisia esteitä, liikearvo, joka yhdistymisestä verotuksen merkityksessä syntyisi, voidaan kirjata kuluksi (28). Rajat ylittävistä toimista ei voi kuitenkaan syntyä liikearvoa, koska yhdenmukaistamista yhteisön tasolla ei ole saatettu valmiiksi tai koska yhteisön ulkopuolella ei ole minkäänasteista yhdenmukaistamista. Espanjan viranomaiset väittävät (29), että Espanjan verosääntöihin sisältyy erilaisia verojärjestelmiä, kuten hankittaessa omistusosuuksia ulkomaisissa (ei mahdollisuutta sulautumiin, riskinotto jne.) tai kotimaisissa yrityksissä, millä pyritään Espanjan omassa lainsäädännössä ja yhteisön oikeudessa tavoiteltuun verotuksen tasapuolisuuteen sekä Espanjan verojärjestelmän johdonmukaisuuteen ja tehokkuuteen. Vaikka eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, jakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettu direktiivi 90/434/ETY (30), jäljempänä ”rajat ylittävää verotusta koskeva direktiivi”, poisti verotukselliset esteet, pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista 26 päivänä lokakuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/56/EY (31), jäljempänä ”rajat ylittäviä sulautumisia koskeva direktiivi”, ei vielä ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (32). Käytännössä tämä tilanne aiheuttaa sen, että eri jäsenvaltioiden yritysten ei ole mahdollista yhdistyä. Näin ollen kiistanalaisella toimenpiteellä pyritään poistamaan näiden Espanjasta riippumattomien esteiden kielteinen vaikutus (33). Tämän vuoksi kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisalan rajoittaminen rajat ylittäviin hankintoihin on tasapuolisuusperiaatteen kannalta välttämätöntä. Espanjan verojärjestelmä kohtelee Espanjan viranomaisten mukaan eri tilanteissa olevia verovelvollisia eri tavalla (34) ja takaa näin verojärjestelmän tasapuolisuuden, niin kuin Espanjan omassa verojärjestelmässä ja perustamissopimuksessa edellytetään. Espanjan viranomaiset myönsivät 16 päivänä kesäkuuta 2009, että vaikka rajat ylittäviä sulautumisia koskevalla direktiivillä oli myönteinen vaikutus, eurooppalaisilla yrityksillä oli vielä useita esteitä (35) rajat ylittäville sulautumille, koska kansallisia lakeja ei ollut yhdenmukaistettu (vähemmistöosakkaiden oikeudet, velkojien oikeudet, tavaramerkkiongelmat, laajemmat säädösnäkökohdat kuten työoikeus, poliittiset seikat ja yleiset strategiat).

| (49) | Kiistanalaisen toimenpiteen väitetään siis poistavan verotuksellisia esteitä, joita Espanjan verojärjestelmä investointipäätöksille tuottaa sanktioimalla omistusosuuksien hankintaa ulkomaisissa yrityksissä verrattuna hankintoihin kotimaisissa yrityksissä. Kiistanalainen toimenpide takaa saman verokohtelun molemmissa tapauksissa (suorat omaisuuserien hankinnat ja epäsuorat hankinnat omistusosuuksia ostamalla). Se antaa mahdollisuuden erottaa kummastakin tapauksesta syntyvän liikearvon (suora liikearvo ja rahallinen liikearvo), mikä edistää näiden eri markkinoiden yhdentymistä, jonka myötä kaikki tosiasialliset ja oikeudelliset esteet yritysten rajat ylittäville yhdistymisille poistuvat. Tällä tavalla Espanjan viranomaiset varmistavat, että verovelvolliset voivat valita paikallisten ja rajat ylittävien investointien välillä ilman tällaisia esteitä. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentilla siis palautetaan tasapuoliset kilpailuedellytykset poistamalla esteiden kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(49)

Kiistanalaisen toimenpiteen väitetään siis poistavan verotuksellisia esteitä, joita Espanjan verojärjestelmä investointipäätöksille tuottaa sanktioimalla omistusosuuksien hankintaa ulkomaisissa yrityksissä verrattuna hankintoihin kotimaisissa yrityksissä. Kiistanalainen toimenpide takaa saman verokohtelun molemmissa tapauksissa (suorat omaisuuserien hankinnat ja epäsuorat hankinnat omistusosuuksia ostamalla). Se antaa mahdollisuuden erottaa kummastakin tapauksesta syntyvän liikearvon (suora liikearvo ja rahallinen liikearvo), mikä edistää näiden eri markkinoiden yhdentymistä, jonka myötä kaikki tosiasialliset ja oikeudelliset esteet yritysten rajat ylittäville yhdistymisille poistuvat. Tällä tavalla Espanjan viranomaiset varmistavat, että verovelvolliset voivat valita paikallisten ja rajat ylittävien investointien välillä ilman tällaisia esteitä. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentilla siis palautetaan tasapuoliset kilpailuedellytykset poistamalla esteiden kielteiset vaikutukset.

A.1.3   Kiistanalainen toimenpide ei vääristä kilpailua eikä vaikuta kauppaan yhteisössä

| (50) | Espanjan viranomaiset väittävät, että komissio ei ole todennut lainsäädännössä vaaditulla tavalla, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti rajoittaisi kilpailua, koska i) oletetut ”yritysten omistusosuuksien hankintamarkkinat” eivät muodosta kilpailuoikeudessa tarkoitettuja viitemarkkinoita ja ii) vaikka muodostaisivatkin, rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi ei sinänsä vaikuta espanjalaisten yritysten kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

(50)

Espanjan viranomaiset väittävät, että komissio ei ole todennut lainsäädännössä vaaditulla tavalla, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti rajoittaisi kilpailua, koska i) oletetut ”yritysten omistusosuuksien hankintamarkkinat” eivät muodosta kilpailuoikeudessa tarkoitettuja viitemarkkinoita ja ii) vaikka muodostaisivatkin, rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi ei sinänsä vaikuta espanjalaisten yritysten kilpailukykyyn.

| (51) | Komissio on katsonut, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa kilpailua haittaavaa etua sen perusteella, että 12 §:n 5 momentti antaa espanjalaisille verovelvollisille mahdollisuuden saada hyvitystä, kun ne hankkivat merkittävän omistusosuuden ulkomaisessa kohdeyrityksessä. Komissio ei kuitenkaan ole tehnyt minkäänlaista vertailevaa arviointia espanjalaisten ja kansainvälisten yritysten taloudellisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

(51)

Komissio on katsonut, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa kilpailua haittaavaa etua sen perusteella, että 12 §:n 5 momentti antaa espanjalaisille verovelvollisille mahdollisuuden saada hyvitystä, kun ne hankkivat merkittävän omistusosuuden ulkomaisessa kohdeyrityksessä. Komissio ei kuitenkaan ole tehnyt minkäänlaista vertailevaa arviointia espanjalaisten ja kansainvälisten yritysten taloudellisesta tilanteesta.

| (52) | Toiseksi koska kiistanalainen toimenpide on kaikkien espanjalaisten yritysten ulottuvilla ilman rajoituksia, se ei voi vääristää kilpailua. Mikä tahansa yritys, joka on samassa tilanteessa kuin kiistanalaisen toimenpiteen edunsaaja, voi hyötyä kiistanalaisesta toimenpiteestä, joka keventää sen verotaakkaa, jolloin kaikki toimenpiteestä mahdollisesti koitunut kilpailuetu kumoutuu. Myöskään jonkin jäsenvaltion kevyempää verotusta, joka saattaa parantaa paikallisten yritysten kilpailuasemia, ei voida tarkastella valtiontukisääntöjen perusteella, jos se on luonteeltaan yleistä. |
| --- | --- |

(52)

Toiseksi koska kiistanalainen toimenpide on kaikkien espanjalaisten yritysten ulottuvilla ilman rajoituksia, se ei voi vääristää kilpailua. Mikä tahansa yritys, joka on samassa tilanteessa kuin kiistanalaisen toimenpiteen edunsaaja, voi hyötyä kiistanalaisesta toimenpiteestä, joka keventää sen verotaakkaa, jolloin kaikki toimenpiteestä mahdollisesti koitunut kilpailuetu kumoutuu. Myöskään jonkin jäsenvaltion kevyempää verotusta, joka saattaa parantaa paikallisten yritysten kilpailuasemia, ei voida tarkastella valtiontukisääntöjen perusteella, jos se on luonteeltaan yleistä.

| (53) | Komissio on sitä paitsi jo tarkastellut yrityskeskittymäasetuksen perusteella monia rajat ylittäviä, Espanjaa koskevia liiketoimia (36), jotka ovat saattaneet hyötyä kiistanalaisesta toimenpiteestä. Komissio ei kuitenkaan havainnut niistä yhdessäkään ongelmia mahdollisen kilpailun vääristymisen kannalta. |
| --- | --- |

(53)

Komissio on sitä paitsi jo tarkastellut yrityskeskittymäasetuksen perusteella monia rajat ylittäviä, Espanjaa koskevia liiketoimia (36), jotka ovat saattaneet hyötyä kiistanalaisesta toimenpiteestä. Komissio ei kuitenkaan havainnut niistä yhdessäkään ongelmia mahdollisen kilpailun vääristymisen kannalta.

| (54) | Komission väitteet eivät kuvasta todellisuutta eivätkä espanjalaisten yritysten investointitilannetta. Kiistanalainen toimenpide ei vääristä kilpailua eikä vaikuta yhteisen edun kannalta kielteisesti yhteisön sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(54)

Komission väitteet eivät kuvasta todellisuutta eivätkä espanjalaisten yritysten investointitilannetta. Kiistanalainen toimenpide ei vääristä kilpailua eikä vaikuta yhteisen edun kannalta kielteisesti yhteisön sisäiseen kauppaan.

| (55) | Kun markkinoita ei ole yhdenmukaistettu, verojärjestelmien kilpailu johtaa siihen, että samanlaisilla toimenpiteillä on erilainen verotuksellinen vaikutus toimijoiden kotipaikan mukaan. Tämä tilanne vääristää kilpailua siinäkin tapauksessa, että kansalliset toimenpiteet olisivat yleisiä. Toisin sanoen tämä vääristymä ei johdu valtiontuesta vaan yhdenmukaisuuden puuttumisesta. Jos komission perusteluja seurattaisiin loppuun saakka, sen olisi aloitettava muodollinen tutkintamenettely sadoista kansallisista toimenpiteistä, mikä johtaisi ulkomaiset investoinnit suuresti vaarantavaan oikeusvarmuuden puutteeseen. |
| --- | --- |

(55)

Kun markkinoita ei ole yhdenmukaistettu, verojärjestelmien kilpailu johtaa siihen, että samanlaisilla toimenpiteillä on erilainen verotuksellinen vaikutus toimijoiden kotipaikan mukaan. Tämä tilanne vääristää kilpailua siinäkin tapauksessa, että kansalliset toimenpiteet olisivat yleisiä. Toisin sanoen tämä vääristymä ei johdu valtiontuesta vaan yhdenmukaisuuden puuttumisesta. Jos komission perusteluja seurattaisiin loppuun saakka, sen olisi aloitettava muodollinen tutkintamenettely sadoista kansallisista toimenpiteistä, mikä johtaisi ulkomaiset investoinnit suuresti vaarantavaan oikeusvarmuuden puutteeseen.

A.2   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (56) | Vaikka komissio katsoisi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen, koska se edistää yhteisön tavoitetta edistää kansainvälisten yritysten yhdentymistä. |
| --- | --- |

(56)

Vaikka komissio katsoisi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen, koska se edistää yhteisön tavoitetta edistää kansainvälisten yritysten yhdentymistä.

| (57) | Kuten valtiontuen toimintasuunnitelmassa (37) todetaan, toimenpide voidaan katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille, jos se korjaa jonkin markkinoiden puutteen, täyttää tietyt, selkeästi määritellyt yhteisen edun mukaiset tavoitteet eikä vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa yhteisen edun vastaisella tavalla. Tähän asiaan liittyen markkinoiden puute on se, että rajat ylittävä yritysten yhdistäminen on vaikeaa (tai lähes mahdotonta). TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti vaikuttaa siten, että se edistää yhteiseurooppalaisten yritysten perustamista asettamalla kansalliset ja rajat ylittävät hankinnat samalle lähtöviivalle. |
| --- | --- |

(57)

Kuten valtiontuen toimintasuunnitelmassa (37) todetaan, toimenpide voidaan katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille, jos se korjaa jonkin markkinoiden puutteen, täyttää tietyt, selkeästi määritellyt yhteisen edun mukaiset tavoitteet eikä vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa yhteisen edun vastaisella tavalla. Tähän asiaan liittyen markkinoiden puute on se, että rajat ylittävä yritysten yhdistäminen on vaikeaa (tai lähes mahdotonta). TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti vaikuttaa siten, että se edistää yhteiseurooppalaisten yritysten perustamista asettamalla kansalliset ja rajat ylittävät hankinnat samalle lähtöviivalle.

| (58) | Näin ollen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti soveltuu Espanjan viranomaisten mukaan yhteismarkkinoille, koska sillä pyritään verotuksen eurooppalaisen yhdenmukaistamisen puuttuessa kohtuullisessa määrin poistamaan esteitä rajat ylittäviltä investoinneilta. Kiistanalaisella toimenpiteellä pyritään poistamaan esteiden kielteistä vaikutusta rajat ylittäviin yritysten yhdistämisiin ja tasapainottamaan yritysten rajat ylittävien ja paikallisten yhdistymisten verokohtelua sen varmistamiseksi, että tällaisia liiketoimia koskevat päätökset eivät perustu verotuksellisiin vaan pelkästään taloudellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti soveltuu Espanjan viranomaisten mukaan yhteismarkkinoille, koska sillä pyritään verotuksen eurooppalaisen yhdenmukaistamisen puuttuessa kohtuullisessa määrin poistamaan esteitä rajat ylittäviltä investoinneilta. Kiistanalaisella toimenpiteellä pyritään poistamaan esteiden kielteistä vaikutusta rajat ylittäviin yritysten yhdistämisiin ja tasapainottamaan yritysten rajat ylittävien ja paikallisten yhdistymisten verokohtelua sen varmistamiseksi, että tällaisia liiketoimia koskevat päätökset eivät perustu verotuksellisiin vaan pelkästään taloudellisiin näkökohtiin.

A.3   Perusteltu luottamus ja oikeusvarmuus

| (59) | Vaikka komissio katsoisi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, komission olisi tunnustettava sellaisten olosuhteiden olemassaolo, joiden perusteella 12 §:n 5 momentin nojalla vastaanotettua oletettua valtiontukea ei tarvitse periä takaisin. Edunsaajilla on oltava loppuun saakka oikeus ennen lopullisen päätöksen julkaisemista toteutettuja hankintoja vastaavien rahallisten liikearvojen kirjaamiseen poikkeuksellisesti kuluksi. |
| --- | --- |

(59)

Vaikka komissio katsoisi, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, komission olisi tunnustettava sellaisten olosuhteiden olemassaolo, joiden perusteella 12 §:n 5 momentin nojalla vastaanotettua oletettua valtiontukea ei tarvitse periä takaisin. Edunsaajilla on oltava loppuun saakka oikeus ennen lopullisen päätöksen julkaisemista toteutettuja hankintoja vastaavien rahallisten liikearvojen kirjaamiseen poikkeuksellisesti kuluksi.

| (60) | Ensinnäkin komissio näyttää aloittamista koskevassa päätöksessä tunnustavan perustellun luottamuksen mahdollisen olemassaolon. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (38) mukaisesti tämä tunnustus muodostaa selkeän osoituksen perustellun luottamuksen olemassaolosta. Koska aloittamista koskevassa päätöksessä ei oteta kantaa tutkimuksen lopputulokseen, perusteltu luottamus on tunnustettava kaikkien niiden toimien osalta, jotka on toteutettu ennen lopullisen päätöksen julkaisupäivää. |
| --- | --- |

(60)

Ensinnäkin komissio näyttää aloittamista koskevassa päätöksessä tunnustavan perustellun luottamuksen mahdollisen olemassaolon. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (38) mukaisesti tämä tunnustus muodostaa selkeän osoituksen perustellun luottamuksen olemassaolosta. Koska aloittamista koskevassa päätöksessä ei oteta kantaa tutkimuksen lopputulokseen, perusteltu luottamus on tunnustettava kaikkien niiden toimien osalta, jotka on toteutettu ennen lopullisen päätöksen julkaisupäivää.

| (61) | Toiseksi komissio on ilmoittanut vastauksissaan Euroopan parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin (39), että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei muodosta valtiontukea. Tämä on komission selkeä kannanotto, joka antaa Espanjan viranomaisille ja kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajille ilmeistä aihetta perusteltuun luottamukseen. |
| --- | --- |

(61)

Toiseksi komissio on ilmoittanut vastauksissaan Euroopan parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin (39), että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei muodosta valtiontukea. Tämä on komission selkeä kannanotto, joka antaa Espanjan viranomaisille ja kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajille ilmeistä aihetta perusteltuun luottamukseen.

| (62) | Komission muissa samanlaisissa asioissa tekemien päätelmien (40) mukaisesti komissio on antanut useita epäsuoria osoituksia siitä, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei ole valtiontukea. Nämä päätökset huomioon ottaen varovainen yritys ei olisi voinut ennakoida, että komissio saattaisi ottaa päinvastaisen kannan. |
| --- | --- |

(62)

Komission muissa samanlaisissa asioissa tekemien päätelmien (40) mukaisesti komissio on antanut useita epäsuoria osoituksia siitä, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei ole valtiontukea. Nämä päätökset huomioon ottaen varovainen yritys ei olisi voinut ennakoida, että komissio saattaisi ottaa päinvastaisen kannan.

| (63) | Kiistanalaista toimenpidettä on lisäksi sovellettava kaikkiin toimiin, jotka on toteutettu ennen kielteisen päätöksen julkaisemista, siihen saakka, kunnes liikearvon kirjaaminen kuluksi on saatettu päätökseen. Kiistanalainen toimenpide tarjoaa oikeuden vähentää tietyn, hankintahetkellä määräytyvän määrän osina 20 vuoden kuluessa. Lisäksi komission muissa samankaltaisissa asioissa omaksuman kannan (41) takia on perusteltua odottaa, että perusteltu luottamus säilytetään lopullisen päätöksen julkaisemiseen saakka. |
| --- | --- |

(63)

Kiistanalaista toimenpidettä on lisäksi sovellettava kaikkiin toimiin, jotka on toteutettu ennen kielteisen päätöksen julkaisemista, siihen saakka, kunnes liikearvon kirjaaminen kuluksi on saatettu päätökseen. Kiistanalainen toimenpide tarjoaa oikeuden vähentää tietyn, hankintahetkellä määräytyvän määrän osina 20 vuoden kuluessa. Lisäksi komission muissa samankaltaisissa asioissa omaksuman kannan (41) takia on perusteltua odottaa, että perusteltu luottamus säilytetään lopullisen päätöksen julkaisemiseen saakka.

B.   Kahden asianosaisen joukon väitteet

| (64) | Kahden asianosaisen joukon mukaan TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on valtiontukea. Ne katsovat, että tässä asiassa ei ole perusteltua luottamusta, joten ne pyytävät komissiota määräämään saadun valtiontuen perittäväksi takaisin. |
| --- | --- |

(64)

Kahden asianosaisen joukon mukaan TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on valtiontukea. Ne katsovat, että tässä asiassa ei ole perusteltua luottamusta, joten ne pyytävät komissiota määräämään saadun valtiontuen perittäväksi takaisin.

B.1   Kiistanalainen toimenpide on valtiontukea

B.1.1   Kiistanalainen toimenpide tarjoaa taloudellista etua

| (65) | Kahden asianosaisen joukon mukaan TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on luonteeltaan poikkeuksellinen, koska Espanjan verojärjestelmä ei kyseistä poikkeusta lukuun ottamatta salli minkäänlaista rahallisen liikearvon kirjaamista kuluksi vaan ainoastaan vähennyksen, jos arvon voidaan todistaa alentuneen. Ennen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin käyttöönottoa Espanjan yhtiöverolainsäädäntö ei sallinut omistusosuuksien kirjaamista kuluksi ellei todellista arvonalenemista ollut tapahtunut. Kahden asianosaisen joukko korostaa, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on todennäköisesti ainutlaatuinen Euroopassa. Missään muussa jäsenvaltiossa ei ole samanlaista järjestelyä rajat ylittäville liiketoimille, joissa ei hankita äänioikeudellisia osakkeita. |
| --- | --- |

(65)

Kahden asianosaisen joukon mukaan TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on luonteeltaan poikkeuksellinen, koska Espanjan verojärjestelmä ei kyseistä poikkeusta lukuun ottamatta salli minkäänlaista rahallisen liikearvon kirjaamista kuluksi vaan ainoastaan vähennyksen, jos arvon voidaan todistaa alentuneen. Ennen TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin käyttöönottoa Espanjan yhtiöverolainsäädäntö ei sallinut omistusosuuksien kirjaamista kuluksi ellei todellista arvonalenemista ollut tapahtunut. Kahden asianosaisen joukko korostaa, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on todennäköisesti ainutlaatuinen Euroopassa. Missään muussa jäsenvaltiossa ei ole samanlaista järjestelyä rajat ylittäville liiketoimille, joissa ei hankita äänioikeudellisia osakkeita.

| (66) | Espanjan verojärjestelmässä liikearvon voi kirjata kuluksi ainoastaan, jos on kyse yritysten yhdistymisestä. Ainoa poikkeus on kiistanalainen toimenpide, jossa liikearvon voi kirjata kuluksi siinä poikkeustapauksessa, että kohdeyrityksestä on hankittu vähemmistöosuus. Tämä poikkeaa yleisestä verojärjestelmästä siksi, että kirjaaminen kuluksi on mahdollista, vaikka kyseessä ei ole yritysten yhdistyminen, mutta myös siksi, että kirjaaminen kuluksi on mahdollista myös tapauksessa, jossa ostaja ei edes hanki määräysvaltaa ulkomaisessa kohdeyrityksessä. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaa siis etua tietyille espanjalaisille yrityksille verrattuna i) toisiin espanjalaisiin yrityksiin, jotka toimivat ainoastaan kotimaassa, ja ii) toisiin yhteisön toimijoihin, jotka kilpailevat kansainvälisesti kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvien espanjalaisten yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Espanjan verojärjestelmässä liikearvon voi kirjata kuluksi ainoastaan, jos on kyse yritysten yhdistymisestä. Ainoa poikkeus on kiistanalainen toimenpide, jossa liikearvon voi kirjata kuluksi siinä poikkeustapauksessa, että kohdeyrityksestä on hankittu vähemmistöosuus. Tämä poikkeaa yleisestä verojärjestelmästä siksi, että kirjaaminen kuluksi on mahdollista, vaikka kyseessä ei ole yritysten yhdistyminen, mutta myös siksi, että kirjaaminen kuluksi on mahdollista myös tapauksessa, jossa ostaja ei edes hanki määräysvaltaa ulkomaisessa kohdeyrityksessä. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaa siis etua tietyille espanjalaisille yrityksille verrattuna i) toisiin espanjalaisiin yrityksiin, jotka toimivat ainoastaan kotimaassa, ja ii) toisiin yhteisön toimijoihin, jotka kilpailevat kansainvälisesti kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvien espanjalaisten yritysten kanssa.

| (67) | Talouden näkökulmasta Espanjan viranomaiset myöntävät korotonta lainaa, jota käytetään 20 vuoden ajan (veronmaksun koroton lykkääminen), mutta lisäksi ne jättävät tosiasiassa lainan saajan harkintaan korottoman lainan takaisinmaksupäivän, jos lainaa ylipäätään maksetaan takaisin. Jollei investoinnin tekijä siirrä merkittävää omistusosuuttaan, vaikutus on sama kuin jos Espanjan viranomaiset mitätöisivät velan. Tällöin kiistanalainen toimenpide muuttuu pysyväksi verovapaudeksi. |
| --- | --- |

(67)

Talouden näkökulmasta Espanjan viranomaiset myöntävät korotonta lainaa, jota käytetään 20 vuoden ajan (veronmaksun koroton lykkääminen), mutta lisäksi ne jättävät tosiasiassa lainan saajan harkintaan korottoman lainan takaisinmaksupäivän, jos lainaa ylipäätään maksetaan takaisin. Jollei investoinnin tekijä siirrä merkittävää omistusosuuttaan, vaikutus on sama kuin jos Espanjan viranomaiset mitätöisivät velan. Tällöin kiistanalainen toimenpide muuttuu pysyväksi verovapaudeksi.

| (68) | Kahden asianosaisen joukosta toinen laski, että kiistanalaisen toimenpiteen seurauksena esimerkiksi pankkialan espanjalaiset ostajat voivat maksaa hankinnasta lähes 7 prosenttia enemmän kuin jos ne eivät hyötyisi toimenpiteestä. Asianosainen kuitenkin myöntää, että koska tarjoushinta muodostuu erilaisten tekijöiden yhdistelmästä, kiistanalainen toimenpide ei ole ainoa tekijä. Se on kuitenkin luultavasti yksi vaikuttavimmista tekijöistä, joka määrittää kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvien espanjalaisten ostajaehdokkaiden sinnikkyyttä. Tämä asianosainen katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa selkeän edun espanjalaisille ostajaehdokkaille kansainvälisissä huutokaupoissa. |
| --- | --- |

(68)

Kahden asianosaisen joukosta toinen laski, että kiistanalaisen toimenpiteen seurauksena esimerkiksi pankkialan espanjalaiset ostajat voivat maksaa hankinnasta lähes 7 prosenttia enemmän kuin jos ne eivät hyötyisi toimenpiteestä. Asianosainen kuitenkin myöntää, että koska tarjoushinta muodostuu erilaisten tekijöiden yhdistelmästä, kiistanalainen toimenpide ei ole ainoa tekijä. Se on kuitenkin luultavasti yksi vaikuttavimmista tekijöistä, joka määrittää kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyvien espanjalaisten ostajaehdokkaiden sinnikkyyttä. Tämä asianosainen katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa selkeän edun espanjalaisille ostajaehdokkaille kansainvälisissä huutokaupoissa.

