# Euroopa Liidu L 341/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.341.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 341 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide23. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.341.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 341

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide23. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1248/2010, 21. detsember 2010, millega avatakse 2011. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1249/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 498/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1250/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1251/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1252/2010, 22. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1253/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1254/2010, 22. detsember 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/798/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. detsember 2010, Regioonide Komitee Slovakkia liikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/799/ÜVJP, 13. detsember 2010, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, et toetada massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamist | 27 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/800/ÜVJP, 22. detsember 2010, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP | 32 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/801/ÜVJP, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid | 45 |
| | | 2010/802/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2010, millega jäetakse määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandluse erinõuete hulgast välja struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaasfinantseeritud tegevuste puhul ilmnevad teatavad eeskirjade eiramised 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9244 all) | 49 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1248/2010, 21. detsember 2010, millega avatakse 2011. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1249/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 498/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1250/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1251/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

15

Komisjoni määrus (EL) nr 1252/2010, 22. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

19

Komisjoni määrus (EL) nr 1253/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

21

Komisjoni määrus (EL) nr 1254/2010, 22. detsember 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

23

OTSUSED

2010/798/EL

*

Nõukogu otsus, 20. detsember 2010, Regioonide Komitee Slovakkia liikme ametisse nimetamise kohta

26

*

Nõukogu otsus 2010/799/ÜVJP, 13. detsember 2010, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, et toetada massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamist

27

*

Nõukogu otsus 2010/800/ÜVJP, 22. detsember 2010, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP

32

*

Nõukogu otsus 2010/801/ÜVJP, 22. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid

45

2010/802/EL

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2010, millega jäetakse määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandluse erinõuete hulgast välja struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaasfinantseeritud tegevuste puhul ilmnevad teatavad eeskirjade eiramised 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9244 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9244 all)

49

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1248/2010,

21. detsember 2010,

millega avatakse 2011. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

| (2) | EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on viimati muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva teatava vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on viimati muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva teatava vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.

| (3) | Norra suhtes on ajutiselt peatatud kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitlevale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele (6) (edaspidi „kokkulepe”), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/859/EÜ. Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires ning kvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Norra suhtes on ajutiselt peatatud kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitlevale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele (6) (edaspidi „kokkulepe”), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/859/EÜ. Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires ning kvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu.

| (4) | Komisjoni määrusega (EL) nr 1255/2009 (7) tühistati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine kõnealuse vee ja jookide liitu importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EL) nr 1255/2009 (7) tühistati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine kõnealuse vee ja jookide liitu importimisel.

| (5) | Kõnealuse vee ja jookide tariifikvoot tuleb avada aastaks 2011. Viimane aastakvoot kõnealustele toodetele avati aastaks 2009 komisjoni määrusega (EÜ) nr 89/2009 (8). Kuna aastaks 2010 aastakvooti ei avatud, peaks 2011. aastaks avatav kvoot jääma 2009. aasta kvoodiga samaks. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse vee ja jookide tariifikvoot tuleb avada aastaks 2011. Viimane aastakvoot kõnealustele toodetele avati aastaks 2009 komisjoni määrusega (EÜ) nr 89/2009 (8). Kuna aastaks 2010 aastakvooti ei avatud, peaks 2011. aastaks avatav kvoot jääma 2009. aasta kvoodiga samaks.

| (6) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (9) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskiri. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvooti hallatakse vastavalt kõnealustele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (9) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskiri. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvooti hallatakse vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud liidu tariifikvoot avatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 kõnealuses lisas loetletud Norrast pärit toodetele vastavalt samas lisas esitatud tingimustele.

2.   Päritolureeglid, mida lisas loetletud kaupade suhtes vastastikku kohaldatakse, on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.

3.   Kvooti ületanud imporditud koguste suhtes kohaldatakse soodustollimaksu 0,047 eurot liitri kohta.

Artikkel 2

Komisjon haldab artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu tariifikvooti vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Määrus (EL) nr 1255/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  EÜT L 171, 27.06.1973, lk 2.

3

(4)  EÜT L 22, 24.01.2002, lk 34.

4

(5)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 30.

5

(6)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

6

(7)  ELT L 338, 19.12.2009, lk 18.

7

(8)  ELT L 25, 29.01.2009, lk 14.

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

9

---

LISA

Norrast pärit toodete Euroopa Liitu importimisel kohaldatavad tariifikvoodid aastaks 2011

| Jrk nr | CN-kood | Toote kirjeldus | Kvoot aastaks 2011 | Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär | Kvooti ületavate koguste suhtes kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega | 17,303 miljonit liitrit | Vabastus | 0,047 eurot liitri kohta |
| Ex22029010 | Muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) |

Jrk nr

CN-kood

Toote kirjeldus

Kvoot aastaks 2011

Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär

Kvooti ületavate koguste suhtes kohaldatav tollimaksumäär

09.0709

2202 10 00

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

17,303 miljonit liitrit

Vabastus

0,047 eurot liitri kohta

Ex22029010

Muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut)

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1249/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 498/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta, (1) eriti selle artiklit 102,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 70 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid vastutavad eeskirjade eiramiste vältimise, avastamise ja kõrvaldamise ning põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise eest, teatavad nendest ning haldus- ja kohtumenetluste kulgemisest komisjonile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 70 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid vastutavad eeskirjade eiramiste vältimise, avastamise ja kõrvaldamise ning põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise eest, teatavad nendest ning haldus- ja kohtumenetluste kulgemisest komisjonile.

| (2) | Pidades silmas kogemusi, mis komisjon ja liikmesriigid on saanud komisjoni 11. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1681/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (2) kohaldamisel, tuleks lihtsustada eeskirjade eiramise suhtes võetud järelmeetmetest teatamise menetlust. Peale selle tuleks liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks täpsemalt kindlaks määrata, millist teavet komisjon vajab. Selleks tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 498/2007 (3) artikli 46 kohaselt komisjonile esitatavasse aastaaruandesse lisada teave summade kohta, mida ei ole võimalik tagasi saada, ja teatatud eeskirjade eiramise juhtumitega seotud kogusummade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas kogemusi, mis komisjon ja liikmesriigid on saanud komisjoni 11. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1681/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (2) kohaldamisel, tuleks lihtsustada eeskirjade eiramise suhtes võetud järelmeetmetest teatamise menetlust. Peale selle tuleks liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks täpsemalt kindlaks määrata, millist teavet komisjon vajab. Selleks tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 498/2007 (3) artikli 46 kohaselt komisjonile esitatavasse aastaaruandesse lisada teave summade kohta, mida ei ole võimalik tagasi saada, ja teatatud eeskirjade eiramise juhtumitega seotud kogusummade kohta.

| (3) | Menetlus, mida kasutatakse sellistest summadest teatamiseks, mida ei ole võimalik tagasi saada, peab olema igati kooskõlas liikmesriikide kohustustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70, eelkõige kohustusega tagada põhjendamatult makstud summade tõhus tagasinõudmine. Samuti on asjakohane lihtsustada korda, mille abil komisjon kontrollib kõnealuste kohustuste täitmist, et muuta see tõhusamaks ja majanduslikult kasulikumaks. |
| --- | --- |

(3)

Menetlus, mida kasutatakse sellistest summadest teatamiseks, mida ei ole võimalik tagasi saada, peab olema igati kooskõlas liikmesriikide kohustustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70, eelkõige kohustusega tagada põhjendamatult makstud summade tõhus tagasinõudmine. Samuti on asjakohane lihtsustada korda, mille abil komisjon kontrollib kõnealuste kohustuste täitmist, et muuta see tõhusamaks ja majanduslikult kasulikumaks.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklit 60 arvesse võttes tuleks selgesti sätestada, et sertifitseerimisasutuse ülesanne on korraldada kõikehõlmav raamatupidamisarvestus, milles on kindlasti kajastatud andmed kulude kohta, mis tulenevad sellistest eeskirjade eiramistest, millest on komisjonile teatatud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklit 60 arvesse võttes tuleks selgesti sätestada, et sertifitseerimisasutuse ülesanne on korraldada kõikehõlmav raamatupidamisarvestus, milles on kindlasti kajastatud andmed kulude kohta, mis tulenevad sellistest eeskirjade eiramistest, millest on komisjonile teatatud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 kohaselt.

| (5) | Selleks et eeskirjade eiramisest teatamine kulgeks ladusalt ning et vältida tegevuse kattuvust eri kontaktpunktides, on asjakohane koondada koostööd liikmesriikidega käsitlevad sätted ühte artiklisse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et eeskirjade eiramisest teatamine kulgeks ladusalt ning et vältida tegevuse kattuvust eri kontaktpunktides, on asjakohane koondada koostööd liikmesriikidega käsitlevad sätted ühte artiklisse.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 498/2007 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 498/2007 tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Kalandusfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Kalandusfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 498/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 40 lisatakse lõige 4:
  „4.   Algmääruse artikli 60 punkti f kohaselt peetavas raamatupidamisaruandluses tähistatakse iga eeskirjade eiramine, millest on komisjonile teatatud kooskõlas artikliga 55, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 40 lisatakse lõige 4:

„4.   Algmääruse artikli 60 punkti f kohaselt peetavas raamatupidamisaruandluses tähistatakse iga eeskirjade eiramine, millest on komisjonile teatatud kooskõlas artikliga 55, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.”