B1.2   Kiistanalainen toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai tietynlaista tuotantoa

| (69) | Tässä asiassa ja olosuhteissa, joiden perusteella tuomioistuin antoi tuomion (42)15 päivänä heinäkuuta 2004, on selviä yhtäläisyyksiä. Huolimatta Espanjan viranomaisten tässä viimeisimmässä tapauksessa esittämistä väitteistä, joiden mukaan kiistanalainen toimenpide ei ole valikoiva, koska TRLIS-säädöksen 37 §:ää sovelletaan kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin, jotka tekevät kansainvälisiä investointeja, tuomioistuin katsoi, että toimenpide on valtiontukea, koska se koskee ainoastaan tiettyjä yrityksiä eli niitä, jotka tekevät tietynlaisia kansainvälisiä investointeja. Tätä samaa perustelua voidaan soveltaa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momenttiin. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin valikoivuus johtuu siitä, että sen säännöksistä voivat hyötyä ainoastaan yritykset, jotka hankkivat omistusosuuksia ulkomaisista yrityksistä. |
| --- | --- |

(69)

Tässä asiassa ja olosuhteissa, joiden perusteella tuomioistuin antoi tuomion (42)15 päivänä heinäkuuta 2004, on selviä yhtäläisyyksiä. Huolimatta Espanjan viranomaisten tässä viimeisimmässä tapauksessa esittämistä väitteistä, joiden mukaan kiistanalainen toimenpide ei ole valikoiva, koska TRLIS-säädöksen 37 §:ää sovelletaan kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin, jotka tekevät kansainvälisiä investointeja, tuomioistuin katsoi, että toimenpide on valtiontukea, koska se koskee ainoastaan tiettyjä yrityksiä eli niitä, jotka tekevät tietynlaisia kansainvälisiä investointeja. Tätä samaa perustelua voidaan soveltaa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momenttiin. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin valikoivuus johtuu siitä, että sen säännöksistä voivat hyötyä ainoastaan yritykset, jotka hankkivat omistusosuuksia ulkomaisista yrityksistä.

| (70) | Lisäksi TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentista voivat hyötyä ainoastaan tietynkokoiset ja vakavavaraiset yritykset, joilla on monikansallista toimintaa. Vaikka yrityksen taseesta käyvät ilmi omaisuuserien kirjanpitoarvot, on epätodennäköistä, että tase kuvastaisi myös omaisuuserien markkina-arvoa. Näin ollen käytännössä ainoastaan määräysvaltaan kohdeyrityksissä pyrkivät toimijat pääsevät tutustumaan yrityksen asiakirjoihin riittävästi voidakseen määrittää sen omaisuuserien markkina-arvon. Tämän seurauksena 5 prosentin vähimmäismäärä suosii yrityksiä, joilla on monikansallista toimintaa. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentista voivat hyötyä ainoastaan tietynkokoiset ja vakavavaraiset yritykset, joilla on monikansallista toimintaa. Vaikka yrityksen taseesta käyvät ilmi omaisuuserien kirjanpitoarvot, on epätodennäköistä, että tase kuvastaisi myös omaisuuserien markkina-arvoa. Näin ollen käytännössä ainoastaan määräysvaltaan kohdeyrityksissä pyrkivät toimijat pääsevät tutustumaan yrityksen asiakirjoihin riittävästi voidakseen määrittää sen omaisuuserien markkina-arvon. Tämän seurauksena 5 prosentin vähimmäismäärä suosii yrityksiä, joilla on monikansallista toimintaa.

| (71) | Toisaalta ainoastaan espanjalaisella toimijalla, jolla on liiketoimintaa Espanjassa, on espanjalaista veropohjaa ja se voi hyödyntää arvon alenemista. Näin ollen ainoastaan yritykset, jotka sijaitsevat Espanjassa ja joilla on espanjalainen veropohja, voivat käytännössä hyötyä toimenpiteestä, koska mahdollinen hyöty on kytketty toimintaan Espanjassa eikä hankintaan. Vaikka TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on laadittu siten, että sitä voidaan soveltaa kaikkiin Espanjassa sijaitseviin toimijoihin, käytännössä toimenpiteestä voi hyötyä ainoastaan rajattu määrä tietynlaisia yrityksiä, joilla on espanjalainen veropohja ja jotka tekevät hankinnan ulkomailta kyseisenä verovuonna ja joilla on riittävä veropohja, josta ne voivat vähentää rahallisen liikearvon. Tämän vuoksi toimenpide johtaa käytännössä erilaiseen verokohteluun jopa samassa tilanteessa olevien espanjalaisten toimijoiden välillä, jotka tekevät hankintoja ulkomailta. |
| --- | --- |

(71)

Toisaalta ainoastaan espanjalaisella toimijalla, jolla on liiketoimintaa Espanjassa, on espanjalaista veropohjaa ja se voi hyödyntää arvon alenemista. Näin ollen ainoastaan yritykset, jotka sijaitsevat Espanjassa ja joilla on espanjalainen veropohja, voivat käytännössä hyötyä toimenpiteestä, koska mahdollinen hyöty on kytketty toimintaan Espanjassa eikä hankintaan. Vaikka TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on laadittu siten, että sitä voidaan soveltaa kaikkiin Espanjassa sijaitseviin toimijoihin, käytännössä toimenpiteestä voi hyötyä ainoastaan rajattu määrä tietynlaisia yrityksiä, joilla on espanjalainen veropohja ja jotka tekevät hankinnan ulkomailta kyseisenä verovuonna ja joilla on riittävä veropohja, josta ne voivat vähentää rahallisen liikearvon. Tämän vuoksi toimenpide johtaa käytännössä erilaiseen verokohteluun jopa samassa tilanteessa olevien espanjalaisten toimijoiden välillä, jotka tekevät hankintoja ulkomailta.

| (72) | Kahden asianosaisen joukko katsoo, että ne eivät ole kyenneet yksilöimään yhtään objektiivista tai horisontaalista kriteeriä tai edellytystä kiistanalaisen toimenpiteen perusteeksi. Päinvastoin ne katsovat, että kiistanalaisen toimenpiteen tarkoituksena on lähtökohtaisesti antaa etua tietyille espanjalaisille toimijoille. Lisäksi jos kiistanalainen toimenpide on osa espanjalaista verojärjestelmää, toimenpidettä olisi sovellettava myös ennen 1 päivää tammikuuta 2002 hankittuihin ulkomaisiin omistusosuuksiin, mutta näin ei ole, vaan verovähennys myönnetään ainoastaan sen jälkeen tehdyille hankinnoille. |
| --- | --- |

(72)

Kahden asianosaisen joukko katsoo, että ne eivät ole kyenneet yksilöimään yhtään objektiivista tai horisontaalista kriteeriä tai edellytystä kiistanalaisen toimenpiteen perusteeksi. Päinvastoin ne katsovat, että kiistanalaisen toimenpiteen tarkoituksena on lähtökohtaisesti antaa etua tietyille espanjalaisille toimijoille. Lisäksi jos kiistanalainen toimenpide on osa espanjalaista verojärjestelmää, toimenpidettä olisi sovellettava myös ennen 1 päivää tammikuuta 2002 hankittuihin ulkomaisiin omistusosuuksiin, mutta näin ei ole, vaan verovähennys myönnetään ainoastaan sen jälkeen tehdyille hankinnoille.

| (73) | Tästä johtuen ja komission politiikan (43) huomioon ottaen kiistanalainen toimenpide on katsottava valikoivaksi. |
| --- | --- |

(73)

Tästä johtuen ja komission politiikan (43) huomioon ottaen kiistanalainen toimenpide on katsottava valikoivaksi.

B1.3   Kiistanalainen toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan yhteisössä

| (74) | Kiistanalainen toimenpide on selvästi syrjivä, koska siinä myönnetään espanjalaisille toimijoille selkeää taloudellista ja rahallista etua, josta ulkomaiset toimijat eivät voi hyötyä. Jos yritys hankitaan huutokaupassa tai muussa kilpailuun perustuvassa menettelyssä, tällainen etu aiheuttaa merkittävän eron. |
| --- | --- |

(74)

Kiistanalainen toimenpide on selvästi syrjivä, koska siinä myönnetään espanjalaisille toimijoille selkeää taloudellista ja rahallista etua, josta ulkomaiset toimijat eivät voi hyötyä. Jos yritys hankitaan huutokaupassa tai muussa kilpailuun perustuvassa menettelyssä, tällainen etu aiheuttaa merkittävän eron.

| (75) | Hankintatarjouksissa on tapana olettaa, että kohdeyrityksen osakkeiden hinnan lisäksi maksetaan palkkio, joka johtaa lähes aina rahalliseen liikearvoon. Rahoitusalan lehdistö on raportoinut useista suurista espanjalaisyritysten tekemistä hankinnoista ja niihin liittyvistä veroeduista, jotka johtuvat rahallisen liikearvon kuluksi kirjaamista koskevista espanjan verosäännöistä. Yhdessä tällaisessa, erään investointipankin tekemässä hankinnassa veroeduksi TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin perusteella laskettiin 1700 miljoonaa euroa eli 6,5 prosenttia tarjotusta hinnasta. Toisen uutisen mukaan espanjalainen hankkija oli kyennyt esittämään 15 prosenttia korkeamman tarjouksen kuin kilpailijat Espanjan ulkopuolelta. |
| --- | --- |

(75)

Hankintatarjouksissa on tapana olettaa, että kohdeyrityksen osakkeiden hinnan lisäksi maksetaan palkkio, joka johtaa lähes aina rahalliseen liikearvoon. Rahoitusalan lehdistö on raportoinut useista suurista espanjalaisyritysten tekemistä hankinnoista ja niihin liittyvistä veroeduista, jotka johtuvat rahallisen liikearvon kuluksi kirjaamista koskevista espanjan verosäännöistä. Yhdessä tällaisessa, erään investointipankin tekemässä hankinnassa veroeduksi TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin perusteella laskettiin 1700 miljoonaa euroa eli 6,5 prosenttia tarjotusta hinnasta. Toisen uutisen mukaan espanjalainen hankkija oli kyennyt esittämään 15 prosenttia korkeamman tarjouksen kuin kilpailijat Espanjan ulkopuolelta.

| (76) | Kiistanalainen toimenpide näyttää myös suosivan tietyntyyppistä espanjalaisten yritysten vientitoimintaa (vientituki espanjalaisille yrityksille ulkomaisten omistusosuuksien hankintaa varten), mikä on vastoin vakiintunutta komission tämän alan politiikkaa (44). |
| --- | --- |

(76)

Kiistanalainen toimenpide näyttää myös suosivan tietyntyyppistä espanjalaisten yritysten vientitoimintaa (vientituki espanjalaisille yrityksille ulkomaisten omistusosuuksien hankintaa varten), mikä on vastoin vakiintunutta komission tämän alan politiikkaa (44).

B.1.4   Kiistanalainen toimenpide vaikuttaa valtion varoihin

| (77) | Kiistanalainen toimenpide hyödyttää toimijoita, jotka täyttävät tietyt vaatimukset, ja antaa niille mahdollisuuden pienentää veropohjaansa ja sitä kautta veroa, joka niiden olisi tiettynä verovuonna maksettava, jos toimenpidettä ei olisi olemassa. Näin ollen toimenpide tarjoaa yrityksille taloudellista etua, jonka kustannukset vaikuttavat suoraan kyseisen jäsenvaltion talousarvioon. |
| --- | --- |

(77)

Kiistanalainen toimenpide hyödyttää toimijoita, jotka täyttävät tietyt vaatimukset, ja antaa niille mahdollisuuden pienentää veropohjaansa ja sitä kautta veroa, joka niiden olisi tiettynä verovuonna maksettava, jos toimenpidettä ei olisi olemassa. Näin ollen toimenpide tarjoaa yrityksille taloudellista etua, jonka kustannukset vaikuttavat suoraan kyseisen jäsenvaltion talousarvioon.

V   ESPANJAN VASTAUS KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSIIN

| (78) | Espanjan viranomaiset totesivat, että valtaosa kolmansien osapuolten huomautuksista tuki sen näkemystä. Ainoastaan kahden asianosaisen joukko katsoi, että kiistanalainen toimenpide on valtiontukea, kun kaikki muut päättelivät, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos näin ei olisi, huomautuksia esittäneiden talouden toimijoiden määrä olisi ollut pienempi. Lisäksi kolmansien osapuolten toimialojen ja koon vaihtelevuus on osoitus kiistanalaisen toimenpiteen yleisestä luonteesta. |
| --- | --- |

(78)

Espanjan viranomaiset totesivat, että valtaosa kolmansien osapuolten huomautuksista tuki sen näkemystä. Ainoastaan kahden asianosaisen joukko katsoi, että kiistanalainen toimenpide on valtiontukea, kun kaikki muut päättelivät, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos näin ei olisi, huomautuksia esittäneiden talouden toimijoiden määrä olisi ollut pienempi. Lisäksi kolmansien osapuolten toimialojen ja koon vaihtelevuus on osoitus kiistanalaisen toimenpiteen yleisestä luonteesta.

| (79) | Espanjan viranomaiset kiistävät, että kiistanalainen toimenpide olisi luonteeltaan poikkeuksellinen, ja muistuttavat liikearvon ja rahallisen liikearvon vähentämisen yhteisistä piirteistä Espanjan kirjanpitosäännöissä (45). Lisäksi liikearvon kuluksi kirjaamisen vähennys on yleinen sääntö Espanjan yhtiöverojärjestelmässä TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momentin ja 89 §:n 3 momentin mukaisesti. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti noudattaa samaa logiikkaa. On väärin esittää TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentti yleissääntönä rahallisen liikearvon kirjaamiselle kuluksi, koska kyseinen momentti koskee omistusosuuden vähennystä, kun on kyse noteeraamattomista yrityksistä. Kyseinen säännös koskee teoreettisen kirjanpidollisen arvon alenemista eikä liikearvoa. TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 ja 5 momentti ovat kaksi toisiaan täydentävää yleistä säännöstä. Ensimmäinen koskee arvon alenemista, joka johtuu kohdeyrityksen negatiivisesta tuloksesta, kun taas toinen koskee ainoastaan rahallisen liikearvon alenemisesta johtuvan arvon alenemisen osuuden vähentämistä. Sillä, että millään muulla jäsenvaltiolla ei ole samanlaista järjestelyä kuin kiistanalainen toimenpide, ei ole merkitystä, koska verojärjestelmiä ei ole yhdenmukaistettu Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

(79)

Espanjan viranomaiset kiistävät, että kiistanalainen toimenpide olisi luonteeltaan poikkeuksellinen, ja muistuttavat liikearvon ja rahallisen liikearvon vähentämisen yhteisistä piirteistä Espanjan kirjanpitosäännöissä (45). Lisäksi liikearvon kuluksi kirjaamisen vähennys on yleinen sääntö Espanjan yhtiöverojärjestelmässä TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momentin ja 89 §:n 3 momentin mukaisesti. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti noudattaa samaa logiikkaa. On väärin esittää TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentti yleissääntönä rahallisen liikearvon kirjaamiselle kuluksi, koska kyseinen momentti koskee omistusosuuden vähennystä, kun on kyse noteeraamattomista yrityksistä. Kyseinen säännös koskee teoreettisen kirjanpidollisen arvon alenemista eikä liikearvoa. TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 ja 5 momentti ovat kaksi toisiaan täydentävää yleistä säännöstä. Ensimmäinen koskee arvon alenemista, joka johtuu kohdeyrityksen negatiivisesta tuloksesta, kun taas toinen koskee ainoastaan rahallisen liikearvon alenemisesta johtuvan arvon alenemisen osuuden vähentämistä. Sillä, että millään muulla jäsenvaltiolla ei ole samanlaista järjestelyä kuin kiistanalainen toimenpide, ei ole merkitystä, koska verojärjestelmiä ei ole yhdenmukaistettu Euroopan unionissa.

| (80) | Kiistanalaisen toimenpiteen valikoivuutta ei voida rinnastaa tuomioistuimen 15 päivänä heinäkuuta 2004 antamaan tuomioon (46), koska komissio oli siinä asiassa määritellyt selkeästi edunsaajan kun taas se ei tässä asiassa ole sitä kyennyt tekemään. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei edellytä mitään kytköstä omistusosuuden hankinnan ja tavaroiden ja palveluiden viennin välillä. Näin ollen kiistanalainen toimenpide ei lisää espanjalaisten tavaroiden tai palveluiden vientiä. Sillä, että kyseistä valikoimatonta toimenpidettä ei voida soveltaa kansallisiin liiketoimiin, ei ole vaikutusta sen yleiseen luonteeseen. Kiistanalaisen toimenpiteen perimmäinen tarkoitus on sama kuin rajat ylittävää verotusta koskevan direktiivin eli varmistaa, että tällaisia liiketoimia koskevat päätökset eivät perustu verotuksellisiin vaan pelkästään taloudellisiin näkökohtiin. Ottaen huomioon, että yrityksiä on mahdollista yhdistää kotimaisten hankintojen mutta ei rajat ylittävien hankintojen avulla, kotimaisten ja rajat ylittävien liiketoimien erilainen kohtelu on oikeudellisesti perusteltua verojärjestelmän tasapuolisuuden takaamiseksi ja suorastaan välttämätöntä. |
| --- | --- |

(80)

Kiistanalaisen toimenpiteen valikoivuutta ei voida rinnastaa tuomioistuimen 15 päivänä heinäkuuta 2004 antamaan tuomioon (46), koska komissio oli siinä asiassa määritellyt selkeästi edunsaajan kun taas se ei tässä asiassa ole sitä kyennyt tekemään. TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti ei edellytä mitään kytköstä omistusosuuden hankinnan ja tavaroiden ja palveluiden viennin välillä. Näin ollen kiistanalainen toimenpide ei lisää espanjalaisten tavaroiden tai palveluiden vientiä. Sillä, että kyseistä valikoimatonta toimenpidettä ei voida soveltaa kansallisiin liiketoimiin, ei ole vaikutusta sen yleiseen luonteeseen. Kiistanalaisen toimenpiteen perimmäinen tarkoitus on sama kuin rajat ylittävää verotusta koskevan direktiivin eli varmistaa, että tällaisia liiketoimia koskevat päätökset eivät perustu verotuksellisiin vaan pelkästään taloudellisiin näkökohtiin. Ottaen huomioon, että yrityksiä on mahdollista yhdistää kotimaisten hankintojen mutta ei rajat ylittävien hankintojen avulla, kotimaisten ja rajat ylittävien liiketoimien erilainen kohtelu on oikeudellisesti perusteltua verojärjestelmän tasapuolisuuden takaamiseksi ja suorastaan välttämätöntä.

| (81) | Kiistanalaisen toimenpiteen kilpailua vääristävän vaikutuksen osalta Espanjan viranomaiset muistuttavat, että mikä tahansa verovähennys, joka vähentää yrityksen toimintakustannuksia, parantaa edunsaajan kilpailuasemaa. Tästä huolimatta väite toimenpiteen kilpailua vääristävästä vaikutuksesta on asiaton, koska kiistanalainen toimenpide on yleinen. Eri jäsenvaltioissa erilaiseksi muodostuva verorasite, joka vaikuttaa niissä sijaitsevien yritysten kilpailukykyyn, ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Ei myöskään ole osoitettu, että kiistanalainen toimenpide vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Liikearvon kirjaamisesta kuluksi ei myöskään välttämättä seuraa, että kilpailijan tarjoama hinta nousisi. |
| --- | --- |

(81)

Kiistanalaisen toimenpiteen kilpailua vääristävän vaikutuksen osalta Espanjan viranomaiset muistuttavat, että mikä tahansa verovähennys, joka vähentää yrityksen toimintakustannuksia, parantaa edunsaajan kilpailuasemaa. Tästä huolimatta väite toimenpiteen kilpailua vääristävästä vaikutuksesta on asiaton, koska kiistanalainen toimenpide on yleinen. Eri jäsenvaltioissa erilaiseksi muodostuva verorasite, joka vaikuttaa niissä sijaitsevien yritysten kilpailukykyyn, ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Ei myöskään ole osoitettu, että kiistanalainen toimenpide vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Liikearvon kirjaamisesta kuluksi ei myöskään välttämättä seuraa, että kilpailijan tarjoama hinta nousisi.

| (82) | Kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Espanjan viranomaiset katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on aiheellinen ja oikeasuhteinen markkinoilla havaitun puutteen korjaamiseksi, koska sillä luodaan tasapuolinen verojärjestelmä kotimaisille ja rajat ylittäville liiketoimille, mikä edistää yhteiseurooppalaisten yritysten kehittämistä. |
| --- | --- |

(82)

Kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Espanjan viranomaiset katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti on aiheellinen ja oikeasuhteinen markkinoilla havaitun puutteen korjaamiseksi, koska sillä luodaan tasapuolinen verojärjestelmä kotimaisille ja rajat ylittäville liiketoimille, mikä edistää yhteiseurooppalaisten yritysten kehittämistä.

VI   JÄRJESTELYN ARVIOINTI

| (83) | Selvittääkseen, onko jokin toimenpide valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset. Siinä määrätään: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio arvioi jäljempänä tämän määräyksen perusteella, onko kiistanalainen toimenpide valtiontukea. |
| --- | --- |

(83)

Selvittääkseen, onko jokin toimenpide valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset. Siinä määrätään: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio arvioi jäljempänä tämän määräyksen perusteella, onko kiistanalainen toimenpide valtiontukea.

A.   Toimenpiteen valikoivuus ja tarjoama etu

| (84) | Jotta toimenpidettä voitaisiin pitää valtiontukena, sen on oltava erityinen tai valikoiva siten, että se suosii tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(84)

Jotta toimenpidettä voitaisiin pitää valtiontukena, sen on oltava erityinen tai valikoiva siten, että se suosii tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

| (85) | Komissio totesi tiedonannossaan (47), että ”Tärkein peruste 92 artiklan 1 kohdan [nykyään 87 artiklan 1 kohdan] soveltamiselle verotustoimenpiteeseen on siten se, että toimenpiteellä saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi. Ensiksi olisikin määritettävä yleinen verojärjestelmä. Sen jälkeen on tutkittava, voidaanko järjestelmästä tehtävää poikkeusta tai poikkeamia perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. On toisin sanoen tutkittava, perustuvatko poikkeukset tai poikkeamat kyseisen jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteisiin.” |
| --- | --- |

(85)

Komissio totesi tiedonannossaan (47), että ”Tärkein peruste 92 artiklan 1 kohdan [nykyään 87 artiklan 1 kohdan] soveltamiselle verotustoimenpiteeseen on siten se, että toimenpiteellä saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi. Ensiksi olisikin määritettävä yleinen verojärjestelmä. Sen jälkeen on tutkittava, voidaanko järjestelmästä tehtävää poikkeusta tai poikkeamia perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. On toisin sanoen tutkittava, perustuvatko poikkeukset tai poikkeamat kyseisen jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteisiin.”

| (86) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön (48) mukaan ”valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, koskevan edellytyksen arvioinnin osalta vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa” (49). |
| --- | --- |

(86)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön (48) mukaan ”valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, koskevan edellytyksen arvioinnin osalta vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa” (49).

| (87) | Tuomioistuin on myös toistuvasti tuonut esiin, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ei eroteta valtiontuen syitä tai tavoitteita, vaan se määrittyy vaikutustensa kautta (50). Verotoimenpiteet, jotka eivät ole yleisen järjestelmän mukautuksia tiettyjen yritysten ominaisuuksiin vaan jotka on suunniteltu niiden kilpailukyvyn parantamiseksi, kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (51). |
| --- | --- |

(87)

Tuomioistuin on myös toistuvasti tuonut esiin, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ei eroteta valtiontuen syitä tai tavoitteita, vaan se määrittyy vaikutustensa kautta (50). Verotoimenpiteet, jotka eivät ole yleisen järjestelmän mukautuksia tiettyjen yritysten ominaisuuksiin vaan jotka on suunniteltu niiden kilpailukyvyn parantamiseksi, kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (51).

| (88) | Valtiontuen käsitettä ei sovelleta valtiollisiin toimenpiteisiin, joissa yritykset erotellaan sen järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, jonka osia ne ovat. Kuten komission tiedonannossa (52) selitetään, joitakin edellytyksiä voidaan perustella myös veronmaksuvelvollisten välisillä tosiasiallisilla eroilla. |
| --- | --- |

(88)

Valtiontuen käsitettä ei sovelleta valtiollisiin toimenpiteisiin, joissa yritykset erotellaan sen järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, jonka osia ne ovat. Kuten komission tiedonannossa (52) selitetään, joitakin edellytyksiä voidaan perustella myös veronmaksuvelvollisten välisillä tosiasiallisilla eroilla.

| (89) | Kuten jäljempänä selostetaan tarkemmin, komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää ainoastaan tiettyjä yritysryhmiä, jotka tekevät tietynlaisia investointeja ulkomaille, ja koska järjestelyn erityisluonne ei ole perusteltavissa luontaisilla syillä riippumatta siitä, pidetäänkö vertailujärjestelmänä Espanjan sääntöjä rahallisen liikearvon verotuksesta (ks. 92–114 kappale) vai liikearvon verokohtelua, kun Espanjassa sijaitseva yritys hankkii taloudellista hyötyä muussa maassa sijaitsevasta yrityksestä (ks. 115–119 kappale). Komission mielestä kiistanalaista toimenpidettä on arvioitava ottamalla huomioon yleiset yhtiöverosäännökset, joita sovelletaan tilanteissa, joissa liikearvon syntyminen johtaa veroetuun (ks. 35–55 kappale), erityisesti koska komissio katsoo, että tilanteet, joissa liikearvon voi kirjata kuluksi, eivät kata kaikkia rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevia veronmaksajia. |
| --- | --- |

(89)

Kuten jäljempänä selostetaan tarkemmin, komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää ainoastaan tiettyjä yritysryhmiä, jotka tekevät tietynlaisia investointeja ulkomaille, ja koska järjestelyn erityisluonne ei ole perusteltavissa luontaisilla syillä riippumatta siitä, pidetäänkö vertailujärjestelmänä Espanjan sääntöjä rahallisen liikearvon verotuksesta (ks. 92–114 kappale) vai liikearvon verokohtelua, kun Espanjassa sijaitseva yritys hankkii taloudellista hyötyä muussa maassa sijaitsevasta yrityksestä (ks. 115–119 kappale). Komission mielestä kiistanalaista toimenpidettä on arvioitava ottamalla huomioon yleiset yhtiöverosäännökset, joita sovelletaan tilanteissa, joissa liikearvon syntyminen johtaa veroetuun (ks. 35–55 kappale), erityisesti koska komissio katsoo, että tilanteet, joissa liikearvon voi kirjata kuluksi, eivät kata kaikkia rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevia veronmaksajia.

| (90) | Toisaalta vaikka vertailujärjestelmäksi otettaisiin joku muu järjestelmä, kuten Espanjan viranomaiset ehdottavat (ks. 56–58 kappale), komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide olisi silti valtiontukea, koska eri tilanteissa vaaditaan erilaisia tosiasiallisia ja oikeudellisia edellytyksiä liikearvoa koskevista säännöistä hyötymiseksi silloin kun liikearvo on syntynyt Espanjan ulkopuolella sijaitsevasta yrityksestä hankitun taloudellisen edun perusteella. |
| --- | --- |

(90)

Toisaalta vaikka vertailujärjestelmäksi otettaisiin joku muu järjestelmä, kuten Espanjan viranomaiset ehdottavat (ks. 56–58 kappale), komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide olisi silti valtiontukea, koska eri tilanteissa vaaditaan erilaisia tosiasiallisia ja oikeudellisia edellytyksiä liikearvoa koskevista säännöistä hyötymiseksi silloin kun liikearvo on syntynyt Espanjan ulkopuolella sijaitsevasta yrityksestä hankitun taloudellisen edun perusteella.

| (91) | Tässä vaihtoehtoisessa oletuksessa kiistanalainen toimenpide olisi melko epätarkka ja summittainen, koska toimenpiteestä hyötymisen ehdoksi ei aseteta tietynlaisia ja lainsäädännöllisesti määriteltyjä olosuhteita, jotka antaisivat perusteen erilaiselle verokohtelulle. Tämän seurauksena kiistanalaisen toimenpiteen etu ulottuu tilanteisiin, joiden erilaista luonnetta ei ole riittävästi osoitettu, jotta valikoiva poikkeus liikearvoa koskevista yleisistä säännöistä olisi perusteltu. Näin ollen komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide on verovähennys tietynlaisille kustannuksille ja kattaa syrjivästi monenlaisia liiketoimia, mikä ei ole perusteltavissa verovelvollisten välisillä objektiivisilla eroilla ja mikä johtaa kilpailun vääristymiseen (53). |
| --- | --- |

(91)

Tässä vaihtoehtoisessa oletuksessa kiistanalainen toimenpide olisi melko epätarkka ja summittainen, koska toimenpiteestä hyötymisen ehdoksi ei aseteta tietynlaisia ja lainsäädännöllisesti määriteltyjä olosuhteita, jotka antaisivat perusteen erilaiselle verokohtelulle. Tämän seurauksena kiistanalaisen toimenpiteen etu ulottuu tilanteisiin, joiden erilaista luonnetta ei ole riittävästi osoitettu, jotta valikoiva poikkeus liikearvoa koskevista yleisistä säännöistä olisi perusteltu. Näin ollen komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide on verovähennys tietynlaisille kustannuksille ja kattaa syrjivästi monenlaisia liiketoimia, mikä ei ole perusteltavissa verovelvollisten välisillä objektiivisilla eroilla ja mikä johtaa kilpailun vääristymiseen (53).