| 2) | Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Sertifitseerimisasutus esitab komisjonile iga aasta 31. märtsiks X lisas esitatud vormis aruande, milles rakenduskava iga prioriteetse suuna kohta esitatakse:” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Sertifitseerimisasutus esitab komisjonile iga aasta 31. märtsiks X lisas esitatud vormis aruande, milles rakenduskava iga prioriteetse suuna kohta esitatakse:”

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tagasi makstud summad, mis on eelmisel aastal esitatud kuluaruannetest maha arvatud;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tagasi makstud summad, mis on eelmisel aastal esitatud kuluaruannetest maha arvatud;”

| iii) | lisatakse alapunkt d:






  „d) | selliste summade loetelu, mille kohta on eelmise aasta jooksul kindlaks tehtud, et neid ei ole võimalik tagasi saada, või mille puhul eeldatakse, et neid tagasi ei saa, liigitatuna tagasinõudekorralduse väljastamise aasta järgi.” |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse alapunkt d:

„d)

selliste summade loetelu, mille kohta on eelmise aasta jooksul kindlaks tehtud, et neid ei ole võimalik tagasi saada, või mille puhul eeldatakse, et neid tagasi ei saa, liigitatuna tagasinõudekorralduse väljastamise aasta järgi.”

| iv) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Esimese lõigu punktide a, b ja c kohaldamiseks esitatakse iga prioriteetse suuna kohta kogusummad, mis on seotud komisjonile artikli 55 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega.
  Esimese lõigu punkti d kohaldamiseks tähistatakse iga summa, mis on seotud komisjonile artikli 55 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.” |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised lõigud:

„Esimese lõigu punktide a, b ja c kohaldamiseks esitatakse iga prioriteetse suuna kohta kogusummad, mis on seotud komisjonile artikli 55 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega.

Esimese lõigu punkti d kohaldamiseks tähistatakse iga summa, mis on seotud komisjonile artikli 55 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.”

| b) | lisatakse lõiked 2a ja 2b:
  „2a.   Sertifitseerimisasutus märgib iga lõike 2 punktis d osutatud summa puhul, kas ta taotleb ühenduse osa katmist Euroopa Liidu üldeelarvest.
  Ühenduse osa kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest, kui komisjon ei tee ühe aasta jooksul alates aruande esitamise kuupäevast järgmist:






  a) | ei nõua algmääruse artikli 70 lõike 2 kohast teavet; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõiked 2a ja 2b:

„2a.   Sertifitseerimisasutus märgib iga lõike 2 punktis d osutatud summa puhul, kas ta taotleb ühenduse osa katmist Euroopa Liidu üldeelarvest.

Ühenduse osa kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest, kui komisjon ei tee ühe aasta jooksul alates aruande esitamise kuupäevast järgmist:

a)

ei nõua algmääruse artikli 70 lõike 2 kohast teavet;

| b) | ei teata liikmesriigile kirjalikult oma kavatsusest algatada asjaomase summa kohta uurimine; |
| --- | --- |

b)

ei teata liikmesriigile kirjalikult oma kavatsusest algatada asjaomase summa kohta uurimine;

| c) | ei nõua liikmesriigilt tagasinõudmismenetluse jätkamist. |
| --- | --- |

c)

ei nõua liikmesriigilt tagasinõudmismenetluse jätkamist.

Aastane tähtaeg ei kehti kelmusekahtluse või kindlakstehtud kelmuse korral.

2b.   Lõikes 2 osutatud aruande koostamisel peavad sellised liikmesriigid, kes ei ole aruande esitamise kuupäevaks eurot kasutusele võtnud, konverteerima omavääringus esitatud summad eurodesse, kasutades algmääruse artikli 95 lõikes 3 osutatud vahetuskurssi. Kui summad on seotud selliste kulutustega, mis on sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud rohkem kui kuu aega tagasi, võib kasutada selle kuu vahetuskurssi, mil kulutus viimati raamatupidamisarvestusse kanti.”

| 3) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teises lõigus asendatakse punktid l–o järgmisega:






  „l) | abikõlblike kulutuste kogusumma ja toimingu tegemiseks ettenähtud avaliku sektori toetus ning vastav ühenduse toetus; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teises lõigus asendatakse punktid l–o järgmisega:

„l)

abikõlblike kulutuste kogusumma ja toimingu tegemiseks ettenähtud avaliku sektori toetus ning vastav ühenduse toetus;

| m) | komisjonile esitatud tõendatud kulutused ja avaliku sektori toetus, mida mõjutab eeskirjade eiramine, ning vastav ühenduse toetus, mis on ohustatud; |
| --- | --- |

m)

komisjonile esitatud tõendatud kulutused ja avaliku sektori toetus, mida mõjutab eeskirjade eiramine, ning vastav ühenduse toetus, mis on ohustatud;

| n) | kui tegemist on kelmusekahtlusega ning kui punktis k kindlaks määratud isikutele või muudele üksustele ei ole avaliku sektori väljamakseid tehtud, siis summad, mille ulatuses oleks eeskirjade eiramise tuvastamata jäämisel põhjendamatuid makseid tehtud; |
| --- | --- |

n)

kui tegemist on kelmusekahtlusega ning kui punktis k kindlaks määratud isikutele või muudele üksustele ei ole avaliku sektori väljamakseid tehtud, siis summad, mille ulatuses oleks eeskirjade eiramise tuvastamata jäämisel põhjendamatuid makseid tehtud;

| o) | toimingu asukohaks või läbiviimiskohaks oleva piirkonna või paikkonna kood, väljendatuna NUTS-tasandi vormis või muul viisil;”; |
| --- | --- |

o)

toimingu asukohaks või läbiviimiskohaks oleva piirkonna või paikkonna kood, väljendatuna NUTS-tasandi vormis või muul viisil;”;

| b) | lõike 2 esimeses lõigus asendatakse punktid b ja c järgmisega:






  „b) | millele toetusesaaja juhtis vabatahtlikult korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse tähelepanu enne, kui kumbki nendest asutustest on eiramise avastanud, olenemata sellest, kas teatamine toimub enne või pärast asjaomaste kulutuste lisamist komisjonile esitatavasse tõendatud aruandesse; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 esimeses lõigus asendatakse punktid b ja c järgmisega:

„b)

millele toetusesaaja juhtis vabatahtlikult korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse tähelepanu enne, kui kumbki nendest asutustest on eiramise avastanud, olenemata sellest, kas teatamine toimub enne või pärast asjaomaste kulutuste lisamist komisjonile esitatavasse tõendatud aruandesse;

| c) | mille korraldus- või sertifitseerimisasutus on avastanud ja korrigeerinud enne asjaomase kulutuse lisamist komisjonile esitatavasse kuluaruandesse.”; |
| --- | --- |

c)

mille korraldus- või sertifitseerimisasutus on avastanud ja korrigeerinud enne asjaomase kulutuse lisamist komisjonile esitatavasse kuluaruandesse.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui osa lõikes 1 märgitud teabest ja eelkõige eeskirjade eiramise viisi ning selle avastamise viisiga seotud teave ei ole kättesaadav või vajab parandamist, peavad liikmesriigid võimaluse korral esitama puuduva või parandatud teabe siis, kui nad esitavad komisjonile järgmised kvartaliaruanded eeskirjade eiramise kohta.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui osa lõikes 1 märgitud teabest ja eelkõige eeskirjade eiramise viisi ning selle avastamise viisiga seotud teave ei ole kättesaadav või vajab parandamist, peavad liikmesriigid võimaluse korral esitama puuduva või parandatud teabe siis, kui nad esitavad komisjonile järgmised kvartaliaruanded eeskirjade eiramise kohta.”

| 4) | Artikkel 57 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 57
  Järelmeetmete aruanne
  1.   Lisaks artikli 55 lõikes 1 osutatud teabele tuleb liikmesriikidel teavitada komisjoni nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu kõikide varasemate nimetatud artikli kohaste aruannetega seotud üksikasjadest, mis käsitlevad teatatud eiramistega seonduvate haldus- või kriminaalmenetluste algatamist või lõpetamist, ning selliste menetluste peamistest tulemustest.
  Kui eiramise eest on määratud karistus, peavad liikmesriigid teatama järgmised andmed:






  a) | kas tegemist on haldus- või kriminaalkaristusega; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 57

Järelmeetmete aruanne

1.   Lisaks artikli 55 lõikes 1 osutatud teabele tuleb liikmesriikidel teavitada komisjoni nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu kõikide varasemate nimetatud artikli kohaste aruannetega seotud üksikasjadest, mis käsitlevad teatatud eiramistega seonduvate haldus- või kriminaalmenetluste algatamist või lõpetamist, ning selliste menetluste peamistest tulemustest.

Kui eiramise eest on määratud karistus, peavad liikmesriigid teatama järgmised andmed:

a)

kas tegemist on haldus- või kriminaalkaristusega;

| b) | kas karistus määrati ühenduse või siseriikliku õiguse rikkumise eest; |
| --- | --- |

b)

kas karistus määrati ühenduse või siseriikliku õiguse rikkumise eest;

| c) | viide õigusnormidele, mille alusel karistus määrati; |
| --- | --- |

c)

viide õigusnormidele, mille alusel karistus määrati;

| d) | kas on kindlaks tehtud kelmus. |
| --- | --- |

d)

kas on kindlaks tehtud kelmus.

2.   Kui komisjon esitab kirjaliku nõudmise, peavad liikmesriigid esitama andmed teatava eeskirja eiramise või eeskirjade eiramiste kogumi kohta.”

| 5) | Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Koostöö liikmesriikidega”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Koostöö liikmesriikidega”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab, et eeskirjade eiramise laadi põhjal võib oletada, et samasugune või sarnane eiramine võib aset leida ka teistes liikmesriikides, esitab ta asjaomase juhtumi läbivaatamiseks komisjoni otsusega 94/140/EÜ (4) loodud kelmuste ennetamise kooskõlastamist käsitlevale nõuandekomiteele, ilma et see piiraks lõikes 1 nimetatud ühendusepidamist.
  Komisjon teatab igal aastal eespool nimetatud nõuandekomiteele ja algmääruse artiklis 101 osutatud komiteele avastatud eeskirjade eiramistega seotud summade suurusjärgu ning eiramiste eri kategooriad, milles on osutatud eiramiste tüüp ja arv. |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab, et eeskirjade eiramise laadi põhjal võib oletada, et samasugune või sarnane eiramine võib aset leida ka teistes liikmesriikides, esitab ta asjaomase juhtumi läbivaatamiseks komisjoni otsusega 94/140/EÜ (4) loodud kelmuste ennetamise kooskõlastamist käsitlevale nõuandekomiteele, ilma et see piiraks lõikes 1 nimetatud ühendusepidamist.

Komisjon teatab igal aastal eespool nimetatud nõuandekomiteele ja algmääruse artiklis 101 osutatud komiteele avastatud eeskirjade eiramistega seotud summade suurusjärgu ning eiramiste eri kategooriad, milles on osutatud eiramiste tüüp ja arv.

| 6) | Artikkel 62 jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikkel 62 jäetakse välja.

| 7) | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine, kolmas ja neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine, kolmas ja neljas lõik jäetakse välja;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid, kes ei ole artikli 55 lõike 1 kohase aruande esitamise kuupäevaks eurot kasutusele võtnud, peavad konverteerima omavääringus esitatud summad eurodesse, kasutades algmääruse artikli 95 lõikes 3 osutatud vahetuskurssi.
  Kui summad on seotud selliste kulutustega, mis on sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud rohkem kui kuu aega tagasi, võib kasutada selle kuu vahetuskurssi, mil kulutus viimati raamatupidamisarvestusse kanti. Kui kulud ei ole sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud, kasutatakse viimast raamatupidamise vahetuskurssi, mille komisjon on elektrooniliselt avaldanud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid, kes ei ole artikli 55 lõike 1 kohase aruande esitamise kuupäevaks eurot kasutusele võtnud, peavad konverteerima omavääringus esitatud summad eurodesse, kasutades algmääruse artikli 95 lõikes 3 osutatud vahetuskurssi.

Kui summad on seotud selliste kulutustega, mis on sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud rohkem kui kuu aega tagasi, võib kasutada selle kuu vahetuskurssi, mil kulutus viimati raamatupidamisarvestusse kanti. Kui kulud ei ole sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud, kasutatakse viimast raamatupidamise vahetuskurssi, mille komisjon on elektrooniliselt avaldanud.”

| 8) | X lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

8)

X lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 178, 12.7.1994, lk 43.

2

(3)  ELT L 120, 10.5.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 61, 4.3.1994, lk 27.”

4

---

LISA

„X LISA

IGA-AASTANE ARUANNE ARTIKLI 46 LÕIKE 2 KOHASTE TAGASI VÕETUD JA TAGASI NÕUTUD SUMMADE JA POOLELI OLEVATE TAGASINÕUDMISTE JA SUMMADE KOHTA, MIDA EI SAA TAGASI NÕUDA

1.   20.... aasta tagasi võetud summad, mis on kuluaruandest maha arvatud abikõlblike piirkondade osas:

| Tagasi võetud summad (1) |
| --- |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmatud |
| a | b | c | d | e | f | g |
| Prioriteetne suund | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mis on tagasi võetud (2) | Vastav avaliku sektori toetus (eurodes), mis on tagasi võetud | Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi võetud (3) | Tagasi võetud kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (4) | Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega | Vastav EKFi toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (5) |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmamata |
| a | b | c | d | e | f | g |
| Prioriteetne suund | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mis on tagasi võetud (2) | Vastav avaliku sektori toetus (eurodes), mis on tagasi võetud | Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi võetud (3) | Tagasi võetud kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (4) | Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega | Vastava EKFi toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (5) |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Tagasi võetud summad (1)

Lähenemiseesmärgiga hõlmatud

a

b

c

d

e

f

g

Prioriteetne suund

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mis on tagasi võetud (2)

Vastav avaliku sektori toetus (eurodes), mis on tagasi võetud

Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi võetud (3)

Tagasi võetud kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (4)

Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega

Vastav EKFi toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (5)

1

2

3

4

5

Kokku

Lähenemiseesmärgiga hõlmamata

a

b

c

d

e

f

g

Prioriteetne suund

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mis on tagasi võetud (2)

Vastav avaliku sektori toetus (eurodes), mis on tagasi võetud

Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi võetud (3)

Tagasi võetud kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (4)

Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega

Vastava EKFi toetuse summa (eurodes), mis on tagasi võetud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (5)

1

2

3

4

5

Kokku

2.   20.... aasta tagasi nõutud summad, mis on kuluaruandest maha arvatud abikõlblike piirkondade osas:

| Tagasi nõutud summad (6) |
| --- |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmatud |
| h | i | j | k | l | m | n |
| Prioriteetne suund | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes) (7) | Tagasi nõutud avaliku sektori toetus eurodes (8) | Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi nõutud (9) | Tagasi nõutud kulude kogusumma, mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (10) | Avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (11) | Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (12) |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmamata |
| h | i | j | k | l | m | n |
| Prioriteetne suund | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (7) | Tagasi nõutud avaliku sektori toetus (8) | Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi nõutud (9) | Tagasi nõutud kulude kogusumma, mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (10) | Avaliku sektori toetuse summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (11) | Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (12) |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Tagasi nõutud summad (6)

Lähenemiseesmärgiga hõlmatud

h

i

j

k

l

m

n

Prioriteetne suund

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes) (7)

Tagasi nõutud avaliku sektori toetus eurodes (8)

Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi nõutud (9)

Tagasi nõutud kulude kogusumma, mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (10)

Avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (11)

Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (12)

1

2

3

4

5

Kokku

Lähenemiseesmärgiga hõlmamata

h

i

j

k

l

m

n

Prioriteetne suund

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (7)

Tagasi nõutud avaliku sektori toetus (8)

Vastav EKFi toetus (eurodes), mis on tagasi nõutud (9)

Tagasi nõutud kulude kogusumma, mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (10)

Avaliku sektori toetuse summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (11)

Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis on tagasi nõutud ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (12)

1

2

3

4

5

Kokku

3.   Pooleli olevad tagasinõudmised seisuga 31.12.20...

| Lähenemine |
| --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h |
| Prioriteetne suund | Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta | Toetuse saajate kantud tõendatud toetuskõlblikud kulud eurodes kokku (13) | Tagasi nõutav avaliku sektori toetus eurodes (14) | Vastav tagasi nõutav EKFi toetus eurodes (15) | Kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (16) | Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (17) | Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (18) |
| 1 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| | ... | | | | | | |
| 2 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| | ... | | | | | | |
| 3 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmamata |
| a | b | c | d | e | f | g | h |
| Prioriteetne suund | Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta | Toetuse saajate kantud tõendatud toetuskõlblikud kulud eurodes kokku (13) | Tagasi nõutav avaliku sektori toetus eurodes (14) | Vastav tagasi nõutav EKFi toetus eurodes (15) | Kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (16) | Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (17) | Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (18) |
| 1 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| | ... | | | | | | |
| 2 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| | ... | | | | | | |
| 3 | 2007 | | | | | | |
| | 2008 | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |

Lähenemine

a

b

c

d

e

f

g

h

Prioriteetne suund

Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta

Toetuse saajate kantud tõendatud toetuskõlblikud kulud eurodes kokku (13)

Tagasi nõutav avaliku sektori toetus eurodes (14)

Vastav tagasi nõutav EKFi toetus eurodes (15)

Kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (16)

Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (17)

Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (18)

1

2007

2008

...

2

2007

2008

...

3

2007

2008

Kokku

Lähenemiseesmärgiga hõlmamata

a

b

c

d

e

f

g

h

Prioriteetne suund

Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta

Toetuse saajate kantud tõendatud toetuskõlblikud kulud eurodes kokku (13)

Tagasi nõutav avaliku sektori toetus eurodes (14)

Vastav tagasi nõutav EKFi toetus eurodes (15)

Kulude kogusumma (eurodes), mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (16)

Vastava avaliku sektori toetuse summa (eurodes), mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (17)

Vastavate EKFi kulude (eurodes) summa, mis tuleb tagasi nõuda ja mis on seotud määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 55 lõike 1 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega (18)

1

2007

2008

...

2

2007

2008

...