A.1   Liikearvon verokohtelu Espanjan verojärjestelmässä yhteisön sisällä tapahtuvien hankintojen osalta

A.1.1.   Vertailujärjestelmä

| (92) | Komissio katsoi aloittamista koskevassa päätöksessä, että soveltuva vertailujärjestelmä on Espanjan yhtiöverojärjestelmä ja siinä tarkemmin säännöt, jotka koskevat rahallisen liikearvon verokohtelua Espanjan verojärjestelmässä. Tämä lähestymistapa on komission aiemman käytännön ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön (54) mukainen, koska siinä katsotaan, että vertailujärjestelmä on tavanomainen yhtiöverojärjestelmä. Espanjan viranomaisten esittämissä huomautuksissa korostetaan, että rajat ylittävän yritysten yhdistymisen esteistä seuraa, että kotimaisista yrityksistä osakkeita ostavat verovelvolliset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri asemassa kuin ulkomaisista yrityksistä omistusosuuksia hankkivat verovelvolliset. Tämä johtuu viranomaisten mukaan esteistä, joiden vuoksi espanjalaiset sijoittajat eivät voi yhdistää yrityksiä rajojen yli ostamalla osakkeita, vaikka se on mahdollista kotimaisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

(92)

Komissio katsoi aloittamista koskevassa päätöksessä, että soveltuva vertailujärjestelmä on Espanjan yhtiöverojärjestelmä ja siinä tarkemmin säännöt, jotka koskevat rahallisen liikearvon verokohtelua Espanjan verojärjestelmässä. Tämä lähestymistapa on komission aiemman käytännön ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön (54) mukainen, koska siinä katsotaan, että vertailujärjestelmä on tavanomainen yhtiöverojärjestelmä. Espanjan viranomaisten esittämissä huomautuksissa korostetaan, että rajat ylittävän yritysten yhdistymisen esteistä seuraa, että kotimaisista yrityksistä osakkeita ostavat verovelvolliset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri asemassa kuin ulkomaisista yrityksistä omistusosuuksia hankkivat verovelvolliset. Tämä johtuu viranomaisten mukaan esteistä, joiden vuoksi espanjalaiset sijoittajat eivät voi yhdistää yrityksiä rajojen yli ostamalla osakkeita, vaikka se on mahdollista kotimaisissa hankinnoissa.

| (93) | On korostettava, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät esittäneet tarkkoja tietoja väitettyjen esteiden olemassaolosta, vaan ne ovat viimeisimmissäkin lausunnoissaan esittäneet pelkästään yleisluontoisia ja perustelemattomia väitteitä, kuten erot, jotka johtuvat siitä, että yhtiöoikeusdirektiiviä ei olla pantu täytäntöön, vähimmäisosakkaiden oikeuksiin liittyvät erot, velkojien oikeudet, työoikeuden, kansallisen tavaramerkin ja yleiset poliittiset ja kaupalliset tekijät. Jos tällaisia perustelemattomia yleisluontoisia tekijöitä otettaisiin huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalan määrittelyssä, tuen käsite olisi vaarassa muuttua mielivaltaiseksi. Näitä subjektiivisia väitteitä ei myöskään ole tarkennettu eikä perusteltu. Espanjan viranomaiset viittaavat myös komission tekemään arviointiin (55) julkisista ostotarjouksista annetun direktiivin soveltamisesta mutta eivät selitä, miten julkisia hankintoja koskevat esteet ja väitetyt rajat ylittäviä yritysten yhdistymisiä koskevat esteet liittyvät toisiinsa. |
| --- | --- |

(93)

On korostettava, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät esittäneet tarkkoja tietoja väitettyjen esteiden olemassaolosta, vaan ne ovat viimeisimmissäkin lausunnoissaan esittäneet pelkästään yleisluontoisia ja perustelemattomia väitteitä, kuten erot, jotka johtuvat siitä, että yhtiöoikeusdirektiiviä ei olla pantu täytäntöön, vähimmäisosakkaiden oikeuksiin liittyvät erot, velkojien oikeudet, työoikeuden, kansallisen tavaramerkin ja yleiset poliittiset ja kaupalliset tekijät. Jos tällaisia perustelemattomia yleisluontoisia tekijöitä otettaisiin huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalan määrittelyssä, tuen käsite olisi vaarassa muuttua mielivaltaiseksi. Näitä subjektiivisia väitteitä ei myöskään ole tarkennettu eikä perusteltu. Espanjan viranomaiset viittaavat myös komission tekemään arviointiin (55) julkisista ostotarjouksista annetun direktiivin soveltamisesta mutta eivät selitä, miten julkisia hankintoja koskevat esteet ja väitetyt rajat ylittäviä yritysten yhdistymisiä koskevat esteet liittyvät toisiinsa.

| (94) | Näiden väitettyjen esteiden luonteen osalta Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole yksilöineet tarkasti yhtään verotuksellista estettä yhteismarkkinoilla. Rajat ylittävää verotusta koskevaa direktiiviä oli alettava soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa 1. päivästä tammikuuta 1992, jonka myötä verotukselliset esteet rajat ylittäville yritysten yhdistymisille poistuivat. Näin ollen yritysyhdistelmien verokohtelu on yhdenmukaistettu sekä kotimaisten että rajat ylittävien yhdistymisten osalta. Muut kuin verotukselliset esteet ja erityisesti kohdeyrityksen sijaintimaassa sovellettavaan yhtiöoikeuteen liittyvät esteet yritysten yhdistymisille poistuivat komission mielestä yhteismarkkinoilta 8 päivänä lokakuuta 2004, jolloin tulivat voimaan eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta8 päivänä lokakuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi 2001/86/EY (56) sekä eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001 (57), tai viimeistään silloin, kun rajat ylittäviä sulautumisia koskeva direktiivi pantiin täytäntöön (58). Yhtiöoikeuden kannalta yritysten yhdistymisiä on käsitelty ainakin 15 päivästä joulukuuta 2007 samalla tavalla sekä kotimaisissa että rajat ylittävissä liiketoimissa. Tämä vahvistetaan myös 3 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa Espanjan laissa nro 3/2009, joka koskee kaupallisten yritysten rakenteellisia muutoksia ja jolla saatetaan yhtiöoikeusdirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä; sen johdanto-osassa todetaan Espanjan käytännön jo tuntevan ennestään sellaisten yritysten rajat ylittävät sulautumat, joihin sovelletaan eri jäsenvaltioiden lakeja (59). Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ilmoittaneet komissiolle mitään muuta perusteltua estettä, joka tukisi erilaista oikeudellista kohtelua kuten kiistanalaisessa toimenpiteessä. Vaikka Espanjan viranomaiset esittivät 16 päivänä kesäkuuta 2009 luettelon ongelmista (60), joita liittyy rajat ylittävien yritysten yhdistymisten esteisiin, kyseisessä asiakirjassa ei ole perusteltuja tietoja eikä relevantteja asiatietoja, joilla kiistanalaisen toimenpiteen syrjivyyttä voitaisiin puolustaa. |
| --- | --- |

(94)

Näiden väitettyjen esteiden luonteen osalta Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole yksilöineet tarkasti yhtään verotuksellista estettä yhteismarkkinoilla. Rajat ylittävää verotusta koskevaa direktiiviä oli alettava soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa 1. päivästä tammikuuta 1992, jonka myötä verotukselliset esteet rajat ylittäville yritysten yhdistymisille poistuivat. Näin ollen yritysyhdistelmien verokohtelu on yhdenmukaistettu sekä kotimaisten että rajat ylittävien yhdistymisten osalta. Muut kuin verotukselliset esteet ja erityisesti kohdeyrityksen sijaintimaassa sovellettavaan yhtiöoikeuteen liittyvät esteet yritysten yhdistymisille poistuivat komission mielestä yhteismarkkinoilta 8 päivänä lokakuuta 2004, jolloin tulivat voimaan eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta8 päivänä lokakuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi 2001/86/EY (56) sekä eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001 (57), tai viimeistään silloin, kun rajat ylittäviä sulautumisia koskeva direktiivi pantiin täytäntöön (58). Yhtiöoikeuden kannalta yritysten yhdistymisiä on käsitelty ainakin 15 päivästä joulukuuta 2007 samalla tavalla sekä kotimaisissa että rajat ylittävissä liiketoimissa. Tämä vahvistetaan myös 3 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa Espanjan laissa nro 3/2009, joka koskee kaupallisten yritysten rakenteellisia muutoksia ja jolla saatetaan yhtiöoikeusdirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä; sen johdanto-osassa todetaan Espanjan käytännön jo tuntevan ennestään sellaisten yritysten rajat ylittävät sulautumat, joihin sovelletaan eri jäsenvaltioiden lakeja (59). Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ilmoittaneet komissiolle mitään muuta perusteltua estettä, joka tukisi erilaista oikeudellista kohtelua kuten kiistanalaisessa toimenpiteessä. Vaikka Espanjan viranomaiset esittivät 16 päivänä kesäkuuta 2009 luettelon ongelmista (60), joita liittyy rajat ylittävien yritysten yhdistymisten esteisiin, kyseisessä asiakirjassa ei ole perusteltuja tietoja eikä relevantteja asiatietoja, joilla kiistanalaisen toimenpiteen syrjivyyttä voitaisiin puolustaa.

| (95) | Komissio katsoo, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (61) mukaan kyseessä saattaa olla rikkomus perustamissopimuksesta johtuvia velvoitteita vastaan, jos jäsenvaltiot eivät kohtele rajat ylittäviä yritysten yhdistymisiä samalla tavalla kuin kotimaisia yhdistymisiä. Jos nimittäin maan lainsäädäntö aiheuttaa eron siihen, miten yrityksiä kohdellaan kotimaisen tai rajat ylittävän sulautuman yhteydessä, tämä saattaa estää käyttämästä perustamissopimuksessa vahvistettua sijoittautumisoikeutta. Oikeuskäytännön mukaan ”tällaisessa erilaisessa kohtelussa on kyse EY 43 ja EY 48 artiklassa tarkoitetusta sijoittautumisvapauden rajoittamisesta, joka on sallittua ainoastaan, jos sillä pyritään perustamissopimuksen mukaiseen lailliseen tavoitteeseen ja jos se voidaan perustella yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä” (62). Toiseksi on aiheellista huomata, että komission harkintavalta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan soveltamisessa ei anna mahdollisuutta sallia muita poikkeamia yhteisön oikeuden säännöksistä kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa sallitut poikkeukset (63). |
| --- | --- |

(95)

Komissio katsoo, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (61) mukaan kyseessä saattaa olla rikkomus perustamissopimuksesta johtuvia velvoitteita vastaan, jos jäsenvaltiot eivät kohtele rajat ylittäviä yritysten yhdistymisiä samalla tavalla kuin kotimaisia yhdistymisiä. Jos nimittäin maan lainsäädäntö aiheuttaa eron siihen, miten yrityksiä kohdellaan kotimaisen tai rajat ylittävän sulautuman yhteydessä, tämä saattaa estää käyttämästä perustamissopimuksessa vahvistettua sijoittautumisoikeutta. Oikeuskäytännön mukaan ”tällaisessa erilaisessa kohtelussa on kyse EY 43 ja EY 48 artiklassa tarkoitetusta sijoittautumisvapauden rajoittamisesta, joka on sallittua ainoastaan, jos sillä pyritään perustamissopimuksen mukaiseen lailliseen tavoitteeseen ja jos se voidaan perustella yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä” (62). Toiseksi on aiheellista huomata, että komission harkintavalta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan soveltamisessa ei anna mahdollisuutta sallia muita poikkeamia yhteisön oikeuden säännöksistä kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa sallitut poikkeukset (63).

| (96) | Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei ole mitään perustetta poiketa aloittamista koskevassa päätöksessä valitusta vertailujärjestelmästä: soveltuva viitekehys kiistanalaisen toimenpiteen arviointiin on Espanjan yleinen yhtiöverojärjestelmä ja erityisesti siihen sisältyvät säännöt, jotka koskevat liikearvon verokohtelua. |
| --- | --- |

(96)

Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei ole mitään perustetta poiketa aloittamista koskevassa päätöksessä valitusta vertailujärjestelmästä: soveltuva viitekehys kiistanalaisen toimenpiteen arviointiin on Espanjan yleinen yhtiöverojärjestelmä ja erityisesti siihen sisältyvät säännöt, jotka koskevat liikearvon verokohtelua.

A.1.2   Poikkeus vertailujärjestelmästä

| (97) | Espanjan verojärjestelmässä veropohja lasketaan kirjanpidon tuloksen pohjalta, ja siihen tehdään jälkikäteen korjauksia tiettyjä verosääntöjä soveltaen. Alustavana lisähuomiona komissio huomauttaa, että kiistanalainen toimenpide poikkeaa espanjalaisesta kirjanpitojärjestelmästä. Liikearvo voidaan laskea ainoastaan teoreettisesti konsolidoimalla kohdeyrityksen kirjanpito ostavan yrityksen kirjanpidon kanssa. Espanjan verojärjestelmässä kirjanpidon konsolidointi on pakollista määräysvaltatapauksessa (64), ja sitä sovelletaan yhtä lailla kotimaisten kuin koti- ja ulkomaisten yritysten yhteenliittymiin yhteiseen määräysvaltaan kuuluvan yritysryhmän kokonaistilanteen esittämiseksi. Tällaiseksi tilanteeksi katsotaan esimerkiksi se, jos emoyrityksellä on äänienemmistö tytäryrityksessä (65). Kiistanalaiseen toimenpiteeseen ei kuitenkaan sisälly mitään tällaista määräysvaltavaatimusta, vaan sitä sovelletaan jo 5 prosentin omistusosuuteen. Komissio toteaa lisäksi, että 1 päivästä tammikuuta 2005 (66) yksikään yritys ei ole kirjanpitosääntöjen mukaan voinut kirjata liikearvoa kuluksi. Tältä osin 30:n kolmannen osapuolen joukko viittaa säännöksiin (67), jotka eivät enää ole voimassa Espanjan nykyisessä kirjanpitojärjestelmässä. Kauppalainsäädännön uudistamista ja mukauttamista kirjanpidon yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin säännöstön kanssa koskevan, 4 päivänä heinäkuuta 2007 annetun lain nro 16/2007 sekä yleisen kirjanpitosuunnitelman hyväksymisestä 16 päivänä marraskuuta 2007 annetun asetuksen nro 1514/2007 (Real Decreto) mukaan liikearvon ja rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi ei ole kirjanpidollisesti sallittua. Nämä muutokset Espanjan kirjanpitolainsäädäntöön tehtiin kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (68) vuoksi. Nämä seikat huomioon ottaen kiistanalainen toimenpide muodostaa poikkeuksen Espanjan tavallisiin kirjanpitosääntöihin. |
| --- | --- |

(97)

Espanjan verojärjestelmässä veropohja lasketaan kirjanpidon tuloksen pohjalta, ja siihen tehdään jälkikäteen korjauksia tiettyjä verosääntöjä soveltaen. Alustavana lisähuomiona komissio huomauttaa, että kiistanalainen toimenpide poikkeaa espanjalaisesta kirjanpitojärjestelmästä. Liikearvo voidaan laskea ainoastaan teoreettisesti konsolidoimalla kohdeyrityksen kirjanpito ostavan yrityksen kirjanpidon kanssa. Espanjan verojärjestelmässä kirjanpidon konsolidointi on pakollista määräysvaltatapauksessa (64), ja sitä sovelletaan yhtä lailla kotimaisten kuin koti- ja ulkomaisten yritysten yhteenliittymiin yhteiseen määräysvaltaan kuuluvan yritysryhmän kokonaistilanteen esittämiseksi. Tällaiseksi tilanteeksi katsotaan esimerkiksi se, jos emoyrityksellä on äänienemmistö tytäryrityksessä (65). Kiistanalaiseen toimenpiteeseen ei kuitenkaan sisälly mitään tällaista määräysvaltavaatimusta, vaan sitä sovelletaan jo 5 prosentin omistusosuuteen. Komissio toteaa lisäksi, että 1 päivästä tammikuuta 2005 (66) yksikään yritys ei ole kirjanpitosääntöjen mukaan voinut kirjata liikearvoa kuluksi. Tältä osin 30:n kolmannen osapuolen joukko viittaa säännöksiin (67), jotka eivät enää ole voimassa Espanjan nykyisessä kirjanpitojärjestelmässä. Kauppalainsäädännön uudistamista ja mukauttamista kirjanpidon yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin säännöstön kanssa koskevan, 4 päivänä heinäkuuta 2007 annetun lain nro 16/2007 sekä yleisen kirjanpitosuunnitelman hyväksymisestä 16 päivänä marraskuuta 2007 annetun asetuksen nro 1514/2007 (Real Decreto) mukaan liikearvon ja rahallisen liikearvon kirjaaminen kuluksi ei ole kirjanpidollisesti sallittua. Nämä muutokset Espanjan kirjanpitolainsäädäntöön tehtiin kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (68) vuoksi. Nämä seikat huomioon ottaen kiistanalainen toimenpide muodostaa poikkeuksen Espanjan tavallisiin kirjanpitosääntöihin.

| (98) | Kiistanalaisen toimenpiteen verotuksellisen luonteen huomioon ottaen poikkeuksellisuutta on kuitenkin arvioitava verrattuna vertailuverojärjestelmään eikä pelkästään kirjanpidon perusteella. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Espanjan verojärjestelmä ei ole koskaan sallinut rahallisen liikearvon kirjaamista kuluksi muuten kuin TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin nojalla. Tällainen vähennys ei ole mahdollinen kansallisissa liiketoimissa. Tästä ovat osoituksena seuraavat seikat: |
| --- | --- |

(98)

Kiistanalaisen toimenpiteen verotuksellisen luonteen huomioon ottaen poikkeuksellisuutta on kuitenkin arvioitava verrattuna vertailuverojärjestelmään eikä pelkästään kirjanpidon perusteella. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Espanjan verojärjestelmä ei ole koskaan sallinut rahallisen liikearvon kirjaamista kuluksi muuten kuin TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin nojalla. Tällainen vähennys ei ole mahdollinen kansallisissa liiketoimissa. Tästä ovat osoituksena seuraavat seikat:

| (99) | Espanjalaisessa verotuksessa liikearvo merkitään erikseen kirjanpitoon yritysten yhdistymisen jälkeen (69); liikearvo muodostuu sellaisten omaisuuserien hankinnasta tai siirtämisestä, jotka muodostavat itsenäisen yrityksen tai jotka on saatu yritysten juridisen yhdistämisen kautta. Näissä tapauksissa liikearvo ilmenee hankintakustannusten ja niiden omaisuuserien markkina-arvon välisenä kirjanpidollisena erotuksena, jotka muodostavat yhteenliittymän hankkimat tai sen hallussa olevat liiketoimet. Jos yrityksen liiketoiminta hankitaan sen osakkeita hankkimalla, kuten kiistanalaisessa toimenpiteessä, liikearvo syntyy ainoastaan, jos ostaja- ja kohdeyritys yhdistyvät myöhemmin siten, että määräysvalta siirtyy ostajayritykselle. |
| --- | --- |

(99)

Espanjalaisessa verotuksessa liikearvo merkitään erikseen kirjanpitoon yritysten yhdistymisen jälkeen (69); liikearvo muodostuu sellaisten omaisuuserien hankinnasta tai siirtämisestä, jotka muodostavat itsenäisen yrityksen tai jotka on saatu yritysten juridisen yhdistämisen kautta. Näissä tapauksissa liikearvo ilmenee hankintakustannusten ja niiden omaisuuserien markkina-arvon välisenä kirjanpidollisena erotuksena, jotka muodostavat yhteenliittymän hankkimat tai sen hallussa olevat liiketoimet. Jos yrityksen liiketoiminta hankitaan sen osakkeita hankkimalla, kuten kiistanalaisessa toimenpiteessä, liikearvo syntyy ainoastaan, jos ostaja- ja kohdeyritys yhdistyvät myöhemmin siten, että määräysvalta siirtyy ostajayritykselle.

| (100) | Kiistanalaisessa toimenpiteessä ei kuitenkaan edellytetä määräysvaltaa eikä yritysten yhdistymistä. Siihen riittää vähintään 5 prosentin omistusosuuden hankkiminen ulkomaisesta yrityksestä. Näin ollen kiistanalainen toimenpide poikkeaa vertailujärjestelmästä, kun se sallii rahallisen liikearvon – joka on liikearvo, joka olisi kirjautunut, jos yritykset olisivat yhdistyneet – kirjaamisen erikseen, vaikka yritysten yhteenliittymää ei muodostuisi. On korostettava, että poikkeus ei synny ajanjaksosta, jonka kuluessa rahallisen liikearvon voi kirjata kuluksi, verrattuna tavanomaisen liikearvon (70) kirjaamisaikaan vaan erilaisesta kohtelusta kotimaisten ja rajat ylittävien liiketoimien välillä. Kiistanalaista toimenpidettä ei voida katsoa itsessään uudeksi yleiseksi kirjanpitosäännöksi, koska kotimaisten omistusosuuksien hankkimisesta johtuvaa rahallista liikearvoa ei saa kirjata kuluksi. Kaikesta edellä esitetystä johtuen komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide muodostaa poikkeuksen vertailujärjestelmästä. Kuten 128–138 kappaleessa on esitetty, komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet riittävän vakuuttavia perusteluja tämän päätelmän muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(100)

Kiistanalaisessa toimenpiteessä ei kuitenkaan edellytetä määräysvaltaa eikä yritysten yhdistymistä. Siihen riittää vähintään 5 prosentin omistusosuuden hankkiminen ulkomaisesta yrityksestä. Näin ollen kiistanalainen toimenpide poikkeaa vertailujärjestelmästä, kun se sallii rahallisen liikearvon – joka on liikearvo, joka olisi kirjautunut, jos yritykset olisivat yhdistyneet – kirjaamisen erikseen, vaikka yritysten yhteenliittymää ei muodostuisi. On korostettava, että poikkeus ei synny ajanjaksosta, jonka kuluessa rahallisen liikearvon voi kirjata kuluksi, verrattuna tavanomaisen liikearvon (70) kirjaamisaikaan vaan erilaisesta kohtelusta kotimaisten ja rajat ylittävien liiketoimien välillä. Kiistanalaista toimenpidettä ei voida katsoa itsessään uudeksi yleiseksi kirjanpitosäännöksi, koska kotimaisten omistusosuuksien hankkimisesta johtuvaa rahallista liikearvoa ei saa kirjata kuluksi. Kaikesta edellä esitetystä johtuen komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide muodostaa poikkeuksen vertailujärjestelmästä. Kuten 128–138 kappaleessa on esitetty, komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet riittävän vakuuttavia perusteluja tämän päätelmän muuttamiseksi.