3

2007

2008

Kokku

4.   SUMMAD, MIDA EI SAA TAGASI NÕUDA SEISUGA 31.12.20...

| Lähenemine |
| --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l |
| Toimingunumber | Prioriteetne suund | Eeskirjade eiramise identifitseerimisnumber, kui see on kohaldatav (19) | Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (20) | Avaliku sektori toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (21) | Vastav EKFi toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (22) | Toetusesaajale avaliku sektori toetuse viimase makse tegemise kuupäev | Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise kuupäev | Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise põhjused | Võetud tagasinõudmismeetmed, sh tagasinõudekorralduse kuupäev | Märkida, kas ühenduse osa tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest (Jah/ei) |
| X | | | 20.. | | | | | | | | |
| Y | | | 20.. | | | | | | | | |
| Z | | | 20.. | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | |
| Lähenemiseesmärgiga hõlmamata |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l |
| Toimingunumber | Prioriteetne suund | Eeskirjade eiramise identifitseerimisnumber, kui see on kohaldatav (19) | Tagasinõudmimenetluse alustamise aasta | Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (20) | Avaliku sektori toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (21) | Vastav EKFi toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (22) | Toetusesaajale avaliku sektori toetuse viimase makse tegemise kuupäev | Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise kuupäev | Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise põhjused | Võetud tagasinõudmismeetmed, sh tagasinõudekorralduse kuupäev | Märkida, kas ühenduse osa tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest (Jah/ei) |
| X | | | 20.. | | | | | | | | |
| Y | | | 20.. | | | | | | | | |
| Z | | | 20.. | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | |

Lähenemine

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

Toimingunumber

Prioriteetne suund

Eeskirjade eiramise identifitseerimisnumber, kui see on kohaldatav (19)

Tagasinõudmismenetluse alustamise aasta

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (20)

Avaliku sektori toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (21)

Vastav EKFi toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (22)

Toetusesaajale avaliku sektori toetuse viimase makse tegemise kuupäev

Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise kuupäev

Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise põhjused

Võetud tagasinõudmismeetmed, sh tagasinõudekorralduse kuupäev

Märkida, kas ühenduse osa tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest (Jah/ei)

X

20..

Y

20..

Z

20..

Kokku

Lähenemiseesmärgiga hõlmamata

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

Toimingunumber

Prioriteetne suund

Eeskirjade eiramise identifitseerimisnumber, kui see on kohaldatav (19)

Tagasinõudmimenetluse alustamise aasta

Toetusesaajate kantud kulude kogusumma (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (20)

Avaliku sektori toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (21)

Vastav EKFi toetus (eurodes), mida ei saa tagasi nõuda (22)

Toetusesaajale avaliku sektori toetuse viimase makse tegemise kuupäev

Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise kuupäev

Tagasinõudmise lootusetuks tunnistamise põhjused

Võetud tagasinõudmismeetmed, sh tagasinõudekorralduse kuupäev

Märkida, kas ühenduse osa tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest (Jah/ei)

X

20..

Y

20..

Z

20..

Kokku

---

(1)  Tabeli (tagasi võetud summad) täitmisel peetakse silmas kulusid, millest on komisjonile juba teatatud ja mis on programmist tagasi võetud pärast eeskirjade eiramise tuvastamist. Kui täidetakse tabel 1, siis ei ole vaja täita käesoleva lisa tabeleid 2, 3 ja 4.

1

(2)  See summa on komisjonile juba teatatud kulude kogusumma, mis olid seotud eeskirjade eiramisega ja mis on tagasi võetud.

2

(3)  See summa on EKFi osa komisjonile juba teatatud kuludest, mis oli seotud eeskirjade eiramisega ja mis on tagasi võetud.

3

(4)  See summa moodustab osa veerus b esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

4

(5)  See summa moodustab osa veerus d esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

5

(6)  Tabeli (tagasi nõutud summad) täitmisel peetakse silmas kulusid, mis jäeti esialgu programmi ja mille puhul oodati, et selguksid tagasinõudmismenetluse tulemused ning mis on pärast tagasinõudmist maha arvatud. Kui täidetakse tabel 2, siis ei ole vaja täita käesoleva lisa tabeleid 1, 3 ja 4.

6

(7)  See summa on komisjonile juba teatatud kulude kogusumma, mis olid seotud eeskirjade eiramisega ja millest on vastav avaliku sektori toetus tagasi nõutud.

7

(8)  See on avaliku sektori toetuse summa, mis on toetusesaajalt tegelikult tagasi nõutud.

8

(9)  See summa on vastav EKFi osa komisjonile juba teatatud kuludest, mis oli seotud eeskirjade eiramisega ja mis on tagasi nõutud.

9

(10)  See summa on seotud osaga veerus i esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

10

(11)  See summa moodustab osa veerus j esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

11

(12)  See summa moodustab osa veerus k esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

12

(13)  See on toetusesaaja kantud kulude summa, mis vastab avaliku sektori toetusele veerus d.

13

(14)  See on avaliku sektori toetus, mille suhtes kohaldatakse tagasinõudmismenetlust toetusesaaja tasandil.

14

(15)  See on EKFi toetus, mille suhtes kohaldatakse tagasinõudmismenetlust toetusesaaja tasandil.

15

(16)  See summa on seotud osaga veerus c esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

16

(17)  See summa on seotud osaga veerus d esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

17

(18)  See summa on seotud osaga veerus e esitatud summast, millest on teatatud kui eeskirjade eiramisest vastavalt määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 55 sätestatud teatamismenetlusele.

18

(19)  See on eeskirjade eiramisele määratud viitenumber või määruse (EÜ) nr 498/2007 artikli 40 lõikes 4 osutatud muu tähistusega.

19

(20)  See on toetusesaaja kantud kulude summa, mis vastab avaliku sektori toetusele veerus f.

20

(21)  See on makstud avaliku toetuse summa, mille puhul on kindlaks tehtud, et tagasinõudmist ei saa teostada, või mille tagasinõudmine ei ole tõenäoline.

21

(22)  See on makstud EKFi toetuse summa, mille puhul on kindlaks tehtud, et tagasinõudmist ei saa teostada, või mille tagasinõudmine ei ole tõenäoline.”

22

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1250/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisas on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisas on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 1. detsembril 2010 lisas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 4 isikut nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muutis mõningaid kandeid. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

1. detsembril 2010 lisas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 4 isikut nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muutis mõningaid kandeid. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

välissuhete peadirektor

David O'SULLIVAN

---

(1)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

1

---

LISA

„I LISA

Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

A.   Füüsilised isikud

| (1) | Frank Kakolele Bwambale (teiste nimedega a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Muu teave: lahkus Rahvakaitse Rahvuslikust Kongressist (CNDP) 2008. aasta jaanuaris. Elab 2008. aasta detsembri seisuga Kongo Demokraatlikus Vabariigis Kinshasas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(1)

Frank Kakolele Bwambale (teiste nimedega a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Muu teave: lahkus Rahvakaitse Rahvuslikust Kongressist (CNDP) 2008. aasta jaanuaris. Elab 2008. aasta detsembri seisuga Kongo Demokraatlikus Vabariigis Kinshasas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (2) | Jérôme Kakwavu Bukande (teiste nimedega a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Tiitel: kindral. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: 2010. aasta juuni seisuga vahi all, praegu Kinshasa keskvanglas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(2)

Jérôme Kakwavu Bukande (teiste nimedega a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Tiitel: kindral. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: 2010. aasta juuni seisuga vahi all, praegu Kinshasa keskvanglas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (3) | Gaston Iyamuremye (teiste nimedega: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Sünniaeg: 1948. Sünnikoht: a) Musanze piirkond (põhjaprovints), Rwanda, b) Ruhengeri, Rwanda. Tiitel: brigaadikindral. Ametinimetus: FDLRi (Forces democratiques de liberation du Rwanda) teine asepresident. Muu teave: a) praegune asukoht: Kibua, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) teine võimalik praegune asukoht: Aru, Kongo Demokraatlik Vabariik, c) mitme allika, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma kohaselt on Gaston Iyamuremye FDLRi teine asepresident ja teda peetakse üheks FDLRi peamiseks sõjaväeliseks ja poliitiliseks liidriks, d) Gaston Iyamuremye oli kuni 2009. aasta detsembrini Kongo Demokraatlikus Vabariigis Kibuas FDLRi presidendi Ignace Murwanashyaka kabinetiülem. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev]. |
| --- | --- |

(3)

Gaston Iyamuremye (teiste nimedega: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Sünniaeg: 1948. Sünnikoht: a) Musanze piirkond (põhjaprovints), Rwanda, b) Ruhengeri, Rwanda. Tiitel: brigaadikindral. Ametinimetus: FDLRi (Forces democratiques de liberation du Rwanda) teine asepresident. Muu teave: a) praegune asukoht: Kibua, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) teine võimalik praegune asukoht: Aru, Kongo Demokraatlik Vabariik, c) mitme allika, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma kohaselt on Gaston Iyamuremye FDLRi teine asepresident ja teda peetakse üheks FDLRi peamiseks sõjaväeliseks ja poliitiliseks liidriks, d) Gaston Iyamuremye oli kuni 2009. aasta detsembrini Kongo Demokraatlikus Vabariigis Kibuas FDLRi presidendi Ignace Murwanashyaka kabinetiülem. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev].

| (4) | Germain Katanga. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 18.10.2007. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(4)

Germain Katanga. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 18.10.2007. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (5) | Thomas Lubanga. Sünnikoht: Ituri, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: Kongo ametivõimude poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 17.3.2006. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(5)

Thomas Lubanga. Sünnikoht: Ituri, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: Kongo ametivõimude poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 17.3.2006. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (6) | Khawa Panga Mandro (teiste nimedega a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) pealik Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Sünniaeg: 20.8.1973. Sünnikoht: Bunia, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: 2005. aasta oktoobris Kongo ametivõimude poolt vahistatud, Kisangani apellatsioonikohtus õigeks mõistetud, seejärel Kinshasa kohtuasutustele uue süüdistuse alusel üle antud. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(6)

Khawa Panga Mandro (teiste nimedega a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) pealik Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Sünniaeg: 20.8.1973. Sünnikoht: Bunia, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: 2005. aasta oktoobris Kongo ametivõimude poolt vahistatud, Kisangani apellatsioonikohtus õigeks mõistetud, seejärel Kinshasa kohtuasutustele uue süüdistuse alusel üle antud. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (7) | Callixte Mbarushimana. Sünniaeg: 24.7.1963. Sünnikoht: Ndusu/Ruhengeri, põhjaprovints, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: praegune asukoht: Pariis või Thiais Prantsusmaal. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(7)

Callixte Mbarushimana. Sünniaeg: 24.7.1963. Sünnikoht: Ndusu/Ruhengeri, põhjaprovints, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: praegune asukoht: Pariis või Thiais Prantsusmaal. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009.

| (8) | Iruta Douglas Mpamo (teiste nimedega a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Aadress: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik. Sünniaeg: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Sünnikoht: a) Bashali, Masisi, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja a) korral), b) Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja b) korral). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: asub Kongo Demokraatlikus Vabariigis Gomas ja Rwandas Gisenyis. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(8)

Iruta Douglas Mpamo (teiste nimedega a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Aadress: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik. Sünniaeg: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Sünnikoht: a) Bashali, Masisi, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja a) korral), b) Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja b) korral). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: asub Kongo Demokraatlikus Vabariigis Gomas ja Rwandas Gisenyis. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (9) | Sylvestre Mudacumura (teiste nimedega a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: 2009. aasta novembri seisuga jätkab teenistust FDLR-FOCA sõjalise komandörina. Asub Kibuas (Masisi territoorium, KDV). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(9)

Sylvestre Mudacumura (teiste nimedega a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: 2009. aasta novembri seisuga jätkab teenistust FDLR-FOCA sõjalise komandörina. Asub Kibuas (Masisi territoorium, KDV). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (10) | Leodomir Mugaragu (teiste nimedega: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Sünniaeg: a) 1967, b) 1967. Sünnikoht: a) Kigali, Rwanda, b) Rushashi (põhjaprovints), Rwanda. Tiitel: brigaadikindral. Ametinimetus: FDLRi/FOCA staabiülem. Muu teave: a) avalike allikate ja ametlike teadete kohaselt on Leodomir Mugaragu FDLRi relvastatud üksuse Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA) staabiülem, b) ametlike teadete kohaselt on Mugaragu Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas üks peamisi FDLRi sõjaliste operatsioonide kavandajaid. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev]. |
| --- | --- |

(10)

Leodomir Mugaragu (teiste nimedega: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Sünniaeg: a) 1967, b) 1967. Sünnikoht: a) Kigali, Rwanda, b) Rushashi (põhjaprovints), Rwanda. Tiitel: brigaadikindral. Ametinimetus: FDLRi/FOCA staabiülem. Muu teave: a) avalike allikate ja ametlike teadete kohaselt on Leodomir Mugaragu FDLRi relvastatud üksuse Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA) staabiülem, b) ametlike teadete kohaselt on Mugaragu Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas üks peamisi FDLRi sõjaliste operatsioonide kavandajaid. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev].

| (11) | Leopold Mujyambere (teiste nimedega a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Tiitel: kolonel. Sünniaeg: a) 17.3.1962, b) 1966 (hinnanguliselt). Sünnikoht: Kigali, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: praegune asukoht: Mwenga, Lõuna-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(11)

Leopold Mujyambere (teiste nimedega a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Tiitel: kolonel. Sünniaeg: a) 17.3.1962, b) 1966 (hinnanguliselt). Sünnikoht: Kigali, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: praegune asukoht: Mwenga, Lõuna-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009.

| (12) | Ignace Murwanashyaka (teise nimega Ignace). Tiitel: doktor. Sünniaeg: 14.5.1963. Sünnikoht: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: elab Saksamaal. 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda endiselt FDLRi-FOCA poliitilise haru presidendina ja FDLRi relvajõudude ülemjuhatajana. Saksamaa föderaalpolitsei vahistas isiku 17. novembril 2009. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(12)

Ignace Murwanashyaka (teise nimega Ignace). Tiitel: doktor. Sünniaeg: 14.5.1963. Sünnikoht: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: elab Saksamaal. 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda endiselt FDLRi-FOCA poliitilise haru presidendina ja FDLRi relvajõudude ülemjuhatajana. Saksamaa föderaalpolitsei vahistas isiku 17. novembril 2009. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (13) | Straton Musoni (teise nimega I.O. Musoni). Sünniaeg: a) 6.4.1961, b) 4.6.1961. Sünnikoht: Mugambazi, Kigali, Rwanda. Muu teave: a) Rwanda pass kaotas kehtivuse 10.9.2004, b) elukoht Neuffen, Saksamaa, c) 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda endiselt FDLRi-FOCA poliitilise haru esimese asepresidendina ja FDLRi sõjalise ülemjuhatajana, d) Saksamaa föderaalpolitsei vahistas isiku 17. novembril 2009. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(13)

Straton Musoni (teise nimega I.O. Musoni). Sünniaeg: a) 6.4.1961, b) 4.6.1961. Sünnikoht: Mugambazi, Kigali, Rwanda. Muu teave: a) Rwanda pass kaotas kehtivuse 10.9.2004, b) elukoht Neuffen, Saksamaa, c) 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda endiselt FDLRi-FOCA poliitilise haru esimese asepresidendina ja FDLRi sõjalise ülemjuhatajana, d) Saksamaa föderaalpolitsei vahistas isiku 17. novembril 2009. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.

| (14) | Jules Mutebutsi (teiste nimedega a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Sünnikoht: Lõuna-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: vahistatud Rwanda ametivõimude poolt 2007. aasta detsembris. Praegustel andmetel endiselt kinnipeetav. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(14)

Jules Mutebutsi (teiste nimedega a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Sünnikoht: Lõuna-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: vahistatud Rwanda ametivõimude poolt 2007. aasta detsembris. Praegustel andmetel endiselt kinnipeetav. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (15) | Matthieu Chui Ngudjolo (teise nimega Cui Ngudjolo). Muu teave: tuntud ka kui „Colonel” ja „General”. Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 7. veebruaril 2008. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(15)

Matthieu Chui Ngudjolo (teise nimega Cui Ngudjolo). Muu teave: tuntud ka kui „Colonel” ja „General”. Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud 7. veebruaril 2008. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (16) | Floribert Ngabu Njabu (teiste nimedega a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Muu teave: vahistatud ja viibib alates 2005. aasta märtsist Kinshasas koduarestis. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(16)

Floribert Ngabu Njabu (teiste nimedega a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Muu teave: vahistatud ja viibib alates 2005. aasta märtsist Kinshasas koduarestis. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (17) | Laurent Nkunda (teiste nimedega a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent). Sünniaeg: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Sünnikoht: Põhja-Kivu/Rutshuru, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja a) korral). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: a) tuntud ka kui „Chairman” ja „Papa Six”, b) vahistatud Rwanda territooriumil 2009. aasta jaanuaris ja tema asemele on Põhja-Kivus valitud uus CNDP komandör. 2009. aasta novembri seisuga on tal endiselt teatav kontroll CNDP ja selle rahvusvahelise võrgustiku üle. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(17)

Laurent Nkunda (teiste nimedega a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent). Sünniaeg: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Sünnikoht: Põhja-Kivu/Rutshuru, Kongo Demokraatlik Vabariik (sünniaja a) korral). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: a) tuntud ka kui „Chairman” ja „Papa Six”, b) vahistatud Rwanda territooriumil 2009. aasta jaanuaris ja tema asemele on Põhja-Kivus valitud uus CNDP komandör. 2009. aasta novembri seisuga on tal endiselt teatav kontroll CNDP ja selle rahvusvahelise võrgustiku üle. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (18) | Félicien Nsanzubukire (teise nimega Fred Irakeza). Sünniaeg: 1967. Sünnikoht: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Muu teave: a) praegune asukoht: Uvira-Sange piirkond, Uvira territoorium, Lõuna-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) mitme allika kohaselt on Félicien Nsanzubukire FDLRi esimese pataljoni ülem. Félicien Nsanzubukire on olnud FDLRi liige alates vähemalt 1994. aastast ja tegutseb Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas alates 1998. aasta oktoobrist. ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma teatel kontrollis ja koordineeris Félicien Nsanzubukire vähemalt 2008. aasta novembrist 2009. aasta aprillini lasekmoona ja relvade salakaubavedu Tansaania Ühendvabariigist Tanganyika järve kaudu FDLRi üksustele, mis asuvad Lõuna-Kivus Uvira ja Fizi piirkonnas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev]. |
| --- | --- |

(18)

Félicien Nsanzubukire (teise nimega Fred Irakeza). Sünniaeg: 1967. Sünnikoht: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Muu teave: a) praegune asukoht: Uvira-Sange piirkond, Uvira territoorium, Lõuna-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) mitme allika kohaselt on Félicien Nsanzubukire FDLRi esimese pataljoni ülem. Félicien Nsanzubukire on olnud FDLRi liige alates vähemalt 1994. aastast ja tegutseb Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas alates 1998. aasta oktoobrist. ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma teatel kontrollis ja koordineeris Félicien Nsanzubukire vähemalt 2008. aasta novembrist 2009. aasta aprillini lasekmoona ja relvade salakaubavedu Tansaania Ühendvabariigist Tanganyika järve kaudu FDLRi üksustele, mis asuvad Lõuna-Kivus Uvira ja Fizi piirkonnas. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev].