A.1.3   Toimenpiteestä koituva etu

| (101) | TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa sallitaan vertailujärjestelmästä poiketen omistusosuuksien hankinnasta ulkomaisista yrityksistä aiheutuvan rahallisen liikearvon vähentäminen veropohjasta. Koska edunsaajan verotaakka kevenee, TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaa taloudellista etua. Etu muodostuu siitä, että yritysten verotaakka kevenee. Vähennys on suhteessa eroon maksetun hankintahinnan ja hankittuihin omistusosuuksiin liittyvien kirjanpidollisten omaisuuserien markkina-arvon välillä. |
| --- | --- |

(101)

TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa sallitaan vertailujärjestelmästä poiketen omistusosuuksien hankinnasta ulkomaisista yrityksistä aiheutuvan rahallisen liikearvon vähentäminen veropohjasta. Koska edunsaajan verotaakka kevenee, TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti tarjoaa taloudellista etua. Etu muodostuu siitä, että yritysten verotaakka kevenee. Vähennys on suhteessa eroon maksetun hankintahinnan ja hankittuihin omistusosuuksiin liittyvien kirjanpidollisten omaisuuserien markkina-arvon välillä.

| (102) | Edun tarkka suuruus maksettuun hankintahintaan nähden vastaa kirjaamisesta kuluksi syntyvän ja koko hankinnan jälkeisen vähennysajan kuluessa suoritettavan verovähennyksen nettomääräistä nykyarvoa. Näin ollen se riippuu siitä, minkälaista veroa yritykseen sovelletaan tulevina vuosina sekä sovellettavasta diskonttokorosta. |
| --- | --- |

(102)

Edun tarkka suuruus maksettuun hankintahintaan nähden vastaa kirjaamisesta kuluksi syntyvän ja koko hankinnan jälkeisen vähennysajan kuluessa suoritettavan verovähennyksen nettomääräistä nykyarvoa. Näin ollen se riippuu siitä, minkälaista veroa yritykseen sovelletaan tulevina vuosina sekä sovellettavasta diskonttokorosta.

| (103) | Jos hankitut omistusosuudet jälleenmyydään, osa tästä edusta peritään takaisin myyntivoittoveron kautta. Kun liikearvon kirjaaminen kuluksi on sallittua, vähennetty määrä johtaa verotettavan liikevoiton kasvuun myyntihetkellä, jos kyseinen ulkomainen omistusosuus jälleenmyydään. Jos tämä epävarma tilanne toteutuisi, etu ei kokonaan häviäisi, koska myöhemmässä vaiheessa suoritettavassa verotuksessa ei oteta huomioon likviditeettikustannuksia. Kuten kahden osapuolen joukko perustellusti väittää, taloudellisesta näkökulmasta katsottuna edun määrä on vähintään sama kuin korottomassa lainassa, jossa on mahdollista tehdä 20 vuotuista yhden kahdeskymmenesosan nostoa rahallisesta liikearvosta niin kauan kuin osakkuus säilyy verovelvollisen kirjanpidossa. |
| --- | --- |

(103)

Jos hankitut omistusosuudet jälleenmyydään, osa tästä edusta peritään takaisin myyntivoittoveron kautta. Kun liikearvon kirjaaminen kuluksi on sallittua, vähennetty määrä johtaa verotettavan liikevoiton kasvuun myyntihetkellä, jos kyseinen ulkomainen omistusosuus jälleenmyydään. Jos tämä epävarma tilanne toteutuisi, etu ei kokonaan häviäisi, koska myöhemmässä vaiheessa suoritettavassa verotuksessa ei oteta huomioon likviditeettikustannuksia. Kuten kahden osapuolen joukko perustellusti väittää, taloudellisesta näkökulmasta katsottuna edun määrä on vähintään sama kuin korottomassa lainassa, jossa on mahdollista tehdä 20 vuotuista yhden kahdeskymmenesosan nostoa rahallisesta liikearvosta niin kauan kuin osakkuus säilyy verovelvollisen kirjanpidossa.

| (104) | Komissio on maininnut jo aloittamista koskevassa päätöksessä teoreettisen esimerkin, jossa vuonna 2002 hankittu omistusosuus tuottaisi edun, joka olisi 20,6 prosenttia rahallisesta liikearvosta, jos sovelletaan 5 prosentin diskonttokorkoa (71) ja otetaan huomioon yhtiöverojen nykyinen rakenne vuoteen 2022 saakka laissa nro 35/2006 (72) määritellyllä tavalla. Kolmannet osapuolet eivät ole kiistäneet näitä lukuja. Jos hankitut omistusosuudet jälleenmyytäisiin, etu olisi yhtä suuri kuin korot, joita verovelvolliselle kertyisi edellisessä kohdassa kuvatunlaisesta lainasta. |
| --- | --- |

(104)

Komissio on maininnut jo aloittamista koskevassa päätöksessä teoreettisen esimerkin, jossa vuonna 2002 hankittu omistusosuus tuottaisi edun, joka olisi 20,6 prosenttia rahallisesta liikearvosta, jos sovelletaan 5 prosentin diskonttokorkoa (71) ja otetaan huomioon yhtiöverojen nykyinen rakenne vuoteen 2022 saakka laissa nro 35/2006 (72) määritellyllä tavalla. Kolmannet osapuolet eivät ole kiistäneet näitä lukuja. Jos hankitut omistusosuudet jälleenmyytäisiin, etu olisi yhtä suuri kuin korot, joita verovelvolliselle kertyisi edellisessä kohdassa kuvatunlaisesta lainasta.

| (105) | Komissio ei voi hyväksyä Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon näkemystä siitä, että kiistanalaisen toimenpiteen lopullinen edunsaaja olisi ulkomaisen omistusosuuden myyjä, joka saisi korkeamman hinnan. Ensinnäkään ei ole mitään mekanismia, joka takaisi, että etu siirtyisi kokonaan myyjälle. Toiseksi hankintahinta on useiden eri tekijöiden eikä pelkästään kiistanalaisen toimenpiteen tulos. Kolmanneksi jos oletetaan, että taloudellinen etu siirtyisi myyjälle, ostaja nostaisi kiistanalaisen toimenpiteen seurauksena hankintahintaansa, millä on suurin merkitys kilpailusyistä tehtävässä hankinnassa. |
| --- | --- |

(105)

Komissio ei voi hyväksyä Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon näkemystä siitä, että kiistanalaisen toimenpiteen lopullinen edunsaaja olisi ulkomaisen omistusosuuden myyjä, joka saisi korkeamman hinnan. Ensinnäkään ei ole mitään mekanismia, joka takaisi, että etu siirtyisi kokonaan myyjälle. Toiseksi hankintahinta on useiden eri tekijöiden eikä pelkästään kiistanalaisen toimenpiteen tulos. Kolmanneksi jos oletetaan, että taloudellinen etu siirtyisi myyjälle, ostaja nostaisi kiistanalaisen toimenpiteen seurauksena hankintahintaansa, millä on suurin merkitys kilpailusyistä tehtävässä hankinnassa.

| (106) | Komission on näin ollen pääteltävä, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa etua ulkomaisen omistusosuuden hankintahetkellä. |
| --- | --- |

(106)

Komission on näin ollen pääteltävä, että kiistanalainen toimenpide tarjoaa etua ulkomaisen omistusosuuden hankintahetkellä.

A.1.4.   Toimenpiteen perustelu Espanjan verojärjestelmän logiikalla

| (107) | Komissio katsoo, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön (73) mukaan yrityksiä erottelevat toimenpiteet eivät ole valtiontukea, jos ero johtuu sen järjestelmän luonteesta tai yleisestä rakenteesta, jonka osia ne ovat. Tämä perustelu, joka perustuu verojärjestelmän luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen, kuvastaa erityisen verotuksellisen toimenpiteen johdonmukaisuutta yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa. |
| --- | --- |

(107)

Komissio katsoo, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön (73) mukaan yrityksiä erottelevat toimenpiteet eivät ole valtiontukea, jos ero johtuu sen järjestelmän luonteesta tai yleisestä rakenteesta, jonka osia ne ovat. Tämä perustelu, joka perustuu verojärjestelmän luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen, kuvastaa erityisen verotuksellisen toimenpiteen johdonmukaisuutta yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa.

| (108) | Komissio katsoo tältä osin, että Espanjan viranomaiset eivät ole todistaneet, että kiistanalainen toimenpide poistaisi kaksinkertaisen verotuksen. Järjestelmä ei tosiasiassa määrittele ehtoja sen osoittamiselle, että myyjää on verotettu hyödystä, jota se on saanut omistusosuuden siirrosta, vaikka tällainen ehto liittyy yritysten yhdistymisestä syntyvän liikearvon kirjaamiseen kuluksi (74). On korostettava, että vaikka Espanjan veroviranomaiset väittävät, ettei niillä ole toimivaltaa valvoa ulkomaista myyjää, joka suorittaa liiketoimia ulkomailla, komissio toteaa, että tämä on välttämätöntä muiden Espanjan verosääntöjen soveltamiseksi (75) mutta ei kiistanalaisessa toimenpiteessä. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo tältä osin, että Espanjan viranomaiset eivät ole todistaneet, että kiistanalainen toimenpide poistaisi kaksinkertaisen verotuksen. Järjestelmä ei tosiasiassa määrittele ehtoja sen osoittamiselle, että myyjää on verotettu hyödystä, jota se on saanut omistusosuuden siirrosta, vaikka tällainen ehto liittyy yritysten yhdistymisestä syntyvän liikearvon kirjaamiseen kuluksi (74). On korostettava, että vaikka Espanjan veroviranomaiset väittävät, ettei niillä ole toimivaltaa valvoa ulkomaista myyjää, joka suorittaa liiketoimia ulkomailla, komissio toteaa, että tämä on välttämätöntä muiden Espanjan verosääntöjen soveltamiseksi (75) mutta ei kiistanalaisessa toimenpiteessä.

| (109) | Kiistanalainen toimenpide ei myöskään muodosta mekanismia kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tulevista osingoista, joita verotetaan tulevien voittojen syntyessä ja joita ei kuulu verottaa kahta kertaa, kun ne jaetaan sellaisen merkittävän omistusosuuden omistavalle yritykselle, jonka hankinnasta on maksettu rahallinen liikearvo. Kiistanalaisessa toimenpiteessä ei ole kytköstä saatujen osinkojen ja kiistanalaisen toimenpiteen ansiosta saadun vähennyksen välillä. Päinvastoin merkittävästä omistusosuudesta saatuihin osinkoihin sovelletaan kaksinkertaisen kansainvälisen verotuksen ehkäisemiseksi jo sekä TRLIS-säädöksen 21 §:ssä määriteltyä verovapautta että TRLIS-säädöksen 32 §:ssä määriteltyä välittömän verotuksen tasapuolisuutta. Rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi koituu ylimääräistä etua, kun kyseessä on merkittävien omistusosuuksien hankinta ulkomaisista yrityksistä. |
| --- | --- |

(109)

Kiistanalainen toimenpide ei myöskään muodosta mekanismia kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tulevista osingoista, joita verotetaan tulevien voittojen syntyessä ja joita ei kuulu verottaa kahta kertaa, kun ne jaetaan sellaisen merkittävän omistusosuuden omistavalle yritykselle, jonka hankinnasta on maksettu rahallinen liikearvo. Kiistanalaisessa toimenpiteessä ei ole kytköstä saatujen osinkojen ja kiistanalaisen toimenpiteen ansiosta saadun vähennyksen välillä. Päinvastoin merkittävästä omistusosuudesta saatuihin osinkoihin sovelletaan kaksinkertaisen kansainvälisen verotuksen ehkäisemiseksi jo sekä TRLIS-säädöksen 21 §:ssä määriteltyä verovapautta että TRLIS-säädöksen 32 §:ssä määriteltyä välittömän verotuksen tasapuolisuutta. Rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi koituu ylimääräistä etua, kun kyseessä on merkittävien omistusosuuksien hankinta ulkomaisista yrityksistä.

| (110) | Espanjan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että kiistanalainen toimenpide olisi laajennus arvonalenemista koskeviin sääntöihin, joissa edellytetään – toisin kuin kiistanalaisessa toimenpiteessä – että tappioista on tarkkaan ja objektiiviseen laskelmaan perustuvia objektiivisia todisteita. TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentti sallii vähentää osan koti- ja ulkomaisten yritysten sellaisen oman pääoman omistusosuuden verovuoden aikana tapahtuneesta arvon alenemisesta, jolla ei käydä kauppaa jälkimarkkinoilla. Kiistanalaisessa toimenpiteessä, joka on edunsaajien kannalta yhdistettävissä TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentin (76) kanssa, on muita vähennyksiä teoreettisen kirjanpitoarvon vähennyksen lisäksi, joka on kytketty arvon alenemiseen. |
| --- | --- |

(110)

Espanjan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että kiistanalainen toimenpide olisi laajennus arvonalenemista koskeviin sääntöihin, joissa edellytetään – toisin kuin kiistanalaisessa toimenpiteessä – että tappioista on tarkkaan ja objektiiviseen laskelmaan perustuvia objektiivisia todisteita. TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentti sallii vähentää osan koti- ja ulkomaisten yritysten sellaisen oman pääoman omistusosuuden verovuoden aikana tapahtuneesta arvon alenemisesta, jolla ei käydä kauppaa jälkimarkkinoilla. Kiistanalaisessa toimenpiteessä, joka on edunsaajien kannalta yhdistettävissä TRLIS-säädöksen 12 §:n 3 momentin (76) kanssa, on muita vähennyksiä teoreettisen kirjanpitoarvon vähennyksen lisäksi, joka on kytketty arvon alenemiseen.

| (111) | Komissio huomauttaa, että espanjalaisista yrityksistä hankituista omistusosuuksista johtuvaa rahallista liikearvoa ei voida kirjata kuluksi kun taas rahallisen liikearvon ulkomaisista yrityksistä voi kirjata kuluksi tietyin edellytyksin. Rahallisen liikearvon erilainen verokohtelu ulkomaisten ja espanjalaisten yritysten välillä on syntynyt kiistanalaisesta toimenpiteestä, joka ei ole välttämätön eikä kohtuullinen verojärjestelmän logiikan perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoo kohtuuttomaksi, että kyseinen järjestelmä johtaa nimellisesti ja tosiasiallisesti merkittävästi erilaiseen verotaakkaan rinnastettavassa tilanteessa olevien yritysten välillä vain siksi, että niistä toiset investoivat ulkomaille. |
| --- | --- |

(111)

Komissio huomauttaa, että espanjalaisista yrityksistä hankituista omistusosuuksista johtuvaa rahallista liikearvoa ei voida kirjata kuluksi kun taas rahallisen liikearvon ulkomaisista yrityksistä voi kirjata kuluksi tietyin edellytyksin. Rahallisen liikearvon erilainen verokohtelu ulkomaisten ja espanjalaisten yritysten välillä on syntynyt kiistanalaisesta toimenpiteestä, joka ei ole välttämätön eikä kohtuullinen verojärjestelmän logiikan perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoo kohtuuttomaksi, että kyseinen järjestelmä johtaa nimellisesti ja tosiasiallisesti merkittävästi erilaiseen verotaakkaan rinnastettavassa tilanteessa olevien yritysten välillä vain siksi, että niistä toiset investoivat ulkomaille.

| (112) | Espanjan viranomaiset väittävät myös, että kiistanalainen toimenpide on perusteltu yhtiöverotukseen sovellettavan tasapuolisuusperiaatteen perusteella. (77) Kiistanalaisen toimenpiteen käyttöönoton aikaan voimassa olleen yhtiöverolain (78) perusteluissa selkeästi viitattiinkin tähän periaatteeseen. Tältä osin komissio toteaa, että uudistuksen taustalla on ollut myös Espanjan viranomaisten mainitsema kilpailukykyperiaate (79) ja viennin lisääminen. Tässä yhteydessä on aiheellista muistaa, että komission aiempien päätösten (80) mukaan on kohtuutonta verottaa tosiasiassa eri tavalla yrityksiä, jotka ovat rinnastettavassa tilanteessa muuten kuin että toiset niistä harjoittavat vientiin liittyvää toimintaa tai pyrkivät investoimaan ulkomaille. Komissio muistuttaa lisäksi, että tuomioistuimen tuomion (81) mukaan verotuksen ja verotaakan tasapuolisuus kuuluvat kyllä Espanjan verojärjestelmään, mutta ne eivät edellytä eri tilanteissa olevien verovelvollisten samanlaista kohtelua. |
| --- | --- |

(112)

Espanjan viranomaiset väittävät myös, että kiistanalainen toimenpide on perusteltu yhtiöverotukseen sovellettavan tasapuolisuusperiaatteen perusteella. (77) Kiistanalaisen toimenpiteen käyttöönoton aikaan voimassa olleen yhtiöverolain (78) perusteluissa selkeästi viitattiinkin tähän periaatteeseen. Tältä osin komissio toteaa, että uudistuksen taustalla on ollut myös Espanjan viranomaisten mainitsema kilpailukykyperiaate (79) ja viennin lisääminen. Tässä yhteydessä on aiheellista muistaa, että komission aiempien päätösten (80) mukaan on kohtuutonta verottaa tosiasiassa eri tavalla yrityksiä, jotka ovat rinnastettavassa tilanteessa muuten kuin että toiset niistä harjoittavat vientiin liittyvää toimintaa tai pyrkivät investoimaan ulkomaille. Komissio muistuttaa lisäksi, että tuomioistuimen tuomion (81) mukaan verotuksen ja verotaakan tasapuolisuus kuuluvat kyllä Espanjan verojärjestelmään, mutta ne eivät edellytä eri tilanteissa olevien verovelvollisten samanlaista kohtelua.

| (113) | Esitetyn perusteella komissio katsoo, että kiistanalaista toimenpidettä ei voida perustella tasapuolisuusperiaatteella. Kuten kahden osapuolen joukko korosti, se, että vähintään 5 prosentin omistusosuuden hankintaan sovelletaan kiistanalaista toimenpidettä, tosiasiassa osoittaa, että kiistanalainen toimenpide kattaa tiettyjä tilanteita, jotka eivät ole kovin samanlaisia. Tästä voitaisiin todeta, että vertailujärjestelmän mukaan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti erilaiset tilanteet johtavat samanlaiseen kohteluun. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kiistanalaista toimenpidettä ei voida perustella tasapuolisuusperiaatteella. |
| --- | --- |

(113)

Esitetyn perusteella komissio katsoo, että kiistanalaista toimenpidettä ei voida perustella tasapuolisuusperiaatteella. Kuten kahden osapuolen joukko korosti, se, että vähintään 5 prosentin omistusosuuden hankintaan sovelletaan kiistanalaista toimenpidettä, tosiasiassa osoittaa, että kiistanalainen toimenpide kattaa tiettyjä tilanteita, jotka eivät ole kovin samanlaisia. Tästä voitaisiin todeta, että vertailujärjestelmän mukaan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti erilaiset tilanteet johtavat samanlaiseen kohteluun. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kiistanalaista toimenpidettä ei voida perustella tasapuolisuusperiaatteella.

| (114) | Ottaen huomioon 107–113 kappaleet komission on pääteltävä, että kyseisen verojärjestelmän tarjoaman edun valikoivuutta ei voida perustella verojärjestelmän luonteella. Tämän vuoksi on katsottava, että kiistanalainen toimenpide sisältää syrjivän tekijän, joka muodostuu rajoituksesta sen maan suhteen, jossa veroedusta hyötyvää toimintaa harjoitetaan (82), eikä tätä syrjintää voi perustella Espanjan verojärjestelmän sisäisellä logiikalla. |
| --- | --- |

(114)

Ottaen huomioon 107–113 kappaleet komission on pääteltävä, että kyseisen verojärjestelmän tarjoaman edun valikoivuutta ei voida perustella verojärjestelmän luonteella. Tämän vuoksi on katsottava, että kiistanalainen toimenpide sisältää syrjivän tekijän, joka muodostuu rajoituksesta sen maan suhteen, jossa veroedusta hyötyvää toimintaa harjoitetaan (82), eikä tätä syrjintää voi perustella Espanjan verojärjestelmän sisäisellä logiikalla.

A.2   Lisäperustelut: Kiistanalaisen toimenpiteen analysointi viitekehyksessä, jonka muodostaa liikearvon kohtelu toimissa kolmansien maiden kanssa

| (115) | Espanjan viranomaiset ovat selittäneet, että kiistanalaisen toimenpiteen tavoitteena on välttää erilainen verokohtelu, kun hankintaa seuraa välittömästi yritysten yhdistyminen ja kun omistusosuus hankitaan yritysten yhdistymättä. Tämän perusteella kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisala olisi rajattu merkittävien omistusosuuksien hankintaan Espanjan ulkopuolella sijaitsevista yrityksistä, koska eräät esteet vaikeuttavat rajat ylittävää yritysten yhdistymistä verrattuna paikalliseen yhteenliittymään (83). Näiden esteiden olemassaolosta johtuen espanjalaiset verovelvolliset, jotka investoivat ulkomaille, olisivat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri asemassa kuin ne, jotka investoivat Espanjaan. Espanjan viranomaiset toteavat seuraavaa (84): ”Tiettyjen verotuksellisten toimenpiteiden erilaisuus ei sinänsä välttämättä tarkoita, että ne ovat valtiontukea, vaan lisäksi olisi analysoitava, ovatko tällaiset toimenpiteet välttämättömiä tai hyödyllisiä verojärjestelmän tehokkuuden kannalta, kuten myös todetaan komission tiedonannossa. Espanjan verosääntöihin sisältyy erilaisia verojärjestelmiä objektiivisesti erilaisia tilanteita varten, kuten hankittaessa omistusosuuksia ulkomaisissa (ei mahdollisuutta sulautumiin, riskinotto jne.) tai kotimaisissa yrityksissä, millä pyritään Espanjan omassa lainsäädännössä ja yhteisön oikeudessa tavoiteltuun verotuksen tasapuolisuuteen sekä Espanjan verojärjestelmän johdonmukaisuuteen ja tehokkuuteen.” |
| --- | --- |

(115)

Espanjan viranomaiset ovat selittäneet, että kiistanalaisen toimenpiteen tavoitteena on välttää erilainen verokohtelu, kun hankintaa seuraa välittömästi yritysten yhdistyminen ja kun omistusosuus hankitaan yritysten yhdistymättä. Tämän perusteella kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisala olisi rajattu merkittävien omistusosuuksien hankintaan Espanjan ulkopuolella sijaitsevista yrityksistä, koska eräät esteet vaikeuttavat rajat ylittävää yritysten yhdistymistä verrattuna paikalliseen yhteenliittymään (83). Näiden esteiden olemassaolosta johtuen espanjalaiset verovelvolliset, jotka investoivat ulkomaille, olisivat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri asemassa kuin ne, jotka investoivat Espanjaan. Espanjan viranomaiset toteavat seuraavaa (84): ”Tiettyjen verotuksellisten toimenpiteiden erilaisuus ei sinänsä välttämättä tarkoita, että ne ovat valtiontukea, vaan lisäksi olisi analysoitava, ovatko tällaiset toimenpiteet välttämättömiä tai hyödyllisiä verojärjestelmän tehokkuuden kannalta, kuten myös todetaan komission tiedonannossa. Espanjan verosääntöihin sisältyy erilaisia verojärjestelmiä objektiivisesti erilaisia tilanteita varten, kuten hankittaessa omistusosuuksia ulkomaisissa (ei mahdollisuutta sulautumiin, riskinotto jne.) tai kotimaisissa yrityksissä, millä pyritään Espanjan omassa lainsäädännössä ja yhteisön oikeudessa tavoiteltuun verotuksen tasapuolisuuteen sekä Espanjan verojärjestelmän johdonmukaisuuteen ja tehokkuuteen.”

| (116) | Espanjan viranomaisten mukaan erilainen verokohtelu rajat ylittävien omistusosuuksien hankinnalle on välttämätön, jotta voidaan varmistaa Espanjan verojärjestelmän tasapuolisuus ja estää se, että omistusosuuksien hankinta espanjalaisista yrityksistä saisi edullisemman kohtelun. Tämän vuoksi Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsovat, että soveltuva viitekehys kiistanalaisen toimenpiteen arviointiin olisi ulkomaisten hankintojen liikearvon verokohtelu. |
| --- | --- |

(116)

Espanjan viranomaisten mukaan erilainen verokohtelu rajat ylittävien omistusosuuksien hankinnalle on välttämätön, jotta voidaan varmistaa Espanjan verojärjestelmän tasapuolisuus ja estää se, että omistusosuuksien hankinta espanjalaisista yrityksistä saisi edullisemman kohtelun. Tämän vuoksi Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsovat, että soveltuva viitekehys kiistanalaisen toimenpiteen arviointiin olisi ulkomaisten hankintojen liikearvon verokohtelu.

| (117) | Vaikka komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole tämän menettelyn yhteydessä esittäneet riittäviä perusteluja erilaiselle verokohtelulle espanjalaisia omistusosuuksia koskevien liiketoimien ja yhteisössä sijaitsevien yritysten välisten liiketoimien (joita on kuvattu 92–96 kappaleessa) välillä, komissio ei voi täysin sulkea pois tällaista erottelua kolmansia maita koskevien toimenpiteiden osalta. Yhteisön ulkopuolella saattaa olla vielä rajat ylittäville yritysten yhdistymisille juridisia esteitä, jotka asettavat rajat ylittävät liiketoimet oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaiseen asemaan kuin yhteisön sisäiset liiketoimet. Tämän vuoksi yhteisön ulkopuolisissa hankinnoissa, jotka olisivat voineet johtaa liikearvon kirjaamiseen kuluksi, kuten silloin kun hallussa on osake-enemmistö, saattaisivat jäädä ilman tätä veroetua siitä syystä, että yritysten yhdistäminen on mahdotonta. Liikearvon kirjaaminen kuluksi näistä liiketoimista, jotka kuuluvat yhteisön tosiasiallisen ja oikeudellisen viitekehyksen ulkopuolelle, saattaisi olla välttämätöntä verotuksen tasapuolisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Vaikka komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole tämän menettelyn yhteydessä esittäneet riittäviä perusteluja erilaiselle verokohtelulle espanjalaisia omistusosuuksia koskevien liiketoimien ja yhteisössä sijaitsevien yritysten välisten liiketoimien (joita on kuvattu 92–96 kappaleessa) välillä, komissio ei voi täysin sulkea pois tällaista erottelua kolmansia maita koskevien toimenpiteiden osalta. Yhteisön ulkopuolella saattaa olla vielä rajat ylittäville yritysten yhdistymisille juridisia esteitä, jotka asettavat rajat ylittävät liiketoimet oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaiseen asemaan kuin yhteisön sisäiset liiketoimet. Tämän vuoksi yhteisön ulkopuolisissa hankinnoissa, jotka olisivat voineet johtaa liikearvon kirjaamiseen kuluksi, kuten silloin kun hallussa on osake-enemmistö, saattaisivat jäädä ilman tätä veroetua siitä syystä, että yritysten yhdistäminen on mahdotonta. Liikearvon kirjaaminen kuluksi näistä liiketoimista, jotka kuuluvat yhteisön tosiasiallisen ja oikeudellisen viitekehyksen ulkopuolelle, saattaisi olla välttämätöntä verotuksen tasapuolisuuden varmistamiseksi.

| (118) | Kiistanalainen toimenpide nykymuodossaan sallii, että liikearvon kirjaaminen kuluksi tapahtuu erikseen, myös tapauksissa, joissa edunsaaja hankkii 5 prosenttia osakkeista, jolloin kiistanalainen toimenpide saattaa muodostaa poikkeuksen vertailujärjestelmään myös, jos se määritellään 117 kappaleen mukaisesti. |
| --- | --- |

(118)

Kiistanalainen toimenpide nykymuodossaan sallii, että liikearvon kirjaaminen kuluksi tapahtuu erikseen, myös tapauksissa, joissa edunsaaja hankkii 5 prosenttia osakkeista, jolloin kiistanalainen toimenpide saattaa muodostaa poikkeuksen vertailujärjestelmään myös, jos se määritellään 117 kappaleen mukaisesti.

| (119) | Tässä yhteydessä komissio jättää 10 päivänä lokakuuta 2007 tehdyllä aloittamista koskevalla päätöksellä aloitetun menettelyn auki yhteisön ulkopuolisten hankintojen osalta, koska Espanjan viranomaiset ovat luvanneet toimittaa uusia todisteita esteistä rajat ylittäville, yhteisön ulkopuolisille sulautumille. Näin ollen 10 päivänä lokakuuta 2007 aloitettu menettely jää vireille yhteisön ulkopuolisten hankintojen osalta. |
| --- | --- |

(119)

Tässä yhteydessä komissio jättää 10 päivänä lokakuuta 2007 tehdyllä aloittamista koskevalla päätöksellä aloitetun menettelyn auki yhteisön ulkopuolisten hankintojen osalta, koska Espanjan viranomaiset ovat luvanneet toimittaa uusia todisteita esteistä rajat ylittäville, yhteisön ulkopuolisille sulautumille. Näin ollen 10 päivänä lokakuuta 2007 aloitettu menettely jää vireille yhteisön ulkopuolisten hankintojen osalta.

B.   Valtion varojen käyttö

| (120) | Toimenpide edellyttää valtion varojen käyttöä, koska siinä luovutaan yhtä suuresta määrästä verotuloja kuin Espanjassa verotettavat yritykset saavat 20 vuoden ajan hankinnan jälkeen alennusta verovelkaansa hankkiessaan merkittävän omistusosuuden ulkomaisesta yrityksestä. |
| --- | --- |

(120)

Toimenpide edellyttää valtion varojen käyttöä, koska siinä luovutaan yhtä suuresta määrästä verotuloja kuin Espanjassa verotettavat yritykset saavat 20 vuoden ajan hankinnan jälkeen alennusta verovelkaansa hankkiessaan merkittävän omistusosuuden ulkomaisesta yrityksestä.

| (121) | Verotuloista luopuminen keventää menoja, jotka kuuluvat tavallisesti yrityksen talousarvioon, ja vaikka kyseessä ei ole kirjaimellisesti tuki, toimenpide on luonteeltaan sen kaltainen ja sillä on samat vaikutukset. Samalla tavalla toimenpide, joka antaa tietyille yrityksille mahdollisuuden hyötyä verovähennyksestä tai lykätä maksettavan veron maksua, on valtiontukea. Talousarvionäkökulmasta ja tuomioistuimen oikeuskäytännön (85) ja komission tiedonannon (86) mukaan kiistanalainen toimenpide aiheuttaa valtiolle verotulojen menetyksen, joka johtuu veropohjan pienentämisestä, mikä vastaa valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(121)

Verotuloista luopuminen keventää menoja, jotka kuuluvat tavallisesti yrityksen talousarvioon, ja vaikka kyseessä ei ole kirjaimellisesti tuki, toimenpide on luonteeltaan sen kaltainen ja sillä on samat vaikutukset. Samalla tavalla toimenpide, joka antaa tietyille yrityksille mahdollisuuden hyötyä verovähennyksestä tai lykätä maksettavan veron maksua, on valtiontukea. Talousarvionäkökulmasta ja tuomioistuimen oikeuskäytännön (85) ja komission tiedonannon (86) mukaan kiistanalainen toimenpide aiheuttaa valtiolle verotulojen menetyksen, joka johtuu veropohjan pienentämisestä, mikä vastaa valtion varojen käyttöä.

| (122) | Näistä syistä komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide merkitsee sitä, että valtion varoja on käytetty. |
| --- | --- |

(122)

Näistä syistä komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide merkitsee sitä, että valtion varoja on käytetty.

C.   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (123) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan (87)”Määriteltäessä kansallista toimenpidettä valtiontueksi ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se tosiasiallisesti vääristää kilpailua, vaan on ainoastaan tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua. [...] Erityisesti kun valtion myöntämä tai sen varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. [...] Ei myöskään ole tarpeen, että tuensaajayritys itse osallistuu jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää tuen yritykselle, jäsenvaltion sisäinen liiketoiminta voi tämän johdosta pysyä ennallaan tai lisääntyä sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet päästä tuon jäsenvaltion markkinoille vähentyvät.” Lisäksi jotta jonkin toimenpiteen voidaan päätellä vääristävän kilpailua, vakiintuneen oikeuskäytännön (88) mukaan riittää, että edunsaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Komissio katsoo, että oikeuskäytännössä määritellyt olosuhteet täyttyvät seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(123)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan (87)”Määriteltäessä kansallista toimenpidettä valtiontueksi ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se tosiasiallisesti vääristää kilpailua, vaan on ainoastaan tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua. [...] Erityisesti kun valtion myöntämä tai sen varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. [...] Ei myöskään ole tarpeen, että tuensaajayritys itse osallistuu jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää tuen yritykselle, jäsenvaltion sisäinen liiketoiminta voi tämän johdosta pysyä ennallaan tai lisääntyä sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet päästä tuon jäsenvaltion markkinoille vähentyvät.” Lisäksi jotta jonkin toimenpiteen voidaan päätellä vääristävän kilpailua, vakiintuneen oikeuskäytännön (88) mukaan riittää, että edunsaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Komissio katsoo, että oikeuskäytännössä määritellyt olosuhteet täyttyvät seuraavista syistä.

| (124) | Ensinnäkin kiistanalainen toimenpide tarjoaa rahoituksellista etua ja siten lujittaa sen talousyksikön asemaa, jonka edunsaaja ja kohdeyritys voivat muodostaa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (89) mukaisesti määräysvallassa olevan yrityksen liiketoimintaan osallistumiseksi katsotaan pelkästään se, että omistaa määräysvallan kohdeyrityksessä ja tosiasiassa käyttää kyseistä määräysvaltaa osallistuen suoraan tai epäsuorasti sen johtamiseen. |
| --- | --- |

(124)

Ensinnäkin kiistanalainen toimenpide tarjoaa rahoituksellista etua ja siten lujittaa sen talousyksikön asemaa, jonka edunsaaja ja kohdeyritys voivat muodostaa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (89) mukaisesti määräysvallassa olevan yrityksen liiketoimintaan osallistumiseksi katsotaan pelkästään se, että omistaa määräysvallan kohdeyrityksessä ja tosiasiassa käyttää kyseistä määräysvaltaa osallistuen suoraan tai epäsuorasti sen johtamiseen.

| (125) | Toiseksi kiistanalainen toimenpide saattaa vääristää kilpailua erityisesti eurooppalaisten kilpailijoiden välillä, koska siinä myönnetään verovähennys espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittävän omistusosuuden kohdeyrityksistä. Tätä päätelmää vahvistaa se, että useat yritykset ovat valittaneet tai esittäneet näkemyksiään aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen tuodakseen esiin, että kiistanalainen toimenpide tarjosi merkittävää etua ja ruokki espanjalaisten yritysten intoa sulautumiin erityisesti huutokauppamenettelyissä. Niiden huomautukset vahvistavat ainakin sen, että useat yritykset Espanjan ulkopuolella katsovat, että kiistanalainen toimenpide vaikuttaa niiden markkina-asemaan, riippumatta siitä, ovatko niiden kannanotot tarkkaan ottaen oikeassa valtiontukeen liittyviltä osin. |
| --- | --- |

(125)

Toiseksi kiistanalainen toimenpide saattaa vääristää kilpailua erityisesti eurooppalaisten kilpailijoiden välillä, koska siinä myönnetään verovähennys espanjalaisille yrityksille, jotka hankkivat merkittävän omistusosuuden kohdeyrityksistä. Tätä päätelmää vahvistaa se, että useat yritykset ovat valittaneet tai esittäneet näkemyksiään aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen tuodakseen esiin, että kiistanalainen toimenpide tarjosi merkittävää etua ja ruokki espanjalaisten yritysten intoa sulautumiin erityisesti huutokauppamenettelyissä. Niiden huomautukset vahvistavat ainakin sen, että useat yritykset Espanjan ulkopuolella katsovat, että kiistanalainen toimenpide vaikuttaa niiden markkina-asemaan, riippumatta siitä, ovatko niiden kannanotot tarkkaan ottaen oikeassa valtiontukeen liittyviltä osin.

| (126) | Näin ollen komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua lähinnä sisämarkkinoilla, koska se saattaa parantaa Espanjassa verotettavaan liiketoimintaan suoraan osallistuvien edunsaajiensa toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

(126)

Näin ollen komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua lähinnä sisämarkkinoilla, koska se saattaa parantaa Espanjassa verotettavaan liiketoimintaan suoraan osallistuvien edunsaajiensa toimintaedellytyksiä.

D.   Komission kanta saatuihin huomautuksiin

| (127) | Ennen toimenpiteen luokittelua komissio katsoo aiheelliseksi tarkastella lähemmin tiettyjä Espanjan viranomaisten ja kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä, joita ei ole vielä suoranaisesti tai muutoin käsitelty järjestelmän arviointia koskevissa kohdissa (83 kappaleesta alkaen). |
| --- | --- |

(127)

Ennen toimenpiteen luokittelua komissio katsoo aiheelliseksi tarkastella lähemmin tiettyjä Espanjan viranomaisten ja kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä, joita ei ole vielä suoranaisesti tai muutoin käsitelty järjestelmän arviointia koskevissa kohdissa (83 kappaleesta alkaen).

D.1.   Kommentti vuoden 2006 veroilmoituksista saatuihin tietoihin sekä huomautuksiin, jotka koskevat tuomioistuimen tuomiota asiassa C-501/00

| (128) | Espanjan viranomaiset ovat käyttäneet vuoden 2006 veroilmoituksista saatuja tietoja osoittaakseen, että kiistanalainen toimenpide ei ole valikoiva (90), mutta komissio painottaa, että esitetyt tiedot ovat yleisesti epätarkkoja. Tiedoissa esitetään edunsaajien jakauma ryhmiin (toimiala, liikevaihto) mutta ei mainita, edustavatko kyseiset edunsaajat pientä vai merkittävää osaa kustakin ryhmästä. Toiseksi vaikka edunsaajien liikevaihdon suuruuteen perustuvat tilastot saattaisivat olla varteenotettava indikaattori sen osoittamiseksi, että kiistanalaista toimenpidettä sovelletaan kaikkiin yrityksiin Espanjassa, on korostettava, että kiistanalainen toimenpide koskee omistusosuuksien hankintaa. Sentyyppinen investointi ei välttämättä tuota suurta liikevaihtoa, minkä vuoksi esimerkiksi holdingyhtiöt saattavat esiintyä kyseisissä tiedoissa pk-yrityksinä. Näin ollen jotta tietoja voitaisiin pitää relevantteina, olisi otettava huomioon muitakin indikaattoreita, kuten kaikki tilinpäätösluvut sekä se, voivatko edunsaajat konsolidoida veropohjansa muiden espanjalaisten verovelvollisten kanssa. Luvut eivät vaikuta edustavilta myöskään siksi, että niissä ei mainita edunsaajien hankkimien omistusosuuksien suuruutta (enemmistö-/vähemmistöosakkuus). Saatujen tietojen perusteella ei myöskään voida määrittää, täyttyvätkö komission vuonna 2003 pk-yrityksistä antaman suosituksen (91) edellytykset. Tämän vuoksi komissio katsoo, että sen päätelmät siitä, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva johtuen kyseisen lainsäädännön luonteesta, eivät kumoudu Espanjan viranomaisten esittämien puutteellisten ja epäedustavien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(128)

Espanjan viranomaiset ovat käyttäneet vuoden 2006 veroilmoituksista saatuja tietoja osoittaakseen, että kiistanalainen toimenpide ei ole valikoiva (90), mutta komissio painottaa, että esitetyt tiedot ovat yleisesti epätarkkoja. Tiedoissa esitetään edunsaajien jakauma ryhmiin (toimiala, liikevaihto) mutta ei mainita, edustavatko kyseiset edunsaajat pientä vai merkittävää osaa kustakin ryhmästä. Toiseksi vaikka edunsaajien liikevaihdon suuruuteen perustuvat tilastot saattaisivat olla varteenotettava indikaattori sen osoittamiseksi, että kiistanalaista toimenpidettä sovelletaan kaikkiin yrityksiin Espanjassa, on korostettava, että kiistanalainen toimenpide koskee omistusosuuksien hankintaa. Sentyyppinen investointi ei välttämättä tuota suurta liikevaihtoa, minkä vuoksi esimerkiksi holdingyhtiöt saattavat esiintyä kyseisissä tiedoissa pk-yrityksinä. Näin ollen jotta tietoja voitaisiin pitää relevantteina, olisi otettava huomioon muitakin indikaattoreita, kuten kaikki tilinpäätösluvut sekä se, voivatko edunsaajat konsolidoida veropohjansa muiden espanjalaisten verovelvollisten kanssa. Luvut eivät vaikuta edustavilta myöskään siksi, että niissä ei mainita edunsaajien hankkimien omistusosuuksien suuruutta (enemmistö-/vähemmistöosakkuus). Saatujen tietojen perusteella ei myöskään voida määrittää, täyttyvätkö komission vuonna 2003 pk-yrityksistä antaman suosituksen (91) edellytykset. Tämän vuoksi komissio katsoo, että sen päätelmät siitä, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva johtuen kyseisen lainsäädännön luonteesta, eivät kumoudu Espanjan viranomaisten esittämien puutteellisten ja epäedustavien tietojen perusteella.

| (129) | Vaikka Espanjan viranomaisten esittämiä väitteitä olisi täydennetty lisänäytöllä, sekään ei olisi kumonnut kiistanalaisen toimenpiteen valikoivuutta, koska ainoastaan tietyt yritykset hyötyivät siitä, mikä vastaa myös tuomioistuimen asiassa C-501/00 (Espanja vastaan komissio) (92) antamassaan tuomiossa esittämää näkemystä. Siltä osin kuin Espanjan viranomaiset luonnehtivat toimenpidettä yleiseksi (93), koska se on tarkoitettu kaikille Espanjassa sijaitseville yrityksille, on syytä muistaa edellä mainittu tuomioistuimen tuomio. Myös siinä asiassa oli kyse Espanjan yhtiöverotuksen poikkeuksesta, vientitoiminnan verovähennyksestä. Espanjan viranomaiset esittivät puolustuksenaan tuomioistuimessa, että kyseinen järjestely oli tarkoitettu kaikille yrityksille, joiden verotuksellinen kotipaikka oli Espanjassa. Tästä huolimatta tuomioistuin katsoi, että ”verovähennyksestä voivat hyötyä vain yhdentyyppiset yritykset eli ne, jotka harjoittavat vientitoimintaa ja toteuttavat määrättyjä riidanalaisissa toimenpiteissä tarkoitettuja investointeja” (94). Komissio katsoo, että myös kiistanalainen toimenpide pyrkii edistämään pääoman vientiä Espanjasta espanjalaisten yritysten aseman lujittamiseksi ulkomailla parantaen näin järjestelmän edunsaajien kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(129)

Vaikka Espanjan viranomaisten esittämiä väitteitä olisi täydennetty lisänäytöllä, sekään ei olisi kumonnut kiistanalaisen toimenpiteen valikoivuutta, koska ainoastaan tietyt yritykset hyötyivät siitä, mikä vastaa myös tuomioistuimen asiassa C-501/00 (Espanja vastaan komissio) (92) antamassaan tuomiossa esittämää näkemystä. Siltä osin kuin Espanjan viranomaiset luonnehtivat toimenpidettä yleiseksi (93), koska se on tarkoitettu kaikille Espanjassa sijaitseville yrityksille, on syytä muistaa edellä mainittu tuomioistuimen tuomio. Myös siinä asiassa oli kyse Espanjan yhtiöverotuksen poikkeuksesta, vientitoiminnan verovähennyksestä. Espanjan viranomaiset esittivät puolustuksenaan tuomioistuimessa, että kyseinen järjestely oli tarkoitettu kaikille yrityksille, joiden verotuksellinen kotipaikka oli Espanjassa. Tästä huolimatta tuomioistuin katsoi, että ”verovähennyksestä voivat hyötyä vain yhdentyyppiset yritykset eli ne, jotka harjoittavat vientitoimintaa ja toteuttavat määrättyjä riidanalaisissa toimenpiteissä tarkoitettuja investointeja” (94). Komissio katsoo, että myös kiistanalainen toimenpide pyrkii edistämään pääoman vientiä Espanjasta espanjalaisten yritysten aseman lujittamiseksi ulkomailla parantaen näin järjestelmän edunsaajien kilpailukykyä.

| (130) | On aiheellista huomauttaa, että tuomioistuimen mukaan ”jotta sen verojärjestelmän, johon riidanalaiset toimenpiteet kuuluvat, luonteella ja systematiikalla voitaisiin [nyt esillä olevassa asiassa] oikeuttaa mainitut toimenpiteet, ei riitä, että toimenpiteillä väitetään pyrittävän edistämään kansainvälistä kauppaa. Pitää paikkansa, että tällainen päämäärä muodostaa taloudellisen tavoitteen, mutta asiassa ei ole osoitettu, että mainittu päämäärä vastaa Espanjassa voimassa olevan verojärjestelmän [...] yleistä systematiikkaa. [...] Täten se seikka, että riidanalaisilla toimenpiteillä pyritään toteuttamaan kauppa- tai teollisuuspolitiikan tavoitteita, kuten kansainvälisen kaupan edistämistä tukemalla investointeja ulkomaille, ei riitä siihen, että mainitut toimenpiteet jäisivät välittömästi HT 4 artiklan c alakohdan mukaisen ’tuen’ määritelmän ulkopuolelle.” (95) Tässä tapauksessa Espanjan viranomaiset ovat ainoastaan ilmoittaneet, että kiistanalaisen toimenpiteen tavoitteena on edistää kansainvälistä kauppaa ja yritysten lujittumista osoittamatta, että kyseinen toimenpide on järjestelmän logiikan kannalta perusteltu. Edellä esitetty huomioon ottaen komissio vahvistaa päätelmänsä siitä, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva. |
| --- | --- |

(130)

On aiheellista huomauttaa, että tuomioistuimen mukaan ”jotta sen verojärjestelmän, johon riidanalaiset toimenpiteet kuuluvat, luonteella ja systematiikalla voitaisiin [nyt esillä olevassa asiassa] oikeuttaa mainitut toimenpiteet, ei riitä, että toimenpiteillä väitetään pyrittävän edistämään kansainvälistä kauppaa. Pitää paikkansa, että tällainen päämäärä muodostaa taloudellisen tavoitteen, mutta asiassa ei ole osoitettu, että mainittu päämäärä vastaa Espanjassa voimassa olevan verojärjestelmän [...] yleistä systematiikkaa. [...] Täten se seikka, että riidanalaisilla toimenpiteillä pyritään toteuttamaan kauppa- tai teollisuuspolitiikan tavoitteita, kuten kansainvälisen kaupan edistämistä tukemalla investointeja ulkomaille, ei riitä siihen, että mainitut toimenpiteet jäisivät välittömästi HT 4 artiklan c alakohdan mukaisen ’tuen’ määritelmän ulkopuolelle.” (95) Tässä tapauksessa Espanjan viranomaiset ovat ainoastaan ilmoittaneet, että kiistanalaisen toimenpiteen tavoitteena on edistää kansainvälistä kauppaa ja yritysten lujittumista osoittamatta, että kyseinen toimenpide on järjestelmän logiikan kannalta perusteltu. Edellä esitetty huomioon ottaen komissio vahvistaa päätelmänsä siitä, että kiistanalainen toimenpide on valikoiva.

D.2.   Kommentti huomautuksiin komission käytännöstä

| (131) | Väitteeseen valikoivuuden käsitteen uudenlaisesta tulkinnasta tässä asiassa on ensinnäkin huomautettava, että kyseinen lähestymistapa on täysin linjassa komission päätöksentekokäytännön ja 92 kappaleessa mainitun yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa. Tässä asiassa käytetty lähestymistapa ei myöskään eroa komission päätöksestä N 480/2007 (96), johon Espanjan viranomaiset viittaavat. Kyseisessä päätöksessä otettiin huomioon halutun tavoitteen erityisluonne viitaten (97) komission tiedonantoon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Verokannustimien tehokkaampi käyttö tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämiseksi” (98). Kiistanalaisen toimenpiteen tapauksessa tavoite ei ole samanlainen. Lisäksi nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa siitä siten, että aiemmassa päätöksessä oli kyse espanjalaisesta toimenpiteestä, joka ei erotellut kotimaisia ja kansainvälisiä toimia. |
| --- | --- |

(131)

Väitteeseen valikoivuuden käsitteen uudenlaisesta tulkinnasta tässä asiassa on ensinnäkin huomautettava, että kyseinen lähestymistapa on täysin linjassa komission päätöksentekokäytännön ja 92 kappaleessa mainitun yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa. Tässä asiassa käytetty lähestymistapa ei myöskään eroa komission päätöksestä N 480/2007 (96), johon Espanjan viranomaiset viittaavat. Kyseisessä päätöksessä otettiin huomioon halutun tavoitteen erityisluonne viitaten (97) komission tiedonantoon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Verokannustimien tehokkaampi käyttö tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämiseksi” (98). Kiistanalaisen toimenpiteen tapauksessa tavoite ei ole samanlainen. Lisäksi nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa siitä siten, että aiemmassa päätöksessä oli kyse espanjalaisesta toimenpiteestä, joka ei erotellut kotimaisia ja kansainvälisiä toimia.

| (132) | Väitteeseen poikkeuksesta yhtiöverojärjestelmään direktiivien (99), kuten emo- ja tytäryhtiödirektiivi tai rajat ylittäviä korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi, soveltamisen takia komissio toteaa, että näiden direktiivien soveltamisesta aiheutuva tilanne on täysin johdonmukainen tässä päätöksessä esitettyjen perustelujen kanssa. Yhdenmukaistamisesta yhteisötasolla on seurannut, että rajat ylittävät liiketoimet yhteisön sisällä ja kunkin jäsenvaltion sisällä ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti rinnastettavassa tilanteessa. Komissio haluaa lisäksi korostaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut seuraavaa (100): ”yhteisön oikeuden nykytilassa välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaikka vakiintuneessa oikeuskäytännössä onkin todettu, että niiden on käytettävä tätä toimivaltaansa yhteisön oikeutta noudattaen (ks. mm. asia C-391/97, Gschwind, tuomio 14.9.1999, Kok. 1999, s. I-5451,20 kohta) ja näin ollen pidättäydyttävä tähän liittyen toteuttamasta mitään toimenpiteitä, jotka saattavat muodostaa yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen.”. |
| --- | --- |

(132)

Väitteeseen poikkeuksesta yhtiöverojärjestelmään direktiivien (99), kuten emo- ja tytäryhtiödirektiivi tai rajat ylittäviä korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi, soveltamisen takia komissio toteaa, että näiden direktiivien soveltamisesta aiheutuva tilanne on täysin johdonmukainen tässä päätöksessä esitettyjen perustelujen kanssa. Yhdenmukaistamisesta yhteisötasolla on seurannut, että rajat ylittävät liiketoimet yhteisön sisällä ja kunkin jäsenvaltion sisällä ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti rinnastettavassa tilanteessa. Komissio haluaa lisäksi korostaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut seuraavaa (100): ”yhteisön oikeuden nykytilassa välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaikka vakiintuneessa oikeuskäytännössä onkin todettu, että niiden on käytettävä tätä toimivaltaansa yhteisön oikeutta noudattaen (ks. mm. asia C-391/97, Gschwind, tuomio 14.9.1999, Kok. 1999, s. I-5451,20 kohta) ja näin ollen pidättäydyttävä tähän liittyen toteuttamasta mitään toimenpiteitä, jotka saattavat muodostaa yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen.”.