| (19) | Pacifique Ntawunguka (teiste nimedega a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Tiitel: kolonel. Sünniaeg: a) 1.1.1964, b) 1964 (hinnanguliselt). Sünnikoht: Gaseke, Gisenyi provints, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: a) praegune asukoht: Peti, Walikale – Masisisi piir, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) sai sõjalise väljaõppe Egiptuses. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(19)

Pacifique Ntawunguka (teiste nimedega a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Tiitel: kolonel. Sünniaeg: a) 1.1.1964, b) 1964 (hinnanguliselt). Sünnikoht: Gaseke, Gisenyi provints, Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: a) praegune asukoht: Peti, Walikale – Masisisi piir, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) sai sõjalise väljaõppe Egiptuses. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009.

| (20) | James Nyakuni. Kodakondsus: Uganda. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(20)

James Nyakuni. Kodakondsus: Uganda. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (21) | Stanislas Nzeyimana (teiste nimedega a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) 1967 (hinnanguliselt), c) 28.8.1966. Sünnikoht: Mugusa (Butare), Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: a) 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda kui FDLRi asekomandöri, kindralmajor Stanislas Nzeyimanat, b) praegune asukoht: Kalonge, Masisi, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik, või Kibua, Kongo Demokraatlik Vabariik. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(21)

Stanislas Nzeyimana (teiste nimedega a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) 1967 (hinnanguliselt), c) 28.8.1966. Sünnikoht: Mugusa (Butare), Rwanda. Kodakondsus: Rwanda. Muu teave: a) 2009. aasta novembri seisuga tunnustatakse teda kui FDLRi asekomandöri, kindralmajor Stanislas Nzeyimanat, b) praegune asukoht: Kalonge, Masisi, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik, või Kibua, Kongo Demokraatlik Vabariik. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 21.3.2009.

| (22) | Dieudonné Ozia Mazio (teiste nimedega a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Sünniaeg: 6.6.1949. Sünnikoht: Ariwara, KDV. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: suri 23. septembril 2008 Ariwaras. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(22)

Dieudonné Ozia Mazio (teiste nimedega a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Sünniaeg: 6.6.1949. Sünnikoht: Ariwara, KDV. Kodakondsus: Kongo. Muu teave: suri 23. septembril 2008 Ariwaras. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (23) | Bosco Taganda (teiste nimedega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: a) tuntud ka kui „Terminator” ja „Major”, b) asukohad Bunagana ja Rutshuru, c) de facto CNDP sõjaline juht, pärast kindral Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris. Endine CNDP staabiülem. Asub Bunaganas ja Rutshurus. d) pärast de facto CNDP sõjaliseks juhiks nimetamist 2009. aasta jaanuaris on saanud ülesande juhtida CNDP integreerimist FARDCsse (Forces Armées de la République Démocratique du Congo) ning talle on antud operatsiooni Kimia II asekomandöri ametinimetus, kuigi FARDC seda ametlikult eitab. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(23)

Bosco Taganda (teiste nimedega a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda). Kodakondsus: Kongo. Muu teave: a) tuntud ka kui „Terminator” ja „Major”, b) asukohad Bunagana ja Rutshuru, c) de facto CNDP sõjaline juht, pärast kindral Laurent Nkunda vahistamist 2009. aasta jaanuaris. Endine CNDP staabiülem. Asub Bunaganas ja Rutshurus. d) pärast de facto CNDP sõjaliseks juhiks nimetamist 2009. aasta jaanuaris on saanud ülesande juhtida CNDP integreerimist FARDCsse (Forces Armées de la République Démocratique du Congo) ning talle on antud operatsiooni Kimia II asekomandöri ametinimetus, kuigi FARDC seda ametlikult eitab. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (24) | Innocent Zimurinda. Tiitel: kolonelleitnant. Sünniaeg: a) 1.9.1972, b) 1975. Sünnikoht: Ngungu, Masisi territoorium, Põhja-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik. Muu teave: a) praegune asukoht: Masisi territoorium, Põhja-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) avalike allikate ja ametlike teadete kohaselt oli kolonelleitnant Innocent Zimurinda CNDP ametnik. CNDP integreeriti 2009. aasta alguses FARDCsse. Mitme allika kohaselt andis 2009. aasta aprillis sõjaliste operatsioonide käigus Shalio piirkonnas käsu mõrvata üle 100 Rwanda pagulase ja osales 2008. novembris CNDP operatsioonis, mille tagajärjel mõrvati Kiwanji piirkonnas 89 tsiviilisikut. 2010. aasta märtsis esitasid 51 KDV idaosas töötavat inimõiguslaste rühmitust internetis kaebuse, väites, et ta vastutab 2007. aasta veebruarist augustini aset leidnud korduvate inimõiguste rikkumiste, sealhulgas mitme tsiviilisiku mõrvamise ning paljude naiste ja tüdrukute vägistamise eest. ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma kohaselt vastutab ta väeosa ülemana otseselt laste värbamise eest ning laste oma väeosas kasutamise eest. 29. augustil 2009 keeldus ta vabastamast kolme last oma väeosast Kalehes. Peasekretäri eriesindaja (laste ja relvastatud konfliktide küsimuses) 21. mai 2010. aasta avalduse kohaselt osales ta lapssõdurite omavolilises hukkamises, sealhulgas operatsiooni Kimia II ajal. Samuti keeldus ta andmast luba ÜRO missioonile KDVs (MONUC), kes tahtis kontrollida, kas tema väeosas leidub lapssõdureid. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev]. |
| --- | --- |

(24)

Innocent Zimurinda. Tiitel: kolonelleitnant. Sünniaeg: a) 1.9.1972, b) 1975. Sünnikoht: Ngungu, Masisi territoorium, Põhja-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik. Muu teave: a) praegune asukoht: Masisi territoorium, Põhja-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik, b) avalike allikate ja ametlike teadete kohaselt oli kolonelleitnant Innocent Zimurinda CNDP ametnik. CNDP integreeriti 2009. aasta alguses FARDCsse. Mitme allika kohaselt andis 2009. aasta aprillis sõjaliste operatsioonide käigus Shalio piirkonnas käsu mõrvata üle 100 Rwanda pagulase ja osales 2008. novembris CNDP operatsioonis, mille tagajärjel mõrvati Kiwanji piirkonnas 89 tsiviilisikut. 2010. aasta märtsis esitasid 51 KDV idaosas töötavat inimõiguslaste rühmitust internetis kaebuse, väites, et ta vastutab 2007. aasta veebruarist augustini aset leidnud korduvate inimõiguste rikkumiste, sealhulgas mitme tsiviilisiku mõrvamise ning paljude naiste ja tüdrukute vägistamise eest. ÜRO Julgeolekunõukogu KDV sanktsioonide komitee eksperdirühma kohaselt vastutab ta väeosa ülemana otseselt laste värbamise eest ning laste oma väeosas kasutamise eest. 29. augustil 2009 keeldus ta vabastamast kolme last oma väeosast Kalehes. Peasekretäri eriesindaja (laste ja relvastatud konfliktide küsimuses) 21. mai 2010. aasta avalduse kohaselt osales ta lapssõdurite omavolilises hukkamises, sealhulgas operatsiooni Kimia II ajal. Samuti keeldus ta andmast luba ÜRO missioonile KDVs (MONUC), kes tahtis kontrollida, kas tema väeosas leidub lapssõdureid. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: [avaldamise kuupäev].

B.   Juriidilised isikud, üksused ja asutused

| (1) | Butembo Airlines (teise nimega BAL). Aadress: Butembo, KDV. Muu teave: 2008. aasta detsembris kaotas Kongo Demokraatlikus Vabariigis õhusõidukite käitamise litsentsi. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(1)

Butembo Airlines (teise nimega BAL). Aadress: Butembo, KDV. Muu teave: 2008. aasta detsembris kaotas Kongo Demokraatlikus Vabariigis õhusõidukite käitamise litsentsi. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.

| (2) | Congocom Trading House. Aadress: Butembo, KDV. Telefon: +253 (0) 99 983 784. Muu teave: Butembos kullaäriga tegelev ettevõte. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(2)

Congocom Trading House. Aadress: Butembo, KDV. Telefon: +253 (0) 99 983 784. Muu teave: Butembos kullaäriga tegelev ettevõte. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.

| (3) | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (teise nimega Great Lakes Business Company (GLBC)). Aadress: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGLil on kontor ka Gisenyis Rwandas); b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik (GLBC-l on kontor ka Gisenyis Rwandas). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(3)

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (teise nimega Great Lakes Business Company (GLBC)). Aadress: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGLil on kontor ka Gisenyis Rwandas); b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongo Demokraatlik Vabariik (GLBC-l on kontor ka Gisenyis Rwandas). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.

| (4) | Machanga Ltd. Aadress: Kampala, Uganda. Muu teave: Kampalas asuv kullaekspordiettevõte (juhid: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(4)

Machanga Ltd. Aadress: Kampala, Uganda. Muu teave: Kampalas asuv kullaekspordiettevõte (juhid: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.

| (5) | Tous Pour la Paix et le Developpment (teise nimega TPD). Aadress: Goma, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Muu teave: TPD on valitsusväline organisatsioon. 2008. aasta detsembri seisuga eksisteeris TPD endiselt ja tal olid kontorid mitmes Masisi linnas ja Rutshuru territooriumidel, kuid ta tegevus on peaaegu lakanud. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(5)

Tous Pour la Paix et le Developpment (teise nimega TPD). Aadress: Goma, Põhja-Kivu, Kongo Demokraatlik Vabariik. Muu teave: TPD on valitsusväline organisatsioon. 2008. aasta detsembri seisuga eksisteeris TPD endiselt ja tal olid kontorid mitmes Masisi linnas ja Rutshuru territooriumidel, kuid ta tegevus on peaaegu lakanud. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 10.11.2005.

| (6) | Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Aadress: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Muu teave: Kampalas asuv kullaekspordiettevõte (juhid: Kunal Lodhia ja J.V. Lodhia). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.” |
| --- | --- |

(6)

Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Aadress: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Muu teave: Kampalas asuv kullaekspordiettevõte (juhid: Kunal Lodhia ja J.V. Lodhia). Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud kuupäev: 13.4.2007.”