D.3.   Kommentti perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohtaa koskeviin huomautuksiin

| (133) | Kuten jo aiemmin on mainittu, on syytä muistaa, että vaikka välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, niiden on kuitenkin noudatettava siinä yhteisön oikeutta (101), myös valtiontukea koskevia perustamissopimuksen määräyksiä. Toisin sanoen perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on tulkittava tavalla, joka sopii yhteen perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kanssa, myös niiden määräysten, jotka kuuluvat tällä soveltamisalalla komission valvontaan. |
| --- | --- |

(133)

Kuten jo aiemmin on mainittu, on syytä muistaa, että vaikka välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, niiden on kuitenkin noudatettava siinä yhteisön oikeutta (101), myös valtiontukea koskevia perustamissopimuksen määräyksiä. Toisin sanoen perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on tulkittava tavalla, joka sopii yhteen perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kanssa, myös niiden määräysten, jotka kuuluvat tällä soveltamisalalla komission valvontaan.

| (134) | Lisäksi perustamissopimuksen 58 artiklaa, johon Espanjan viranomaiset vetoavat, on luettava yhdessä perustamissopimuksen 56 artiklan kanssa, jossa kielletään pääomien liikkuvuuden rajoittaminen jäsenvaltioiden välillä. Perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”mitä 56 artiklassa määrätään, ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta: a) soveltaa niitä verolainsäädäntönsä säännöksiä, joiden mukaan verovelvollisia kohdellaan eri tavoin heidän asuinpaikkansa tai heidän pääomansa sijoituspaikan perusteella”. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi perustamissopimuksen 58 artiklaa, johon Espanjan viranomaiset vetoavat, on luettava yhdessä perustamissopimuksen 56 artiklan kanssa, jossa kielletään pääomien liikkuvuuden rajoittaminen jäsenvaltioiden välillä. Perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”mitä 56 artiklassa määrätään, ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta: a) soveltaa niitä verolainsäädäntönsä säännöksiä, joiden mukaan verovelvollisia kohdellaan eri tavoin heidän asuinpaikkansa tai heidän pääomansa sijoituspaikan perusteella”.

| (135) | Yhteisöjen tuomioistuin on jo vahvistanut perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan jäsenvaltioille suoman mahdollisuuden soveltaa verolainsäädäntönsä säännöksiä, joissa verovelvolliset erotellaan toisistaan asuinpaikkansa tai pääomasijoituskohteensa sijaintipaikan mukaan. Ennen perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan voimaantuloa syntyneen oikeuskäytännön mukaan kansalliset verosäännökset, joissa tehdään tiettyjä eroja erityisesti verovelvollisten asuinpaikan perusteella, saattoivat soveltua yhteen yhteisön oikeuden kanssa, jos niitä sovellettiin tilanteissa, jotka eivät olleet objektiivisesti vertailukelpoisia (102) tai joita voitiin perustella pakottavalla yleisellä edulla, joka liittyy erityisesti verojärjestelmän johdonmukaisuuteen (103). Joka tapauksessa puhtaasti taloudelliset tavoitteet eivät voi muodostaa pakottavaa yleistä etua, jolla voitaisiin perustella perustamissopimuksen takaaman perusoikeuden rajoitus (104). |
| --- | --- |

(135)

Yhteisöjen tuomioistuin on jo vahvistanut perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan jäsenvaltioille suoman mahdollisuuden soveltaa verolainsäädäntönsä säännöksiä, joissa verovelvolliset erotellaan toisistaan asuinpaikkansa tai pääomasijoituskohteensa sijaintipaikan mukaan. Ennen perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan voimaantuloa syntyneen oikeuskäytännön mukaan kansalliset verosäännökset, joissa tehdään tiettyjä eroja erityisesti verovelvollisten asuinpaikan perusteella, saattoivat soveltua yhteen yhteisön oikeuden kanssa, jos niitä sovellettiin tilanteissa, jotka eivät olleet objektiivisesti vertailukelpoisia (102) tai joita voitiin perustella pakottavalla yleisellä edulla, joka liittyy erityisesti verojärjestelmän johdonmukaisuuteen (103). Joka tapauksessa puhtaasti taloudelliset tavoitteet eivät voi muodostaa pakottavaa yleistä etua, jolla voitaisiin perustella perustamissopimuksen takaaman perusoikeuden rajoitus (104).

| (136) | Perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan voimaantulon jälkeisen ajan osalta tuomioistuin on tarkastellut sitä, onko mahdollisesti sellaisia objektiivisesti vertailukelpoisia tilanteita, joiden vuoksi saattaisi olla perusteltua antaa pääomien vapaata liikkumista rajoittavaa lainsäädäntöä. Tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että sellaista verolainsäädäntöä, jonka seurauksena yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevat verovelvolliset luopuvat pääomansa sijoitusaikeista toisessa jäsenvaltiossa sijaitseviin yrityksiin ja jolla on myös sellaisia rajoittavia vaikutuksia, että se estää toisiin jäsenvaltioihin sijoittuneita yrityksiä hankkimasta pääomaa kyseisestä jäsenvaltiosta, ei voida perustella objektiivisesti erilaisella tilanteella, jonka perusteella verokohtelu voi perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan olla erilaista (105). |
| --- | --- |

(136)

Perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan voimaantulon jälkeisen ajan osalta tuomioistuin on tarkastellut sitä, onko mahdollisesti sellaisia objektiivisesti vertailukelpoisia tilanteita, joiden vuoksi saattaisi olla perusteltua antaa pääomien vapaata liikkumista rajoittavaa lainsäädäntöä. Tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että sellaista verolainsäädäntöä, jonka seurauksena yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevat verovelvolliset luopuvat pääomansa sijoitusaikeista toisessa jäsenvaltiossa sijaitseviin yrityksiin ja jolla on myös sellaisia rajoittavia vaikutuksia, että se estää toisiin jäsenvaltioihin sijoittuneita yrityksiä hankkimasta pääomaa kyseisestä jäsenvaltiosta, ei voida perustella objektiivisesti erilaisella tilanteella, jonka perusteella verokohtelu voi perustamissopimuksen 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan olla erilaista (105).

| (137) | Joka tapauksessa on muistettava, että perustamissopimuksen 58 artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että kansalliset säännökset, joihin saman artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan, eivät saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai pääomien ja maksujen vapaan liikkuvuuden peiteltyä rajoittamista (106). |
| --- | --- |

(137)

Joka tapauksessa on muistettava, että perustamissopimuksen 58 artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että kansalliset säännökset, joihin saman artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan, eivät saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai pääomien ja maksujen vapaan liikkuvuuden peiteltyä rajoittamista (106).

| (138) | Edellä selostetun perusteella komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa kotimaassa tehdyt omistusosuuksien hankinnat ja toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä tehdyt omistusosuuksien hankinnat ovat aiemmin mainituista syistä objektiivisesti katsoen rinnastettavassa tilanteessa eikä ole pakottavaa yleistä etua, jolla voitaisiin perustella verovelvollisten erilainen kohtelu sen mukaan, missä niiden sijoituskohde sijaitsee. |
| --- | --- |

(138)

Edellä selostetun perusteella komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa kotimaassa tehdyt omistusosuuksien hankinnat ja toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä tehdyt omistusosuuksien hankinnat ovat aiemmin mainituista syistä objektiivisesti katsoen rinnastettavassa tilanteessa eikä ole pakottavaa yleistä etua, jolla voitaisiin perustella verovelvollisten erilainen kohtelu sen mukaan, missä niiden sijoituskohde sijaitsee.

E.   Päätelmät kiistanalaisen toimenpiteen luokittelusta

| (139) | Kaikki edellä esitetyt seikat huomioon ottaen komissio arvioi, että kiistanalainen toimenpide täyttää yhteisön sisäisten hankintojen osalta kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellyt ehdot, ja se on sen vuoksi luokiteltava valtiontueksi. |
| --- | --- |

(139)

Kaikki edellä esitetyt seikat huomioon ottaen komissio arvioi, että kiistanalainen toimenpide täyttää yhteisön sisäisten hankintojen osalta kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellyt ehdot, ja se on sen vuoksi luokiteltava valtiontueksi.

F.   Soveltuvuus

| (140) | Kuten aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että kyseiseen tukijärjestelmään ei voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista. |
| --- | --- |

(140)

Kuten aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että kyseiseen tukijärjestelmään ei voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista.

| (141) | Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko esittivät menettelyn kuluessa väitteitä osoittaakseen, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia voidaan soveltaa tässä asiassa (107). Sen sijaan kahden osapuolen joukko katsoi, ettei siihen voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan eikä sen 3 kohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

(141)

Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko esittivät menettelyn kuluessa väitteitä osoittaakseen, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia voidaan soveltaa tässä asiassa (107). Sen sijaan kahden osapuolen joukko katsoi, ettei siihen voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan eikä sen 3 kohdan määräyksiä.

| (142) | Tähän tapaukseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle. |
| --- | --- |

(142)

Tähän tapaukseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle.

| (143) | Siihen ei myöskään voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, koska toimenpide ei edellytä minkäänlaista toimintaa tietyllä alueella (108). |
| --- | --- |

(143)

Siihen ei myöskään voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, koska toimenpide ei edellytä minkäänlaista toimintaa tietyllä alueella (108).

| (144) | Ei myöskään voida katsoa, että vuonna 2001 käyttöön otettu kiistanalainen toimenpide edistäisi Euroopan yhteistä etua koskevaa hanketta tai että sillä pyrittäisiin poistamaan vakavaa häiriötä Espanjan taloudessa 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Sen tarkoituksena ei ole myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. |
| --- | --- |

(144)

Ei myöskään voida katsoa, että vuonna 2001 käyttöön otettu kiistanalainen toimenpide edistäisi Euroopan yhteistä etua koskevaa hanketta tai että sillä pyrittäisiin poistamaan vakavaa häiriötä Espanjan taloudessa 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Sen tarkoituksena ei ole myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen.

| (145) | Kiistanalaista toimenpidettä olisi tarkasteltava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan valossa, jossa sallitaan valtiontuet, joiden tarkoituksena on tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä, kunhan tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tältä osin on ensinnäkin todettava, että kiistanalainen toimenpide ei kuulu mihinkään kehykseen tai suuntaviivoihin, joissa on määritelty ehdot tietynlaisten tukien hyväksynnälle yhteismarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(145)

Kiistanalaista toimenpidettä olisi tarkasteltava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan valossa, jossa sallitaan valtiontuet, joiden tarkoituksena on tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä, kunhan tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tältä osin on ensinnäkin todettava, että kiistanalainen toimenpide ei kuulu mihinkään kehykseen tai suuntaviivoihin, joissa on määritelty ehdot tietynlaisten tukien hyväksynnälle yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

| (146) | Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko väittivät valtiontukia koskevan vuoden 2005 suunnitelman (109) perusteella, että tietyt toimenpiteet voivat olla soveltuvia, jos niiden olennainen tarkoitus on jonkin markkinoiden toimintapuutteen korjaaminen, mutta komissio huomauttaa, että väitettyjä yleisiä vaikeuksia toteuttaa rajat ylittäviä sulautumia ei voida pitää markkinoiden toimintapuutteena. |
| --- | --- |

(146)

Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko väittivät valtiontukia koskevan vuoden 2005 suunnitelman (109) perusteella, että tietyt toimenpiteet voivat olla soveltuvia, jos niiden olennainen tarkoitus on jonkin markkinoiden toimintapuutteen korjaaminen, mutta komissio huomauttaa, että väitettyjä yleisiä vaikeuksia toteuttaa rajat ylittäviä sulautumia ei voida pitää markkinoiden toimintapuutteena.

| (147) | Se, että jokin yritys ei ehkä kykene toteuttamaan tiettyä hanketta tai toimenpidettä ilman tukea ei välttämättä tarkoita, että markkinoilla on toimintapuute. Ainoastaan, jos markkinavoimat eivät yksinään voi johtaa tehokkaaseen tulokseen eli jos toimenpiteen kaikki mahdollinen hyöty ei toteudu, markkinoilla voidaan katsoa olevan toimintapuute. |
| --- | --- |

(147)

Se, että jokin yritys ei ehkä kykene toteuttamaan tiettyä hanketta tai toimenpidettä ilman tukea ei välttämättä tarkoita, että markkinoilla on toimintapuute. Ainoastaan, jos markkinavoimat eivät yksinään voi johtaa tehokkaaseen tulokseen eli jos toimenpiteen kaikki mahdollinen hyöty ei toteudu, markkinoilla voidaan katsoa olevan toimintapuute.

| (148) | Komissio ei kiistä, etteivätkö tiettyjen liiketoimien kustannukset olisi paljon kalliimpia kuin toisten. Tästä huolimatta on tehokasta, että yritykset ottavat kyseiset kustannukset kokonaisuudessaan huomioon päätöksiä tehdessään, koska ne ovat todellisia kustannuksia, jotka heijastavat tarkasti kyseisten hankkeiden luonnetta eli ne muuttuvat toteutuspaikan maantieteellisen sijainnin tai sääntely-ympäristön mukaan. Sen sijaan olisi tehotonta, jos ne jättäisivät nämä todelliset kustannukset huomiotta tai jos ne peräti korvattaisiin valtiontuella. Samantapaisia kustannuseroja esiintyy myös kun vertaillaan eri liiketoimia samassa maassa tai vertailtaessa rajat ylittäviä toimia, eivätkä nämä erot merkitse sitä, että markkinat toimisivat tehottomasti. |
| --- | --- |

(148)

Komissio ei kiistä, etteivätkö tiettyjen liiketoimien kustannukset olisi paljon kalliimpia kuin toisten. Tästä huolimatta on tehokasta, että yritykset ottavat kyseiset kustannukset kokonaisuudessaan huomioon päätöksiä tehdessään, koska ne ovat todellisia kustannuksia, jotka heijastavat tarkasti kyseisten hankkeiden luonnetta eli ne muuttuvat toteutuspaikan maantieteellisen sijainnin tai sääntely-ympäristön mukaan. Sen sijaan olisi tehotonta, jos ne jättäisivät nämä todelliset kustannukset huomiotta tai jos ne peräti korvattaisiin valtiontuella. Samantapaisia kustannuseroja esiintyy myös kun vertaillaan eri liiketoimia samassa maassa tai vertailtaessa rajat ylittäviä toimia, eivätkä nämä erot merkitse sitä, että markkinat toimisivat tehottomasti.

| (149) | Espanjan viranomaisten esittämät esimerkit kustannusten väitetystä suuruudesta kansainvälisissä liiketoimissa verrattuna kotimaisiin liiketoimiin liittyvät kaikki toteutettavien liiketoimien todellisiin kustannuksiin, jotka markkinoilla toimivien olisi otettava täysimääräisesti huomioon tehokkaiden tulosten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(149)

Espanjan viranomaisten esittämät esimerkit kustannusten väitetystä suuruudesta kansainvälisissä liiketoimissa verrattuna kotimaisiin liiketoimiin liittyvät kaikki toteutettavien liiketoimien todellisiin kustannuksiin, jotka markkinoilla toimivien olisi otettava täysimääräisesti huomioon tehokkaiden tulosten saavuttamiseksi.

| (150) | Markkinoiden toimintapuute edellyttäisi, että on liiketoimista aiheutuvia ulkoisia tekijöitä (myönteisiä heijastevaikutuksia) tai merkittävästi puutteellista tai epäsymmetristä informaatiota, mikä johtaa siihen, että muutoin tehokkaita liiketoimia ei toteuteta. Vaikka teoriassa näin voi tietyissä sekä kansainvälisissä että kotimaisissa liiketoimissa olla (esimerkiksi yhteisten tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä), sitä ei voida pitää ominaisena kaikille kansainvälisille liiketoimille eikä varsinkaan kyseessä oleville liiketoimille. Komissio katsookin, että väitettä markkinoiden toimintapuutteesta ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(150)

Markkinoiden toimintapuute edellyttäisi, että on liiketoimista aiheutuvia ulkoisia tekijöitä (myönteisiä heijastevaikutuksia) tai merkittävästi puutteellista tai epäsymmetristä informaatiota, mikä johtaa siihen, että muutoin tehokkaita liiketoimia ei toteuteta. Vaikka teoriassa näin voi tietyissä sekä kansainvälisissä että kotimaisissa liiketoimissa olla (esimerkiksi yhteisten tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä), sitä ei voida pitää ominaisena kaikille kansainvälisille liiketoimille eikä varsinkaan kyseessä oleville liiketoimille. Komissio katsookin, että väitettä markkinoiden toimintapuutteesta ei voida hyväksyä.

| (151) | Lisäksi on muistettava, että arvioitaessa sitä, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, komissio tasapainottaa toimenpiteen myönteisen vaikutuksen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi ja sen mahdolliset kielteiset sivuvaikutukset, kuten kaupankäynnin ja kilpailun vääristymisen. Tämän käytännön perusteella valtiontukia koskevassa toimintasuunnitelmassa on vahvistettu kolmivaiheinen tasapainotesti. Kahdessa ensimmäisessä vaiheessa käsitellään valtiontuen myönteisiä vaikutuksia ja kolmannessa kielteisiä vaikutuksia sekä myönteisten ja kielteisten vaikutusten välistä tasapainoa. Tasapainotesti rakentuu seuraavasti:






  a) | arvioidaan, pyritäänkö tuella tiettyyn, yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen (esimerkiksi kasvu, työllisyys, koheesio, ympäristönsuojelu, energiavarmuus); |
| --- | --- | --- |

(151)

Lisäksi on muistettava, että arvioitaessa sitä, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, komissio tasapainottaa toimenpiteen myönteisen vaikutuksen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi ja sen mahdolliset kielteiset sivuvaikutukset, kuten kaupankäynnin ja kilpailun vääristymisen. Tämän käytännön perusteella valtiontukia koskevassa toimintasuunnitelmassa on vahvistettu kolmivaiheinen tasapainotesti. Kahdessa ensimmäisessä vaiheessa käsitellään valtiontuen myönteisiä vaikutuksia ja kolmannessa kielteisiä vaikutuksia sekä myönteisten ja kielteisten vaikutusten välistä tasapainoa. Tasapainotesti rakentuu seuraavasti:

a)

arvioidaan, pyritäänkö tuella tiettyyn, yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen (esimerkiksi kasvu, työllisyys, koheesio, ympäristönsuojelu, energiavarmuus);

| b) | arvioidaan, onko tuki soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa, eli onko suunnitellulla tuella vaikutusta markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun tavoitteeseen. Tämän arvioimiseksi tarkastetaan,






  i) | onko valtiontuki soveltuva poliittinen väline |
| --- | --- | --- |

b)

arvioidaan, onko tuki soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa, eli onko suunnitellulla tuella vaikutusta markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun tavoitteeseen. Tämän arvioimiseksi tarkastetaan,

i)

onko valtiontuki soveltuva poliittinen väline

| ii) | syntyykö kannustavaa vaikutusta ja varsinkin muuttaako tuki yritysten toimintaa |
| --- | --- |

ii)

syntyykö kannustavaa vaikutusta ja varsinkin muuttaako tuki yritysten toimintaa

| iii) | onko toimenpide oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli saataisiinko toimintaan samanlainen muutos vähemmällä tuella; |
| --- | --- |

iii)

onko toimenpide oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli saataisiinko toimintaan samanlainen muutos vähemmällä tuella;

| c) | arvioidaan, onko kilpailun ja kaupan vääristyminen niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä. |
| --- | --- |

c)

arvioidaan, onko kilpailun ja kaupan vääristyminen niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä.

| (152) | Ensiksi on arvioitava, voidaanko tuen tavoitetta todella pitää yhteisenä etuna. Vaikka kyseessä olevalla toimenpiteellä väitetään edistettävän yhtenäismarkkinoiden yhdentymistä, tuen tavoitetta ei ole määritelty selkeästi, koska se ylittää markkinoiden yhdentymisen edistämällä erityisesti espanjalaisten yritysten laajentumista eurooppalaisille markkinoille. |
| --- | --- |

(152)

Ensiksi on arvioitava, voidaanko tuen tavoitetta todella pitää yhteisenä etuna. Vaikka kyseessä olevalla toimenpiteellä väitetään edistettävän yhtenäismarkkinoiden yhdentymistä, tuen tavoitetta ei ole määritelty selkeästi, koska se ylittää markkinoiden yhdentymisen edistämällä erityisesti espanjalaisten yritysten laajentumista eurooppalaisille markkinoille.

| (153) | Toisessa vaiheessa on arvioitava, onko tuki soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa. Valtiontuen on muutettava siitä hyötyvän yrityksen toimintaa siten, että se ryhtyy toimiin, jotka edistävät yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, joka ei toteutuisi ilman tukea tai joka toteutuisi ainoastaan osittain tai eri tavalla. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet sellaisia perusteluja, jotka osoittaisivat, että tällainen kannustava vaikutus todennäköisesti syntyy. |
| --- | --- |

(153)

Toisessa vaiheessa on arvioitava, onko tuki soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa. Valtiontuen on muutettava siitä hyötyvän yrityksen toimintaa siten, että se ryhtyy toimiin, jotka edistävät yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, joka ei toteutuisi ilman tukea tai joka toteutuisi ainoastaan osittain tai eri tavalla. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet sellaisia perusteluja, jotka osoittaisivat, että tällainen kannustava vaikutus todennäköisesti syntyy.

| (154) | Kolmas kysymys koskee valtiontuen kielteisiä vaikutuksia. Vaikka valtiontuki olisi soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voitaisiin saavuttaa, tietylle yritykselle tai tuotannonalalle myönnetty tuki saattaa aiheuttaa vakavia kilpailun ja jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymiä. Tältä osin 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että tukijärjestelmällä ei ole vaikutusta Espanjan yhtiöverotuksen piiriin kuuluvien yritysten kilpailuasemaan, koska 12 §:n 5 momentin rahallinen vaikutus on vähäinen. Tästä huolimatta, kuten 101 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, on selviä merkkejä siitä, että 12 §:n 5 momentin vaikutus on kaikkea muuta kuin vähäinen. Lisäksi koska tukijärjestelmää sovelletaan ainoastaan ulkomaisiin liiketoimiin, sen vaikutus keskittää kilpailun vääristymät selkeästi ulkomaanmarkkinoille. |
| --- | --- |

(154)

Kolmas kysymys koskee valtiontuen kielteisiä vaikutuksia. Vaikka valtiontuki olisi soveltuvaa niin, että yhteisen edun mukainen tavoite voitaisiin saavuttaa, tietylle yritykselle tai tuotannonalalle myönnetty tuki saattaa aiheuttaa vakavia kilpailun ja jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymiä. Tältä osin 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että tukijärjestelmällä ei ole vaikutusta Espanjan yhtiöverotuksen piiriin kuuluvien yritysten kilpailuasemaan, koska 12 §:n 5 momentin rahallinen vaikutus on vähäinen. Tästä huolimatta, kuten 101 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, on selviä merkkejä siitä, että 12 §:n 5 momentin vaikutus on kaikkea muuta kuin vähäinen. Lisäksi koska tukijärjestelmää sovelletaan ainoastaan ulkomaisiin liiketoimiin, sen vaikutus keskittää kilpailun vääristymät selkeästi ulkomaanmarkkinoille.

| (155) | Viimeinen vaihe soveltuvuuden arvioinnissa on sen arviointi, ylittävätkö tuen mahdolliset myönteiset vaikutukset sen kielteiset vaikutukset. Kuten edellä on jo todettu, Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole osoittaneet, että tässä asiassa olisi olemassa sellainen tietty tavoite, joka tuottaisi selkeästi myönteisiä vaikutuksia. Ne katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti yleisesti ottaen täyttää yhteisön tavoitteen rajat ylittävien liiketoimien edistämisestä, mutta ne eivät arvioi kiistanalaisen toimenpiteen mahdollisia ja tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia. Joka tapauksessa vaikka katsottaisiin, että toimenpiteen myönteinen vaikutus on rajat ylittävien liiketoimien edistäminen poistamalla esteitä kyseisiltä toimilta, komissio arvioi, että toimenpiteen myönteiset vaikutukset eivät ylitä sen kielteisiä vaikutuksia varsinkaan, koska toimenpiteen soveltamisala on epätarkka ja määrittelemätön. |
| --- | --- |

(155)

Viimeinen vaihe soveltuvuuden arvioinnissa on sen arviointi, ylittävätkö tuen mahdolliset myönteiset vaikutukset sen kielteiset vaikutukset. Kuten edellä on jo todettu, Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole osoittaneet, että tässä asiassa olisi olemassa sellainen tietty tavoite, joka tuottaisi selkeästi myönteisiä vaikutuksia. Ne katsovat, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti yleisesti ottaen täyttää yhteisön tavoitteen rajat ylittävien liiketoimien edistämisestä, mutta ne eivät arvioi kiistanalaisen toimenpiteen mahdollisia ja tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia. Joka tapauksessa vaikka katsottaisiin, että toimenpiteen myönteinen vaikutus on rajat ylittävien liiketoimien edistäminen poistamalla esteitä kyseisiltä toimilta, komissio arvioi, että toimenpiteen myönteiset vaikutukset eivät ylitä sen kielteisiä vaikutuksia varsinkaan, koska toimenpiteen soveltamisala on epätarkka ja määrittelemätön.

| (156) | Komissio katsoo erityisesti 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvan analyysin perusteella, että kiistanalaisella toimenpiteellä syntyvä taloudellinen etu ei ole kytköksissä investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai mihinkään erityisiin hankkeisiin. Etu ainoastaan vapauttaa siitä hyötyvät yritykset maksutaakasta, joka niille tavallisesti kuuluisi, joten kyseessä on toimintatuki. Toimintatuet eivät pääsääntöisesti kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, koska ne vääristävät kilpailuedellytyksiä aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niillä niiden luonteen vuoksi voida saavuttaa mitään kyseisessä määräyksessä määritellyistä tavoitteista (110). Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, sillä se ei helpota tiettyjen toimialojen tai talousalueiden kehitystä. Sitä ei ole myöskään rajoitettu ajallisesti, se ei ole asteittain alenevaa eikä oikeassa suhteessa erityisten taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavaan määrään. Tasapainotestin tulokset vahvistavat nämä päätelmät. |
| --- | --- |

(156)

Komissio katsoo erityisesti 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvan analyysin perusteella, että kiistanalaisella toimenpiteellä syntyvä taloudellinen etu ei ole kytköksissä investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai mihinkään erityisiin hankkeisiin. Etu ainoastaan vapauttaa siitä hyötyvät yritykset maksutaakasta, joka niille tavallisesti kuuluisi, joten kyseessä on toimintatuki. Toimintatuet eivät pääsääntöisesti kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, koska ne vääristävät kilpailuedellytyksiä aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niillä niiden luonteen vuoksi voida saavuttaa mitään kyseisessä määräyksessä määritellyistä tavoitteista (110). Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, sillä se ei helpota tiettyjen toimialojen tai talousalueiden kehitystä. Sitä ei ole myöskään rajoitettu ajallisesti, se ei ole asteittain alenevaa eikä oikeassa suhteessa erityisten taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavaan määrään. Tasapainotestin tulokset vahvistavat nämä päätelmät.

| (157) | Ottaen huomioon kaiken edellä mainitun on pääteltävä, että kyseinen tukijärjestelmä ei yhteisön sisäisten hankintojen osalta sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(157)

Ottaen huomioon kaiken edellä mainitun on pääteltävä, että kyseinen tukijärjestelmä ei yhteisön sisäisten hankintojen osalta sovellu yhteismarkkinoille.