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1251/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, (1) eriti selle artikli 13 lõike 1 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas on esitatud nende isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle on kindlaks määranud nõukogu ning kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas on esitatud nende isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle on kindlaks määranud nõukogu ning kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 22. detsembril 2010 otsustas nõukogu muuta nende isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks V lisa ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

22. detsembril 2010 otsustas nõukogu muuta nende isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks V lisa ajakohastada.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

välissuhete peadirektor

David O'SULLIVAN

---

(1)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

1

---

LISA

„V LISA

ARTIKLI 6 LÕIKES 2 OSUTATUD ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE NIMEKIRI

A.   Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimis-andmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | CHANG Song-taek (teise nimega JANG Song-Taek) | Sünniaeg: 2.2.1946 või 6.2.1946 või 23.2.1946 (Hamgyongi põhjaprovints)
  Passi number (alates 2006. aastast): PS 736420617 | Riikliku kaitsekomisjoni liige. Korea tööliste partei haldusosakonna direktor. |
| 2. | CHON Chi Bu | | Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor. |
| 3. | CHU Kyu-Chang (teise nimega JU Kyu-Chang) | Sünniaeg: 1928. ja 1933. aasta vahel | Korea tööliste partei, kaitsetööstuse osakonna (ballistika programm) esimene asedirektor, riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 4. | HYON Chol-hae | Sünniaeg: 1934
  (Mandžuuria, Hiina) | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik). |
| 5. | JON Pyong-ho | Sünniaeg: 1926 | Korea tööliste partei keskkomitee sekretär, keskkomitee teist majanduskomiteed kontrolliva keskkomitee sõjaväeliste tarnete tööstuse osakonna juhataja, riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 6. | KIM Yong-chun (teise nimega Young-chun) | Sünniaeg: 4.3.1935Passi number: 554410660 | Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, rahva relvajõudude minister, Kim Jong Ili tuumastrateegia erinõunik. |
| 7. | O Kuk-Ryol | Sünniaeg: 1931
  (Jilini provints, Hiina) | Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, teostab järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt. |
| 8. | PAEK Se-bong | Sünniaeg: 1946 | Korea tööliste partei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee president. Riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 9. | PAK Jae-gyong (teise nimega Chae-Kyong) | Sünniaeg: 1933
  Passi number: 554410661 | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik). |
| 10. | PYON Yong Rip (teise nimega Yong-Nip) | Sünniaeg: 20.9.1929Passi number: 645310121 (välja antud 13.9.2005). | Massihävitusrelvadega seotud bioloogiliste uuringutega tegeleva teaduste akadeemia president. |
| 11. | RYOM Yong | | Aatomienergia keskbüroo (ÜRO määratud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest. |
| 12. | SO Sang-kuk | Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel | Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool. |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimis-andmed

Põhjendus

1.

CHANG Song-taek (teise nimega JANG Song-Taek)

Sünniaeg: 2.2.1946 või 6.2.1946 või 23.2.1946 (Hamgyongi põhjaprovints)

Passi number (alates 2006. aastast): PS 736420617

Riikliku kaitsekomisjoni liige. Korea tööliste partei haldusosakonna direktor.

2.

CHON Chi Bu

Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor.

3.

CHU Kyu-Chang (teise nimega JU Kyu-Chang)

Sünniaeg: 1928. ja 1933. aasta vahel

Korea tööliste partei, kaitsetööstuse osakonna (ballistika programm) esimene asedirektor, riikliku kaitsekomisjoni liige.

4.

HYON Chol-hae

Sünniaeg: 1934

(Mandžuuria, Hiina)

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik).

5.

JON Pyong-ho

Sünniaeg: 1926

Korea tööliste partei keskkomitee sekretär, keskkomitee teist majanduskomiteed kontrolliva keskkomitee sõjaväeliste tarnete tööstuse osakonna juhataja, riikliku kaitsekomisjoni liige.

6.

KIM Yong-chun (teise nimega Young-chun)

Sünniaeg:

Passi number: 554410660

Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, rahva relvajõudude minister, Kim Jong Ili tuumastrateegia erinõunik.

7.

O Kuk-Ryol

Sünniaeg: 1931

(Jilini provints, Hiina)

Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, teostab järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt.

8.

PAEK Se-bong

Sünniaeg: 1946

Korea tööliste partei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.

9.

PAK Jae-gyong (teise nimega Chae-Kyong)

Sünniaeg: 1933

Passi number: 554410661

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik).

10.

PYON Yong Rip (teise nimega Yong-Nip)

Sünniaeg:

Passi number: 645310121 (välja antud 13.9.2005).

Massihävitusrelvadega seotud bioloogiliste uuringutega tegeleva teaduste akadeemia president.

11.

RYOM Yong

Aatomienergia keskbüroo (ÜRO määratud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest.

12.

SO Sang-kuk

Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel

Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool.

B.   Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimis-andmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Green Pine Associated Corporation
  (teiste nimedega Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap) | c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, P’yŏngyang/ Nungrado, P’yŏngyang | Ch’o’ngsong Yo’nhap tuvastati sanktsioonide rakendamise eesmärgil seetõttu, et äriühing ekspordib Põhja-Koreast relvi või nendega seotud materjale. Green Pine on spetsialiseerunud sõjalise otstarbega veesõidukite (nt allveelaevad, sõjalaevad) ja nende relvastuse (nt raketisüsteemid) tootmisele ning on eksportinud Iraani kaitse valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele torpeedosid ja osutanud neile tehnilist abi. Green Pine'i arvel on ligikaudu pool relvade või nendega seotud materjalide ekspordist Põhja-Koreas ning äriühing on võtnud üle suure osa KOMIDi tegevusest pärast viimase loetellu kandmist ÜRO Julgeolekunõukogu poolt. |
| 2 | Korea Heungjin Trading Company | Asukoht: P’yŏngyang | P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kauplemise eesmärgil (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Äriühingut Korea Heungjin Trading Company kahtlustatakse ka rakettidega seotud kaupade tarnimises Iraani kontsernile Shahid Hemmat Industrial Group. |
| 3. | Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd | | Äriühingu Korea Ryongbong General Corporation tütarettevõtja (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 24. aprillil 2009); haldab rakettide valdkonnas kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid. |
| 4. | Korea Taesong Trading Company | Asukoht: P’yŏngyang | P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kauplemise eesmärgil (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Korea Taesong Trading Company on teinud KOMIDi nimel äritehinguid Süüriaga. |
| 5. | Korean Ryengwang Trading Corporation | Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P’yŏngyang, Põhja-Korea | Äriühingu Korea Ryongbong General Corporation tütarettevõtja (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 24. aprillil 2009). |
| 6. | Teine majanduskomitee ja teine loodusteaduste akadeemia | | Teine majanduskomitee on kaasatud Põhja-Korea raketiprogrammi peamistesse tegevustesse. Teine majanduskomitee teostab järelevalvet Põhja-Korea ballistiliste rakettide toomise üle. Ta juhib ka KOMIDi tegevust (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Teine loodusteaduste akadeemia on riigi tasandi organisatsioon, kelle ülesanne on teha teadusuuringuid ja edasi arendada Põhja-Korea kõrgetasemelisi relvastussüsteeme, sealhulgas rakette ja tõenäoliselt ka tuumarelvi. Ta kasutab Põhja-Korea raketi- ja tõenäoliselt ka tuumarelvaprogrammide edendamise eesmärgil välismaalt tehnoloogia, seadmete ja teabe hankimiseks paljude alamorganisatsioonide, sealhulgas äriühingu Korea Tangun Trading Corporation abi. |
| 7. | Sobaeku United Corp. (teise nimega Sobaeksu United Corp.) | | Riigiettevõtja, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõtja omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke. |
| 8. | Yongbyoni tuumauuringute keskus | | Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskus, mis sõltub aatomienergia keskbüroost (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 16. juulil 2009). |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimis-andmed

Põhjendus

1.