G.   Tuen takaisinperiminen

| (158) | Kiistanalaista toimenpidettä on sovellettu ilmoittamatta siitä komissiolle etukäteen, kuten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa edellytetään. Toimenpide on yhteisön sisäisten hankintojen osalta laitonta tukea. |
| --- | --- |

(158)

Kiistanalaista toimenpidettä on sovellettu ilmoittamatta siitä komissiolle etukäteen, kuten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa edellytetään. Toimenpide on yhteisön sisäisten hankintojen osalta laitonta tukea.

| (159) | Kun laittomasti myönnetty valtiontuki katsotaan soveltumattomaksi yhteismarkkinoille, päätelmästä seuraa, että tuki on perittävä edunsaajilta takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (111) 14 artiklan mukaisesti. Tuen takaisinperimisellä pyritään mahdollisuuksien mukaan palauttamaan ennen sen myöntämistä vallinnut kilpailutilanne. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet perusteluja yleiselle poikkeamiselle tästä perussäännöstä. |
| --- | --- |

(159)

Kun laittomasti myönnetty valtiontuki katsotaan soveltumattomaksi yhteismarkkinoille, päätelmästä seuraa, että tuki on perittävä edunsaajilta takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (111) 14 artiklan mukaisesti. Tuen takaisinperimisellä pyritään mahdollisuuksien mukaan palauttamaan ennen sen myöntämistä vallinnut kilpailutilanne. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko eivät ole esittäneet perusteluja yleiselle poikkeamiselle tästä perussäännöstä.

| (160) | Asetuksen (EY) N:o 659/ 199914 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja komission oman käytännön mukaan päätös tuen takaisinperimisestä rikkoisi yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta silloin, jos tuensaajille on syntynyt komission toiminnan vuoksi perusteltu luottamus tuen sääntöjenmukaisuuteen (112). |
| --- | --- |

(160)

Asetuksen (EY) N:o 659/ 199914 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja komission oman käytännön mukaan päätös tuen takaisinperimisestä rikkoisi yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta silloin, jos tuensaajille on syntynyt komission toiminnan vuoksi perusteltu luottamus tuen sääntöjenmukaisuuteen (112).

| (161) | Asiassa Forum 187
   (113) antamassaan tuomiossa tuomioistuin totesi, että ”mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja. [...] Samoin silloin, kun huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija voi ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan.” |
| --- | --- |

(161)

Asiassa Forum 187
   (113) antamassaan tuomiossa tuomioistuin totesi, että ”mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja. [...] Samoin silloin, kun huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija voi ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan.”

| (162) | Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon keskeinen väite perustellusta luottamuksesta on se, että se on perustunut ensisijaisesti komission vastauksiin parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin ja toiseksi tukijärjestelmän väitettyyn samankaltaisuuteen aiempien toimenpiteiden kanssa, jotka komissio on katsonut soveltuviksi. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että perusteltu luottamus merkitsee sitä, että komissio ei voi vaatia jo suoritettuja verovähennyksiä eikä kaikkia TRLIS-säädöksellä käynnistettyjä ja vielä tekemättömiä 20 vuoden verovähennyksiä takaisin. |
| --- | --- |

(162)

Espanjan viranomaisten ja 30:n kolmannen osapuolen joukon keskeinen väite perustellusta luottamuksesta on se, että se on perustunut ensisijaisesti komission vastauksiin parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin ja toiseksi tukijärjestelmän väitettyyn samankaltaisuuteen aiempien toimenpiteiden kanssa, jotka komissio on katsonut soveltuviksi. Espanjan viranomaiset ja 30:n kolmannen osapuolen joukko katsoo, että perusteltu luottamus merkitsee sitä, että komissio ei voi vaatia jo suoritettuja verovähennyksiä eikä kaikkia TRLIS-säädöksellä käynnistettyjä ja vielä tekemättömiä 20 vuoden verovähennyksiä takaisin.

| (163) | Väitteeseen tukijärjestelmän samankaltaisuudesta muiden toimenpiteiden kanssa, joita ei ole katsottu valtiontueksi, komissio toteaa, että tämä tukijärjestelmä on olennaisesti erilainen kuin toimenpiteet, joita komissio arvioi Belgiaan sijoittautuneita koordinointikeskuksia koskevassa päätöksessään vuonna 1984 (114). Kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisala on erilainen, koska se ei koske ryhmän sisäisiä toimia, kuten belgialaisia koordinointikeskuksia koskevassa asiassa. Lisäksi kiistanalainen toimenpide on rakenteeltaan erilainen, mikä tekee siitä valikoivan lähinnä siksi, että sitä sovelletaan ainoastaan liiketoimiin, jotka ovat kytköksissä ulkomaihin. |
| --- | --- |

(163)

Väitteeseen tukijärjestelmän samankaltaisuudesta muiden toimenpiteiden kanssa, joita ei ole katsottu valtiontueksi, komissio toteaa, että tämä tukijärjestelmä on olennaisesti erilainen kuin toimenpiteet, joita komissio arvioi Belgiaan sijoittautuneita koordinointikeskuksia koskevassa päätöksessään vuonna 1984 (114). Kiistanalaisen toimenpiteen soveltamisala on erilainen, koska se ei koske ryhmän sisäisiä toimia, kuten belgialaisia koordinointikeskuksia koskevassa asiassa. Lisäksi kiistanalainen toimenpide on rakenteeltaan erilainen, mikä tekee siitä valikoivan lähinnä siksi, että sitä sovelletaan ainoastaan liiketoimiin, jotka ovat kytköksissä ulkomaihin.

| (164) | Komission lausuntojen vaikutuksesta edunsaajien perusteltuun luottamukseen komissio katsoo, on syytä erottaa kaksi ajanjaksoa: a) toimenpiteen voimaantulosta 1 päivästä tammikuuta 2002 aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen EUVL:ssä 21 päivänä joulukuuta 2007 ja b) ajanjakso aloittamista koskevan päätöksen EUVL:ssä julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(164)

Komission lausuntojen vaikutuksesta edunsaajien perusteltuun luottamukseen komissio katsoo, on syytä erottaa kaksi ajanjaksoa: a) toimenpiteen voimaantulosta 1 päivästä tammikuuta 2002 aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen EUVL:ssä 21 päivänä joulukuuta 2007 ja b) ajanjakso aloittamista koskevan päätöksen EUVL:ssä julkaisemisen jälkeen.

| (165) | Ensimmäiseltä ajanjaksolta komissio myöntää vastanneensa parlamentin jäsenten Erik Mejierin ja Sharon Bowlesin kysymyksiin kiistanalaisen toimenpiteen mahdollisesta valtiontukiluonteesta. Komission 19 päivänä tammikuuta 2006 antama vastaus Euroopan parlamentin jäsenelle Erik Meijerille kuuluu seuraavasti: ”Komissio ei voi vahvistaa, johtuvatko espanjalaisten yritysten korkeat tarjoukset Espanjan verolainsäädännöstä, joka sallii yritysten kirjata liikearvon kuluksi nopeammin kuin Ranskan tai Italian lainsäädäntö. Komissio voi kuitenkin vahvistaa, että tällainen kansallinen lainsäädäntö ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan vaan kyseessä ovat pikemminkin kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin sovellettavat yleiset säännöt arvon alenemisesta.” (115) Euroopan parlamentin jäsenen Sharon Bowlesin kysymykseen komission jäsen vastasi komission nimissä 17 päivänä helmikuuta 2006 seuraavasti: ”Komission tämänhetkisten tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että Espanjan verosääntöjä liikearvon kirjaamisesta kuluksi sovelletaan kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin riippumatta niiden koosta, toimialasta, oikeudellisesta muodosta tai siitä, ovatko ne yksityisiä vai julkisia, koska kyseessä ovat yleiset säännöt. Ne eivät näin ollen vaikuta kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.” (116) |
| --- | --- |

(165)

Ensimmäiseltä ajanjaksolta komissio myöntää vastanneensa parlamentin jäsenten Erik Mejierin ja Sharon Bowlesin kysymyksiin kiistanalaisen toimenpiteen mahdollisesta valtiontukiluonteesta. Komission 19 päivänä tammikuuta 2006 antama vastaus Euroopan parlamentin jäsenelle Erik Meijerille kuuluu seuraavasti: ”Komissio ei voi vahvistaa, johtuvatko espanjalaisten yritysten korkeat tarjoukset Espanjan verolainsäädännöstä, joka sallii yritysten kirjata liikearvon kuluksi nopeammin kuin Ranskan tai Italian lainsäädäntö. Komissio voi kuitenkin vahvistaa, että tällainen kansallinen lainsäädäntö ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan vaan kyseessä ovat pikemminkin kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin sovellettavat yleiset säännöt arvon alenemisesta.” (115) Euroopan parlamentin jäsenen Sharon Bowlesin kysymykseen komission jäsen vastasi komission nimissä 17 päivänä helmikuuta 2006 seuraavasti: ”Komission tämänhetkisten tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että Espanjan verosääntöjä liikearvon kirjaamisesta kuluksi sovelletaan kaikkiin espanjalaisiin yrityksiin riippumatta niiden koosta, toimialasta, oikeudellisesta muodosta tai siitä, ovatko ne yksityisiä vai julkisia, koska kyseessä ovat yleiset säännöt. Ne eivät näin ollen vaikuta kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.” (116)

| (166) | Näillä Euroopan parlamentille antamillaan lausunnoilla komissio antoi tarkat, ehdottomat ja yhdenmukaiset takeet, joiden perusteella kiistanalaisten toimenpiteen edunsaajat saattoivat perustellusti odottaa, että liikearvon kirjaaminen kuluksi oli sikäli laillista, ettei se kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (117), ja että mitään kyseisestä järjestelmästä saatua etua ei voitaisi myöhemmin periä takaisin. Vaikka nämä lausunnot eivät vastaa komission virallista päätöstä, jossa todettaisiin, että kuluksi kirjaaminen ei muodosta valtiontukea, niiden vaikutus on perustellun luottamuksen näkökulmasta sama erityisesti ottaen huomioon, että asiassa oli noudatettu sovellettavia menettelyjä, jotka takaavat kollegiaalisuusperiaatteen noudattamisen. Koska valtiontuen käsite on objektiivinen (118) eikä komissiolla ole harkintavaltaa sen tulkinnassa – toisin kuin sen soveltuvuuden analysoinnissa – mikä tahansa komission nimissä annettu yksilöity ja ehdoton ilmoitus, jonka mukaan kansallista toimenpidettä ei voida katsoa valtiontueksi, merkitsee sitä, että kyseinen toimenpide ei ole ollut alun alkaenkaan tukea (eli myöskään ennen kyseistä lausuntoa). Jos jollain yrityksellä oli aiemmin ollut epävarmuutta siitä, kohdistuisiko siihen valtiontukisääntöjen perusteella tulevaisuudessa takaisinperintämääräys ennen näitä komission lausuntoja toteutetuista liiketoimista syntyneen liikearvon kirjaamisesta kuluksi, se saattoi näiden lausuntojen jälkeen päätellä epävarmuuden perusteettomaksi, koska siltä ei voida odottaa tässä asiassa suurempaa perusteellisuutta kuin komissiolta. Näistä erityisolosuhteista johtuen ja ottaen huomioon, että yhteisön oikeus ei edellytä syy-yhteyden osoittamista yhteisön toimielimen tarjoamien takeiden ja näiden takeiden kohteena olevien kansalaisten tai yritysten toiminnan välillä (119), mikä tahansa järkevä yrittäjä saattoi kohtuudella odottaa, että komissio ei määrää jälkikäteen takaisinperintää (120) toimenpiteiden osalta, joiden se itse oli sitä ennen toiselle toimielimelle antamassaan lausunnossa kieltänyt olevan valtiontukea, riippumatta siitä, milloin tukitoimenpiteestä hyötynyt liiketoimi on suoritettu. |
| --- | --- |

(166)

Näillä Euroopan parlamentille antamillaan lausunnoilla komissio antoi tarkat, ehdottomat ja yhdenmukaiset takeet, joiden perusteella kiistanalaisten toimenpiteen edunsaajat saattoivat perustellusti odottaa, että liikearvon kirjaaminen kuluksi oli sikäli laillista, ettei se kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (117), ja että mitään kyseisestä järjestelmästä saatua etua ei voitaisi myöhemmin periä takaisin. Vaikka nämä lausunnot eivät vastaa komission virallista päätöstä, jossa todettaisiin, että kuluksi kirjaaminen ei muodosta valtiontukea, niiden vaikutus on perustellun luottamuksen näkökulmasta sama erityisesti ottaen huomioon, että asiassa oli noudatettu sovellettavia menettelyjä, jotka takaavat kollegiaalisuusperiaatteen noudattamisen. Koska valtiontuen käsite on objektiivinen (118) eikä komissiolla ole harkintavaltaa sen tulkinnassa – toisin kuin sen soveltuvuuden analysoinnissa – mikä tahansa komission nimissä annettu yksilöity ja ehdoton ilmoitus, jonka mukaan kansallista toimenpidettä ei voida katsoa valtiontueksi, merkitsee sitä, että kyseinen toimenpide ei ole ollut alun alkaenkaan tukea (eli myöskään ennen kyseistä lausuntoa). Jos jollain yrityksellä oli aiemmin ollut epävarmuutta siitä, kohdistuisiko siihen valtiontukisääntöjen perusteella tulevaisuudessa takaisinperintämääräys ennen näitä komission lausuntoja toteutetuista liiketoimista syntyneen liikearvon kirjaamisesta kuluksi, se saattoi näiden lausuntojen jälkeen päätellä epävarmuuden perusteettomaksi, koska siltä ei voida odottaa tässä asiassa suurempaa perusteellisuutta kuin komissiolta. Näistä erityisolosuhteista johtuen ja ottaen huomioon, että yhteisön oikeus ei edellytä syy-yhteyden osoittamista yhteisön toimielimen tarjoamien takeiden ja näiden takeiden kohteena olevien kansalaisten tai yritysten toiminnan välillä (119), mikä tahansa järkevä yrittäjä saattoi kohtuudella odottaa, että komissio ei määrää jälkikäteen takaisinperintää (120) toimenpiteiden osalta, joiden se itse oli sitä ennen toiselle toimielimelle antamassaan lausunnossa kieltänyt olevan valtiontukea, riippumatta siitä, milloin tukitoimenpiteestä hyötynyt liiketoimi on suoritettu.

| (167) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajilla oli perusteltu luottamus siihen, että tukea ei peritä takaisin, eikä se näin ollen vaadi perimään takaisin kyseisille, kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyneille edunsaajille myönnettyä verotukea, joka liittyy mihin tahansa omistusosuuteen, jonka espanjalainen ostajayritys hankki suoraan tai epäsuorasti ulkomaisesta yrityksestä ennen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (121). Komissio katsoo käytäntönsä (122) mukaisesti, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäivän jälkeen minkä tahansa järkevän taloudellisen toimijan olisi pitänyt ottaa huomioon komission ilmaisemat epäilyt kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(167)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että kiistanalaisen toimenpiteen edunsaajilla oli perusteltu luottamus siihen, että tukea ei peritä takaisin, eikä se näin ollen vaadi perimään takaisin kyseisille, kiistanalaisesta toimenpiteestä hyötyneille edunsaajille myönnettyä verotukea, joka liittyy mihin tahansa omistusosuuteen, jonka espanjalainen ostajayritys hankki suoraan tai epäsuorasti ulkomaisesta yrityksestä ennen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (121). Komissio katsoo käytäntönsä (122) mukaisesti, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäivän jälkeen minkä tahansa järkevän taloudellisen toimijan olisi pitänyt ottaa huomioon komission ilmaisemat epäilyt kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta.

| (168) | Komissio katsoo myös, että näiden edunsaajien olisi saatava jatkaa kiistanalaisen toimenpiteen tarjoaman edun hyödyntämistä siihen saakka, kunnes kiistanalaisessa toimenpiteessä määritetty kuluksi kirjaamisen ajanjakso on päättynyt. Komissio tunnustaa, että liiketoimia on suunniteltu ja investoinnit toteutettu luottaen perustellusti ja oikeutetusti siihen, että taloudelliset olosuhteet, kiistanalainen toimenpide mukaan luettuna, pysyvät jossain määrin muuttumattomina. Näin ollen tuomioistuimen aiemman oikeuskäytännön ja komission käytännön mukaisesti (123) ja pakottavan yleisen edun puuttuessa (124) komissio katsoo, että edunsaajien on sallittava jatkaa kiistanalaisen toimenpiteen eduista hyötymistä koko TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetyn kuluksi kirjaamisen määräajan. |
| --- | --- |

(168)

Komissio katsoo myös, että näiden edunsaajien olisi saatava jatkaa kiistanalaisen toimenpiteen tarjoaman edun hyödyntämistä siihen saakka, kunnes kiistanalaisessa toimenpiteessä määritetty kuluksi kirjaamisen ajanjakso on päättynyt. Komissio tunnustaa, että liiketoimia on suunniteltu ja investoinnit toteutettu luottaen perustellusti ja oikeutetusti siihen, että taloudelliset olosuhteet, kiistanalainen toimenpide mukaan luettuna, pysyvät jossain määrin muuttumattomina. Näin ollen tuomioistuimen aiemman oikeuskäytännön ja komission käytännön mukaisesti (123) ja pakottavan yleisen edun puuttuessa (124) komissio katsoo, että edunsaajien on sallittava jatkaa kiistanalaisen toimenpiteen eduista hyötymistä koko TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa säädetyn kuluksi kirjaamisen määräajan.

| (169) | Komissio katsoo, että olisi säädettävä kohtuullisesta siirtymävaiheesta yrityksille, jotka jo olivat hankkineet pitkän tähtäimen omistusoikeuksia ulkomaisista yrityksistä ja joilla ei ollut ollut kyseisiä oikeuksia keskeytyksettä vähintään yhtä vuotta aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisupäivänä. Näin ollen komission mielestä olisi katsottava, että yritykset, jotka täyttivät kaikki muut TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin ehdot (ks. 21 kappale) ennen 21 päivää joulukuuta 2007 kuin sen, että niiden on täytynyt omistaa omistusosuutensa keskeytyksettä vähintään vuoden ajan, hyötyvät myös perustellusta luottamuksesta, jos niillä oli ollut nämä oikeudet keskeytyksettä vähintään vuoden ajan ennen 21 päivää joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(169)

Komissio katsoo, että olisi säädettävä kohtuullisesta siirtymävaiheesta yrityksille, jotka jo olivat hankkineet pitkän tähtäimen omistusoikeuksia ulkomaisista yrityksistä ja joilla ei ollut ollut kyseisiä oikeuksia keskeytyksettä vähintään yhtä vuotta aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisupäivänä. Näin ollen komission mielestä olisi katsottava, että yritykset, jotka täyttivät kaikki muut TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin ehdot (ks. 21 kappale) ennen 21 päivää joulukuuta 2007 kuin sen, että niiden on täytynyt omistaa omistusosuutensa keskeytyksettä vähintään vuoden ajan, hyötyvät myös perustellusta luottamuksesta, jos niillä oli ollut nämä oikeudet keskeytyksettä vähintään vuoden ajan ennen 21 päivää joulukuuta 2008.

| (170) | Sen sijaan niissä tapauksissa, joissa espanjalaisella ostajayrityksellä ei ollut suoria tai epäsuoria oikeuksia ennen kuin 21 päivän joulukuuta 2007 jälkeen, kyseiseltä edunsaajalta peritään takaisin koko yhteismarkkinoille soveltumaton tuki, paitsi jos ennen 21 päivää joulukuuta 2007 oli sovittu peruuttamattomasti, että espanjalainen ostajayritys on velvollinen ottamaan kyseiset oikeudet vastaan, jos sopimuksessa oli ehto, joka liittyy siihen, että kyseinen liiketoimi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa, ja jos liiketoimi on annettu tiedoksi ennen 21 päivää joulukuuta 2007. Sen jälkeen, kun aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ei voida väittää, ettei huolellisella talouden toimijalla olisi ollut edellytyksiä ennakoida sen etuihin mahdollisesti vaikuttavaa yhteisön toimenpidettä, kuten tätä päätöstä. Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että takaisinperintä on aiheellista suorittaa kokonaan kaikissa muissa kuin tämän päätöksen johdanto-osan 167–169 kappaleissa käsitellyissä tapauksissa. Komissio katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide ei ole tukea, jos sillä hetkellä, jolloin edunsaajat hyötyivät sen tarjoamista eduista, täyttyvät kaikki ne ehdot, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä, joka oli voimassa verovähennyksestä hyötymisen aikana. |
| --- | --- |

(170)

Sen sijaan niissä tapauksissa, joissa espanjalaisella ostajayrityksellä ei ollut suoria tai epäsuoria oikeuksia ennen kuin 21 päivän joulukuuta 2007 jälkeen, kyseiseltä edunsaajalta peritään takaisin koko yhteismarkkinoille soveltumaton tuki, paitsi jos ennen 21 päivää joulukuuta 2007 oli sovittu peruuttamattomasti, että espanjalainen ostajayritys on velvollinen ottamaan kyseiset oikeudet vastaan, jos sopimuksessa oli ehto, joka liittyy siihen, että kyseinen liiketoimi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa, ja jos liiketoimi on annettu tiedoksi ennen 21 päivää joulukuuta 2007. Sen jälkeen, kun aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ei voida väittää, ettei huolellisella talouden toimijalla olisi ollut edellytyksiä ennakoida sen etuihin mahdollisesti vaikuttavaa yhteisön toimenpidettä, kuten tätä päätöstä. Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että takaisinperintä on aiheellista suorittaa kokonaan kaikissa muissa kuin tämän päätöksen johdanto-osan 167–169 kappaleissa käsitellyissä tapauksissa. Komissio katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide ei ole tukea, jos sillä hetkellä, jolloin edunsaajat hyötyivät sen tarjoamista eduista, täyttyvät kaikki ne ehdot, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä, joka oli voimassa verovähennyksestä hyötymisen aikana.

| (171) | Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat tuen tarkka määrä tietyn verovuoden ajalta ja tietyn edunsaajan osalta vastaa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa tarkoitetusta liikearvon kirjaamisesta kuluksi johtuvan verotaakan vähennyksen toteutunutta nettoarvoa. Näin ollen se riippuu siitä, minkälaista veroa yritykseen on kyseisinä vuosina sovellettu sekä sovellettavasta diskonttokorosta. |
| --- | --- |

(171)

Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat tuen tarkka määrä tietyn verovuoden ajalta ja tietyn edunsaajan osalta vastaa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentissa tarkoitetusta liikearvon kirjaamisesta kuluksi johtuvan verotaakan vähennyksen toteutunutta nettoarvoa. Näin ollen se riippuu siitä, minkälaista veroa yritykseen on kyseisinä vuosina sovellettu sekä sovellettavasta diskonttokorosta.

| (172) | Tuen nimellisarvo vastaa tietyn verovuoden ja tietyn edunsaajan osalta verovähennystä, jonka se saa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin nojalla, kun sitä sovelletaan oikeuksiin ulkomaisissa yrityksissä, jotka eivät täytä johdanto-osan 167 ja 169 kohdassa esitettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

(172)

Tuen nimellisarvo vastaa tietyn verovuoden ja tietyn edunsaajan osalta verovähennystä, jonka se saa TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin nojalla, kun sitä sovelletaan oikeuksiin ulkomaisissa yrityksissä, jotka eivät täytä johdanto-osan 167 ja 169 kohdassa esitettyjä ehtoja.

| (173) | Toteutunut arvo lasketaan soveltaen nimellisarvoon korkoprosenttia asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 mukaisesti. |
| --- | --- |

(173)

Toteutunut arvo lasketaan soveltaen nimellisarvoon korkoprosenttia asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 mukaisesti.

| (174) | Laskettaessa edunsaajien verotaakkaa siinä tapauksessa, että laittoman tuen toimenpidettä ei olisi ollut, Espanjan viranomaisten on käytettävä pohjana liiketoimia, jotka toteutettiin ennen kuin aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kuten edellä on mainittu. Ei voida väittää, että jos tätä laitonta etua ei olisi ollut, edunsaajat olisivat rakentaneet liiketoimensa eri tavalla verotaakkaansa keventääkseen. Kuten tuomioistuimen asiassa Unicredito
   (125) antamassa tuomiossa selkeästi selostetaan, tällaisia oletuksia ei voida ottaa huomioon tuen laskemisessa. |
| --- | --- |

(174)

Laskettaessa edunsaajien verotaakkaa siinä tapauksessa, että laittoman tuen toimenpidettä ei olisi ollut, Espanjan viranomaisten on käytettävä pohjana liiketoimia, jotka toteutettiin ennen kuin aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kuten edellä on mainittu. Ei voida väittää, että jos tätä laitonta etua ei olisi ollut, edunsaajat olisivat rakentaneet liiketoimensa eri tavalla verotaakkaansa keventääkseen. Kuten tuomioistuimen asiassa Unicredito
   (125) antamassa tuomiossa selkeästi selostetaan, tällaisia oletuksia ei voida ottaa huomioon tuen laskemisessa.

VII   PÄÄTELMÄT

| (175) | Komissio katsoo mainitun oikeuskäytännön ja asian ominaispiirteiden perusteella, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontukijärjestelmän siltä osin kuin sitä sovelletaan yhteisön sisäisiin hankintoihin. Komissio katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide, jota sovellettaessa on rikottu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, muodostaa laittoman tukijärjestelmän siltä osin kuin sitä sovelletaan yhteisön sisäisiin hankintoihin. Koska aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen saakka oli olemassa perusteltu luottamus, komissio kuitenkin poikkeuksellisesti luopuu perimästä takaisin veroetua, jos se on syntynyt sovellettaessa tukijärjestelmää tukiin, jotka liittyvät espanjalaisten ostajayritysten suorassa tai epäsuorassa määräysvallassa sitä ennen olleisiin omistusosuuksiin ulkomaisissa yrityksissä kuin komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos ennen 21 päivää joulukuuta 2007 oli sovittu peruuttamattomasti, että espanjalainen ostajayritys on velvollinen ottamaan kyseiset oikeudet vastaan, jos sopimuksessa oli ehto, joka liittyy siihen, että kyseinen liiketoimi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa, ja jos liiketoimi on annettu tiedoksi ennen 21 päivää joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

(175)

Komissio katsoo mainitun oikeuskäytännön ja asian ominaispiirteiden perusteella, että TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentti muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontukijärjestelmän siltä osin kuin sitä sovelletaan yhteisön sisäisiin hankintoihin. Komissio katsoo myös, että kiistanalainen toimenpide, jota sovellettaessa on rikottu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, muodostaa laittoman tukijärjestelmän siltä osin kuin sitä sovelletaan yhteisön sisäisiin hankintoihin. Koska aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen saakka oli olemassa perusteltu luottamus, komissio kuitenkin poikkeuksellisesti luopuu perimästä takaisin veroetua, jos se on syntynyt sovellettaessa tukijärjestelmää tukiin, jotka liittyvät espanjalaisten ostajayritysten suorassa tai epäsuorassa määräysvallassa sitä ennen olleisiin omistusosuuksiin ulkomaisissa yrityksissä kuin komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos ennen 21 päivää joulukuuta 2007 oli sovittu peruuttamattomasti, että espanjalainen ostajayritys on velvollinen ottamaan kyseiset oikeudet vastaan, jos sopimuksessa oli ehto, joka liittyy siihen, että kyseinen liiketoimi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa, ja jos liiketoimi on annettu tiedoksi ennen 21 päivää joulukuuta 2007.

| (176) | Komissio pitää 10 päivänä lokakuuta 2007 aloittamansa menettelyn avoinna yhteisön ulkopuolisten liiketoimien osalta, koska Espanjan viranomaiset ovat luvanneet esittää uusia seikkoja, |
| --- | --- |

(176)

Komissio pitää 10 päivänä lokakuuta 2007 aloittamansa menettelyn avoinna yhteisön ulkopuolisten liiketoimien osalta, koska Espanjan viranomaiset ovat luvanneet esittää uusia seikkoja,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tukijärjestelmä, jota Espanjan kuningaskunta on soveltanut yhtiöverotusta koskevan lain muutoksista 5 päivänä maaliskuuta 2004 annetun säädöksen Real Decreto Legislativo no 4/ 200412 §:n 5 momentin perusteella ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille niiden tukien osalta, joita on myönnetty yhteisön sisäisiä hankintoja tehneille edunsaajille.

2.   Verovähennyksiä, joista edunsaajat ovat hyötyneet toteuttaessaan yhteisön sisäisiä hankintoja ja jotka on myönnetty TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momentin perusteella suorista tai välillisistä oikeuksista ulkomaisissa yrityksissä ja jotka täyttivät tukijärjestelmän ehdot ennen 21 päivää joulukuuta 2007 lukuun ottamatta ehtoa, joka edellyttää omistusosuuksien omistamista keskeytyksettä vähintään vuoden ajan, voidaan kuitenkin edelleen soveltaa koko tukijärjestelmässä säädetyn kuluksi kirjaamisen määräajan.

3.   Edunsaajien yhteisön sisäisissä hankinnoissa hyödyntämiä, TRLIS-säädöksen 12 §:n 5 momenttiin perustuvia verovähennyksiä, joihin liittyy ennen 21 päivää joulukuuta 2007 sovittu peruuttamaton velvoite ottaa kyseiset oikeudet vastaan, ja kun sopimukseen sisältyy sellainen lykkäävä ehto, että kyseinen liiketoimi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa, ja jos liiketoimi on annettu tiedoksi ennen 21 päivää joulukuuta 2007, voidaan soveltaa edelleen koko tukijärjestelmässä säädetyn kuluksi kirjaamisen ajan niihin oikeuksiin, jotka edunsaajalla on ollut ehdon voimassaolon päättymispäivästä lähtien.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän mukaan myönnetty verovähennys ei muodosta tukea, jos sen myöntämishetkellä täyttyivät kaikki ne ehdot, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä, joka oli voimassa tuen myöntämisen aikaan.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän nojalla myönnetty verovähennys, joka myöntämishetkellä täytti asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä tai jossakin muussa hyväksytyssä ja tuolloin voimassa olleessa tukiohjelmassa säädetyt edellytykset, soveltuu yhteismarkkinoille enintään kyseiseen tukimuotoon sovellettaviin enimmäistuki-intensiteetteihin saakka.

4 artikla

1.   Espanjan on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaisesti verovähennyksenä myönnetty soveltumaton tuki takaisin edunsaajilta, joiden yhteisön sisäisinä hankintoina hankkimat omistusoikeudet ulkomaisissa yrityksissä eivät täytä 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä ehtoja.

2.   Takaisinperittävästä määrästä on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja kyseisen asetuksen muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 säännösten mukaisesti.

4.   Espanjan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän nojalla myönnetyt ja vireillä olevat verovähennykset tämän päätöksen tekopäivästä alkaen lukuun ottamatta niille ulkomaisissa yrityksissä oleville oikeuksille myönnettyjä vähennyksiä, jotka täyttävät 1 artiklan 2 kohdassa määritellyt ehdot.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty tuki on perittävä välittömästi takaisin.

2.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1.   Espanjan on toimitettava seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä

| b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko)

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta perityistä tukimääristä ja koroista.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 311, 21.12.2007, s. 21.

1

(2)  Julkaistu Espanjan virallisessa lehdessä (Boletín Oficial del Estado) 11.3.2004.

2

Boletín Oficial del Estado

(3)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

3

(4)  Ks. http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Joulukuun 23 päivänä 2008 annettiin laki nro 4/2008, jolla muutettiin useita verolainsäädännön säännöksiä.

6

(7)  Ks. vuoden 1885 kauppalain 46 ja 39 §.

7

(8)  Sovellettaessa 4 päivänä heinäkuuta 2007 annettua lakia 16/2007 (Ley 16/2007, de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea).

8

Ley 16/2007, de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea

(9)  Ks. TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin a alakohta.

9

(10)  Ks. TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin b alakohta.

10

(11)  Ks. TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin c alakohdan 1 alakohta.

11

(12)  Ks. TRLIS-säädöksen 21 §:n 1 momentin c alakohdan 2 alakohta.

12

(13)  Nykyisen lainsäädännön mukaan tämä säännös on TRLIS-säädöksen 12 §:n 6 momentissa.

13

(14)  12 §:n 5 momentin toisessa alakohdassa säädetään: ”Tämän erotuksen vähennystä voidaan soveltaa yhdessä tämän pykälän kolmannessa alakohdassa tarkoitetun vähennyksen kanssa.”

14

(15)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 6/69 ja 11/69, komissio v. Ranska, 10.12.1969 antama tuomio (Kok. 1969, s. 523). Ks. myös komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 18 kohta (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

15

komissio

Ranska

(16)  Ks. johdanto-osan 7 kappale

16

(17)  Ks. johdanto-osan 8 kappale

17

(18)  Espanjan viranomaiset viittaavat 22.12.1989 annetun säädöksen Real Decreto 1564/1989 194 artiklaan.

18

Real Decreto 1564/1989 194

(19)  Espanjan viranomaiset viittaavat kirjanpito- ja tilintarkastusinstituutin (Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas (ICAC)) päätöslausemaan nro 3, ICAC:n julkaisu BOICAC, 27.11.1996.

19

Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas

(20)  Ks. Komission 22.9.2004 tekemä Irlantia koskeva päätös N 354/2004 (Company Holding Regime), EUVL C 131, 28.5.2005, s. 10.

20

Company Holding Regime

(21)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

21

(22)  Ks. johdanto-osan 12 kappale.

22

(23)  Ks. yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-233/04, Alankomaat v. komissio, 10.4.2008 antama tuomio (Kok. 2008, s. II-591).

23

Alankomaat

komissio

(24)  Ks. komission 14.2.2008 tekemä päätös N 480/07, Reducción de ingresos procedentes de determinados activos intangibles, EUVL C 80, 1.4.2008, s. 1.

24

Reducción de ingresos procedentes de determinados activos intangibles

(25)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v. Finanzlandesdirektion für Kärnten, 8.11.2001 antama tuomio (Kok. 2001, s. I-8365).

25

Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49.

26

(27)  EUVL L 7, 13.1.2004, s. 41.

27

(28)  TRLIS-säädöksen 89 §:n 3 momentin mukaan.

28

(29)  Ks. edellä johdanto-osan 7 kappaleessa mainittu, 5.12.2007 päivätty Espanjan viranomaisten kirje komissiolle, s. 35.

29

(30)  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 1.

30

(31)  EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1.

31

(32)  Espanjan viranomaisten huomautukset vastaanotettiin 5.12.2007, kun määräaika direktiivin 2005/56/EY täytäntöönpanemiselle jäsenvaltioissa oli 15.12.2007.

32

(33)  Ks. eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 johdanto-osa (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28 päivänä huhtikuuta 2004 antama lausunto (KOM(2003) 703 lopullinen – 2003/2077 (COD)).

33

(34)  Kuten todetaan 30.6.2008 päivätyssä Espanjan viranomaisten kirjeessä sivulla 8; ks. edellä johdanto-osan 9 kappale.

34

(35)  Viranomaiset viittasivat komission yksiköiden tekemään arviointiin julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY soveltamisesta (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 12).

35

(36)  Ks. komission päätökset 10.6.2005 (Cesky Telecom), 10.1.2005 (O2), 23.5.2006 (Quebec, GIC, BAA), 15.9.2004 (Abbey National), 26.3.2007 (Scottish Power) sivulla http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

2

(37)  Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009, KOM(2005) 0107 lopullinen (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

37

(38)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-384/03, Koninklijke Friesland Foods NV v. Euroopan yhteisöjen komissio, 12.9.2007 antama tuomio (Kok. 2007, s. II-101).

38

Koninklijke Friesland Foods NV

Euroopan yhteisöjen komissio

(39)  Kirjalliset kysymykset E-4431/05 ja E-4772/05.

39

(40)  Muun muassa komission 30.7.2004 tekemä päätös asiassa N 354/2004 (Company Holding Regime, Irlanti – EUVL C 131, 28.5.2005, s. 11) ja komission 13.7.2006 tekemä päätös asiassa C4/2007 (ex N 465/2006) (Groepsrentebox – EUVL C 66, 22.3.2007, s. 30).

40

(41)  Ks. komission päätös 2001/168/EHTY, tehty 31 päivänä lokakuuta 2000, Espanjan yhtiöverolaeista (EYVL L 60, 1.3.2001, s. 57).

41

(42)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-501/00, Espanja v. komissio, 15.7.2004 antama tuomio (Kok. 2004. s. I-6717).

42

Espanja

komissio

(43)  Ks. komission kertomus ”Valtiontukisääntöjen soveltaminen yritysten välittömään verotukseen”, II.1.b).ff), saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.

43

(44)  Ks. 17.5.1982 tehty komission päätös 82/364/ETY, joka koskee korkotukea Ranskasta Kreikkaan tapahtuvaa vientiä varten myönnetyille luotoille Kreikan liityttyä Euroopan talousyhteisöön (EYVL L 159, 10.6.1982, s. 44 – ei saatavissa suomeksi) ja erityisesti sen IV osa, jossa viitataan asioihin 6/69 ja 11/69, komissio v. Ranska.

44

(45)  Espanjan viranomaiset viittaavat kirjanpito- ja tilintarkastusinstituutin (Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas (ICAC)) päätöslausemaan nro 3, ICAC:n julkaisu BOICAC, 27.11.1996.

45

Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas (ICAC)

(46)  Ks. alaviite 42.

46

(47)  Ks. alaviite 21.

47

(48)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-143, Adria-Wien, antama tuomio; alaviite 25, johdanto-osan 41 kappale; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-308/99, GIL Insurance, 29.4.2004 antama tuomio (Kok. 2004, s. I-4777,68 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-172/03, Heiser, 3.3.2005 antama tuomio (Kok. 2005, s. I-1627,40 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-88/03, Portugali v. komissio, 6.9.2006 antama tuomio (Kok. 2006, s. I-7115,54 kohta).

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugali

komissio

(49)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-88/03, Portugali v. komissio, 6.9.2006 antama tuomio (Kok. 2006, s. I-7115,54 kohta).

49

Portugali

komissio

(50)  Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-56/93, Belgia v. komissio, 29.2.1996 antama tuomio (Kok. 1996, s. I-723), 79 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-241/94, Ranska v. komissio, 26.9.1996 antama tuomio (Kok. 1996, s. I-4551,20 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-75/97, Belgia v. komissio, 17.6.1999 antama tuomio (Kok. 1999, s. I-3671,25 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-409/00, Espanja v. komissio, 13.2.2003 antama tuomio (Kok. 2003, s. I-10901,46 kohta).

50

Belgia

komissio

Ranska

komissio

Belgia

komissio

Espanja

komissio

(51)  Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-66/93, Italia v. komissio, 15.12.2005 antama tuomio (Kok. 2005, s. I-10901,101 kohta) sekä komission 8.7.2009 tekemä päätös asiassa C 4/07 (ex N 465/06) (Groepsrentebox; ei vielä julkaistu EUVL:ssä) ja erityisesti sen johdanto-osa 75 kappaleesta alkaen.

51

Italia

komissio

(52)  Ks. alaviite 21.

52

(53)  Ks. alaviite 52 (Groepsrentebox-päätös) ja erityisesti kyseisen päätöksen johdanto-osa 83 kappaleesta alkaen.

53

(54)  Ks. erityisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T308/00, Salzgitter v. komissio, 1.7.2004 antama tuomio (Kok. 2004, s. II-1933), 82 kohta.

54

(55)  Ks. asiakirja SEC(2007) 268, 21.2.2007.

55

(56)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22. Direktiivi tuli voimaan 10.11.2001.

56

(57)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1. Asetus tuli voimaan 8.10.2004.

57

(58)  15.12.2007, kuten säädetään yhtiöoikeusdirektiivin 19 artiklassa.

58

(59)  Laki nähtävissä osoitteessa http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html.

59

(60)  Rajat ylittäviä sulautumia koskevan direktiivin jättäminen panematta täytäntöön, vähemmistöosakkaiden oikeudet, velkojien oikeudet, työlainsäädäntö, kansallinen tavaramerkki, paikalliset yhtiökumppanit, sääntely-ympäristö, talouteen liittyvät synergiatekijät, poliittiset, strategiset ja kaupalliset tekijät.

60

(61)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-411/99, SEVIC Systems, 13.12.2005 antama tuomio (Kok. 2005, s. I-10805), 23–31 kohta.

61

SEVIC Systems

(62)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-411/99, SEVIC Systems, 13.12.2005 antama tuomio (viite edempänä), 23 kohta.

62

SEVIC Systems

(63)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-184/97, BP Chemicals Ltd v. komissio, 27.9.2000 antama tuomio (Kok. 2000, s. II-3145), 55 kohta; ks. myös yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-134/91 ja C-135/91, Kerafina, 12.11.1992 antaman tuomion 20 kohta, sekä asiassa C-225/91, Matra SA v. komissio, 15.6.1993 antaman tuomion 41 kohta.

63

BP Chemicals Ltd

komissio

Kerafina

Matra SA

komissio

(64)  Vuoden 1885 kauppalain 42 §:ää soveltaen.

64

(65)  Ks. vuoden 1885 kauppalain 42 §:n 1 momentti.

65

(66)  Yritykset, jotka ovat laskeneet liikkeeseen arvopapereita, jotka on hyväksytty kaupankäynnin kohteiksi neuvoston direktiivin 93/22/ETY 1 artiklan 13 kohdan mukaisilla säännellyillä markkinoilla missä tahansa jäsenvaltiossa, saman direktiivin 4 artiklaa soveltaen.

66

(67)  Real Decreto 1564/1989, de 22 de diciembre de 1989, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Sociedades Anónimas, 194 §.

67

Real Decreto 1564/1989, de 22 de diciembre de 1989, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Sociedades Anónimas

(68)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

68

(69)  TRLIS-säädöksen 89 §:n 3 momentin mukaan.

69

(70)  TRLIS-säädöksen 11 §:n 4 momentin mukaan.

70

(71)  TRLIS-säädöksen, sellaisena kuin se on muutettuna lailla nro 35/2006, mukaisesti laskelmassa käytetty yhtiöveroprosentti oli 35 prosenttia vuosina 2002–2006, 32,5 prosenttia vuonna 2007 ja sen jälkeen 30 prosenttia.

71

(72)  Kahdeksas lisäsäädös, Ley 35/2006, de 28 noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, Espanjan virallinen lehti nro 285, 29.11.2006.

72

Ley 35/2006, de 28 noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio

(73)  Ks. asia C-88/03, Portugali v. komissio, 81 kohta; tämän päätöksen alaviite 49; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-227/01, Territorio Histórico de Álava ja muut, 9.9.2009 antama tuomio (ei vielä julkaistu), 179 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-230/01, Territorio Histórico de Álava ja muut, 9.9.2009 antama tuomio (ei vielä julkaistu), 190 kohta.

73

Portugali

komissio

Territorio Histórico de Álava ja muut

Territorio Histórico de Álava ja muut

(74)  TRLIS-säädöksen 89 §:n 3 momentin a kohdan 1 alakohdan mukaan.

74

(75)  Ks. TRLIS-säädöksen 89, 21 ja 22 §.

75

(76)  Säädöksen 12 §:n 5 momentin toisessa kohdassa säädetään, että kyseisessä momentissa tarkoitetun erotuksen vähennys voidaan yhdistää arvon alennukseen, jota tarkoitetaan saman §:n 3 momentissa.

76

(77)  Ks. erityisesti johdanto-osan 48 kappale.

77

(78)  Yhtiöverotusta koskeva laki nro 43/1995, joka on kumottu asetuksella Real Decreto Legislativo 4/2004.

78

Real Decreto Legislativo 4/2004

(79)  Espanjan viranomaiset ovat määritelleet kilpailukykyperiaatteen lain nro 43/1995 perusteluissa seuraavasti: ”Kilpailukykyperiaate edellyttää, että yhtiöverotus tukee kilpailukyvyn parantamiseen tähtääviä talouspoliittisia toimenpiteitä ja on niiden kanssa johdonmukainen [...], sekä kannustimia yritysten kansainvälistymiselle ja siten viennin lisäämiselle tämän periaatteen mukaisesti.”

79

(80)  Ks. esimerkiksi komission 22.3.2006 tekemä päätös, joka koskee vientiin liittyvän toiminnan suoria verokannustimia (EUVL C 302, 14.12.2007, s. 3), johdanto-osan 51 kohta.

80

(81)  Ks. alaviitteessä 42 mainitun tuomion 127 kohta.

81

(82)  Ks. komission 8.7.2009 tekemä päätös asiassa C-2/2007, Groepsrentebox (ei vielä julkaistu), ja erityisesti sen johdanto-osan 107 kappale.

82

(83)  Ks. johdanto-osan 13 kappaleessa mainittu Espanjan viranomaisten sähköpostiviesti 16.6.2009.

83

(84)  Ks. johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitettu Espanjan viranomaisten kirje 22.4.2009 (A- 9531), s. 6.

84

(85)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze ja muut, 10.1.2006 antama tuomio (Kok. 2006, s. I-289).

85

Cassa di Risparmio di Firenze ja muut

(86)  Ks. alaviite 21 ja erityisesti komission tiedonannon 9 ja 10 kohta.

86

(87)  Ks. alaviite 42, 139–143 kohta.

87

(88)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-214/95, Vlaams Gewest v. komissio, 30.4.1998 antama tuomio (Kok. 1998, s. II-717).

88

Vlaams Gewest

komissio

(89)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-222/04, johon on viitattu alaviitteessä 85.

89

(90)  Ks. johdanto-osan 12 kappale.

90

(91)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

91

(92)  Ks. alaviite 42.

92

(93)  Ks. erityisesti johdanto-osan 31 ja 44 kappale.

93

(94)  Ks. erityisesti tuomion 120 kohta.

94

(95)  Ks. alaviite 42, 124 kohta.

95

(96)  Ks. alaviite 24 ja johdanto-osan 44 kappale.

96

(97)  Ks. komission asiassa N 480/07 14.2.2008 tekemä päätös, johon on viitattu alaviitteessä 24.

97

(98)  SEC(2006) 1515, KOM(2006) 728 lopullinen, 1.2. luku.

98

(99)  Ks. johdanto-osan 47 kappale.

99

(100)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-501/00 antama tuomio, johon on viitattu alaviitteessä 42, ja sen 123 kohta.

100

(101)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-80/94, Wielockx, 11.8.1995 antama tuomio (Kok. 1995, s. I-2493), 16 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-264/96, ICI v. Colmer (HMIT), 11.12.1997 antama tuomio (Kok. 1998, s. I-4695), 19 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-311/97, Royal Bank of Scotland, 29.4.1999 antama tuomio (Kok. 1999, s. I-2651), 19 kohta.

101

Wielockx

ICI

Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-279/93, Schumacker, 14.2.1995 antama tuomio (Kok. 1995, s. I-225).

102

Schumacker

(103)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-204/90, Bachmann v. Belgian valtio, 28.1.1992 antama tuomio (Kok. 1992, s. I-249) sekä tuomioistuimen asiassa C-300/90, komissio v. Belgia, 28.1.1992 antama tuomio (Kok. 1992, s. I-305).

103

Bachmann

Belgian valtio

komissio

Belgia

(104)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-120/95, Decker v. Caisse de maladie des employés privés, 28.4.1998 antama tuomio (Kok. 1998, s. I-1831), 39 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-158/99, Kohll v. Union des Caisses de Maladie, 28.4.1998 antama tuomio (Kok. 1998, s. I-1931), 42 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-35/98, Verkooijen, 6.6.2000 antama tuomio (johon on viitattu aiemmin) 48 kohta.

104

Decker

Caisse de maladie des employés privés

Kohll

Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-315/02, Lenz, 15.7.2004 antama tuomio (Kok. 2004, s. I-7063); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-319/02, Manninen, 7.9.2004 antama tuomio (Kok. 2004, s. I-7477).

105

Lenz

Manninen

(106)  Ks. asiassa C-35/98, Verkooijen, annettu tuomio (johon on viitattu edellä), 44 kohta.

106

Verkooijen

(107)  Ks. johdanto-osa 56 kappaleesta alkaen.

107

(108)  Ks. esimerkkeinä komission aiemmasta käytännöstä 13.5.2003 tehty päätös 2004/76/EY tukiohjelmasta, jonka Ranska on toteuttanut pääkonttoreiden ja logistiikkakeskusten hyväksi (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1), ja sen johdanto-osan 73 kappale; ks. vastaavanlaisesti perusteltu 17.2.2003 tehty komission päätös 2003/515/EY toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52) ja sen johdanto-osan 105 kappale; 24.6.2003 tehty komission päätös 2004/77/EY tukijärjestelmästä, jonka Belgia on toteuttanut yhdysvaltalaisten myyntiyritysten (US Foreign Sales Corporations) verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 14) ja sen johdanto-osan 70 kappale.

108

(109)  Ks. alaviite 37.

109

(110)  Ks. ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-211/05, Italia v. komissio, 4.9.2009 antama tuomio (ei vielä julkaistu), 173 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-459/00, Siemens v. komissio, 8.6.1995 antama tuomio (Kok. 1995, s. II-1675), 48 kohta.

110

Italia

komissio

Siemens

komissio

(111)  EUVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

111

(112)  Ks. alaviitteessä 108 mainitut päätökset.

112

(113)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-182/03 ja C-217/03, Forum 187 asbl, 22.6.2006 antama tuomio (Kok. 2006, s. I-5479), 147 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-506/03, Saksa v. komissio, 26.11.2005 antama tuomio (ei vielä julkaistu), 58 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-265/85, Van den Bergh ja Jurgens BV v. komissio, 11.3.1987 antama tuomio (Kok. 1987, s. 1155), 44 kohta.

113

Forum 187 asbl

Saksa

komissio

Van den Bergh ja Jurgens BV

komissio

(114)  Komission päätös SG(84) D/6421, 16.5.1984.

114

(115)  Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-4431/05.

115

(116)  Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-4772/05.

116

(117)  Perustellun luottamuksen periaatteesta ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Van den Bergh ja Jurgens BV v. komissio, (johon on viitattu edellä), 44 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-182/03 ja C-217/03, Forum 187 asbl v. komissio, antama tuomio (Kok. 2006, s. I-5479), 147 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-290/97, Mehibas Dordtselaan v. komissio, antama tuomio (Kok. 2000, s. II-15), 59 kohta.

117

Van den Bergh ja Jurgens BV

komissio

Forum 187 asbl v. komissio

Mehibas Dordtselaan

komissio

(118)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-487/06 P, British Aggregates v. komissio, 22.12.2008 antama tuomio, 111–114, 185 ja 186 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-98/00, Linde v. komissio, 17.10.2002 antama tuomio, 33 kohta.

118

British Aggregates

komissio

Linde

komissio

(119)  Toisin sanoen ei tarvitse todistaa, että henkilö tai yritys osallistui kyseisiin takeisiin luottaen toimintaan, johon se ei muussa tapauksesssa ehkä olisi osallistunut.

119

(120)  Ks. vertailun vuoksi Belgiaan perustettuja koordinointikeskuksia koskevaa verojärjestelmää koskeva, 17.2.2003 tehty komission päätös 2003/757/EY ja 20.12.2006 tehty komission päätös C46/2004 (AIE fiscales).

120

(121)  Katso alaviite 1.

121

(122)  Ks. esimerkiksi 7.2.2007 tehty komission päätös 2007/375/EY Gardannessa, Shannonin alueella ja Sardiniassa alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen valmisteverovapautuksesta, jonka Ranska, Irlanti ja Italia ovat myöntäneet (EUVL L 147, 8.6.2007, s. 29), johdanto-osan 55 kappale, ja aiemmin mainittu 24.6.2003 tehty komission päätös tukijärjestelmästä, jonka Belgia on toteuttanut yhdysvaltalaisten myyntiyritysten (US Foreign Sales Corporations) verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti, johdanto-osan 79 kappale.

122

(123)  Ks. 17.2.2003 tehty komission päätös 2003/755/EY valtiontukiohjelmasta, jonka Belgia on toteuttanut Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi (EUVL L 282, 30.10.2003, s. 25) ja jo aiemmin mainittu yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-182/03 ja C-217/03, Forum 187 ASBL, 22.6.2006 antama tuomio, 162 ja 163 kohta.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Ks. aiemmin mainittu asiassa FORUM 187 annettu tuomio, 149 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-74/74, CNTA v. komissio, 14.5.1975 antama tuomio (Kok. 1975, s. 533), 44 kohta.

124

CNTA

komissio

(125)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-148/99, Unicredito Italiano SpA v. Agenzia delle Entrate, 15.12.2005 antama tuomio (Kok. 2005, s. I-11137), 117–119 kohta.

125

Unicredito Italiano SpA

Agenzia delle Entrate

---

LIITE

Luettelo kolmansista osapuolista, jotka ovat esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja jotka eivät ole pyytäneet käsittelyä nimettöminä

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---