Green Pine Associated Corporation

(teiste nimedega Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap)

c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, P’yŏngyang/ Nungrado, P’yŏngyang

Ch’o’ngsong Yo’nhap tuvastati sanktsioonide rakendamise eesmärgil seetõttu, et äriühing ekspordib Põhja-Koreast relvi või nendega seotud materjale. Green Pine on spetsialiseerunud sõjalise otstarbega veesõidukite (nt allveelaevad, sõjalaevad) ja nende relvastuse (nt raketisüsteemid) tootmisele ning on eksportinud Iraani kaitse valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele torpeedosid ja osutanud neile tehnilist abi. Green Pine'i arvel on ligikaudu pool relvade või nendega seotud materjalide ekspordist Põhja-Koreas ning äriühing on võtnud üle suure osa KOMIDi tegevusest pärast viimase loetellu kandmist ÜRO Julgeolekunõukogu poolt.

2

Korea Heungjin Trading Company

Asukoht: P’yŏngyang

P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kauplemise eesmärgil (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Äriühingut Korea Heungjin Trading Company kahtlustatakse ka rakettidega seotud kaupade tarnimises Iraani kontsernile Shahid Hemmat Industrial Group.

3.

Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

Äriühingu Korea Ryongbong General Corporation tütarettevõtja (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 24. aprillil 2009); haldab rakettide valdkonnas kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid.

4.

Korea Taesong Trading Company

Asukoht: P’yŏngyang

P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kauplemise eesmärgil (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Korea Taesong Trading Company on teinud KOMIDi nimel äritehinguid Süüriaga.

5.

Korean Ryengwang Trading Corporation

Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P’yŏngyang, Põhja-Korea

Äriühingu Korea Ryongbong General Corporation tütarettevõtja (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 24. aprillil 2009).

6.

Teine majanduskomitee ja teine loodusteaduste akadeemia

Teine majanduskomitee on kaasatud Põhja-Korea raketiprogrammi peamistesse tegevustesse. Teine majanduskomitee teostab järelevalvet Põhja-Korea ballistiliste rakettide toomise üle. Ta juhib ka KOMIDi tegevust (ÜRO kandis KOMIDi loetellu 24. aprillil 2009). Teine loodusteaduste akadeemia on riigi tasandi organisatsioon, kelle ülesanne on teha teadusuuringuid ja edasi arendada Põhja-Korea kõrgetasemelisi relvastussüsteeme, sealhulgas rakette ja tõenäoliselt ka tuumarelvi. Ta kasutab Põhja-Korea raketi- ja tõenäoliselt ka tuumarelvaprogrammide edendamise eesmärgil välismaalt tehnoloogia, seadmete ja teabe hankimiseks paljude alamorganisatsioonide, sealhulgas äriühingu Korea Tangun Trading Corporation abi.

7.

Sobaeku United Corp. (teise nimega Sobaeksu United Corp.)

Riigiettevõtja, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõtja omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke.

8.

Yongbyoni tuumauuringute keskus

Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskus, mis sõltub aatomienergia keskbüroost (ÜRO kandis kõnealuse üksuse loetellu 16. juulil 2009).

C.   Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud füüsilised isikud

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimis-andmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | JON Il-chun | Sünniaeg: 24.8.1941 | Veebruaris 2010 vabastati ametist KIM Tong-un, kes oli „39. büroo” direktor. Nimetatud büroo vastutab muu hulgas kauba hankimise eest sanktsioonidest kõrvalehoiduvate Korea Rahvademokraatliku Vabariigi diplomaatiliste esinduste kaudu. KIM Tong-uni asemel nimetati ametisse JON Il-chun. JON Il-chun on väidetavalt ka üks riigi arengupanga juhte. |
| 2. | KIM Tong-un | | Relvade leviku rahastamisega seotud tööliste partei keskkomitee „39. büroo” endine direktor. |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimis-andmed

Põhjendus

1.

JON Il-chun

Sünniaeg:

Veebruaris 2010 vabastati ametist KIM Tong-un, kes oli „39. büroo” direktor. Nimetatud büroo vastutab muu hulgas kauba hankimise eest sanktsioonidest kõrvalehoiduvate Korea Rahvademokraatliku Vabariigi diplomaatiliste esinduste kaudu. KIM Tong-uni asemel nimetati ametisse JON Il-chun. JON Il-chun on väidetavalt ka üks riigi arengupanga juhte.

2.

KIM Tong-un

Relvade leviku rahastamisega seotud tööliste partei keskkomitee „39. büroo” endine direktor.

D.   Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimis-andmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Daesong Bank
  (teiste nimedega Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank) | Aadress: Segori-dong, Gyongheung St., Potonggangi piirkond, P’yŏngyangTelefon: 850 2 381 8221
  Telefon: 850 2 18111 ext. 8221
  Faks: 850 2 381 4576 | Põhja-Korea finantseerimisasutus, mis allub otseselt 39. büroole ja aitab hõlbustada Põhja-Korea relvade leviku rahastamise projektide elluviimist. |
| 2. | Korea Daesong General Trading Corporation
  (teiste nimedega Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation) | Aadress: Pulgan Gori Dong 1, Potonggangi piirkond, P’yŏngyangTelefon: 850 2 18111 ext. 8204/8208
  Telefon: 850 2 381 8208/4188
  Faks: 850 2 381 4431/4432 | Äriühing, mis allub 39. büroole ja mille abi kasutatakse 39. büroo nimel tehtavate välistehingute hõlbustamiseks.
  39. büroo direktor Kim Tong-un on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas sisalduvasse loetellu.” |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimis-andmed

Põhjendus

1.

Korea Daesong Bank

(teiste nimedega Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank)

Aadress:

Telefon: 850 2 381 8221

Telefon: 850 2 18111 ext. 8221

Faks: 850 2 381 4576

Põhja-Korea finantseerimisasutus, mis allub otseselt 39. büroole ja aitab hõlbustada Põhja-Korea relvade leviku rahastamise projektide elluviimist.

2.

Korea Daesong General Trading Corporation

(teiste nimedega Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation)

Aadress:

Telefon: 850 2 18111 ext. 8204/8208

Telefon: 850 2 381 8208/4188

Faks: 850 2 381 4431/4432

Äriühing, mis allub 39. büroole ja mille abi kasutatakse 39. büroo nimel tehtavate välistehingute hõlbustamiseks.

39. büroo direktor Kim Tong-un on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas sisalduvasse loetellu.”

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1252/2010,

22. detsember 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 43,2 |
| TR | 107,5 |
| ZZ | 79,4 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 141,0 |
| 0709 90 70 | MA | 88,3 |
| TR | 129,0 |
| ZZ | 108,7 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| IL | 67,1 |
| MA | 60,8 |
| PE | 58,9 |
| TR | 67,1 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 43,8 |
| ZZ | 53,9 |
| 0805 20 10 | MA | 61,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,9 |
| IL | 71,3 |
| JM | 144,2 |
| TR | 72,6 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 61,0 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 53,1 |
| 0808 10 80 | AR | 65,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 116,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 83,0 |
| 0808 20 50 | CN | 86,2 |
| US | 131,9 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

87,5

MA

43,2

TR

107,5

ZZ

79,4

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

124,5

ZZ

141,0

0709 90 70

MA

88,3

TR

129,0

ZZ

108,7

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

IL

67,1

MA

60,8

PE

58,9

TR

67,1

UY

48,7

ZA

43,8

ZZ

53,9

0805 20 10

MA

61,0

ZZ

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,9

IL

71,3

JM

144,2

TR

72,6

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

49,2

TR

61,0

UY

49,2

ZZ

53,1

0808 10 80

AR

65,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

116,8

ZA

124,1

ZZ

83,0

0808 20 50

CN

86,2

US

131,9

ZZ

109,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1253/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1247/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1247/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 42.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 23. detsembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 61,65 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 61,65 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 61,65 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,62 | 0,16 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

61,65

0,00

1701 99 10 (2)

61,65

0,00

1701 99 90 (2)

61,65

0,00

1702 90 95 (3)

0,62

0,16

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1254/2010,

22. detsember 2010,

millega määratakse kindlaks alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. jaanuarist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.12.2010-21.12.2010

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 249,34 | 176,75 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 234,56 | 224,56 | 204,56 | 135,89 |
| Lahe lisatasu | — | 15,41 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 30,57 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

249,34

176,75

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

234,56

224,56

204,56

135,89

Lahe lisatasu

—

15,41

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

30,57

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 19,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 49,01 EUR/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

19,99 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

49,01 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. detsember 2010,

Regioonide Komitee Slovakkia liikme ametisse nimetamise kohta

(2010/798/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Slovakkia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Juraj BLANÁRi ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Juraj BLANÁRi ametiaja lõppemisega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

Pavol FREŠO

predseda Bratislavského samosprávneho kraja

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22 ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/27

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/799/ÜVJP,

13. detsember 2010,

millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, et toetada massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EL rakendab aktiivselt massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, nt tõhustades mitmepoolsuse põhimõtte kohaldamist ja edendades stabiilset olukorda rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(1)

EL rakendab aktiivselt massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, nt tõhustades mitmepoolsuse põhimõtte kohaldamist ja edendades stabiilset olukorda rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil.

| (2) | EL toetab kindlalt mitmepoolsete lepingute süsteemi, mis annab õigusliku ja normatiivse aluse igasugusele massihävitusrelvade leviku vastasele tegevusele. ELi poliitika eesmärk on saavutada olemasolevate desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaste normide rakendamine ja üldine kohaldamine. EL abistab kolmandaid riike mitmepoolsetest konventsioonidest ja režiimidest tulenevate kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(2)

EL toetab kindlalt mitmepoolsete lepingute süsteemi, mis annab õigusliku ja normatiivse aluse igasugusele massihävitusrelvade leviku vastasele tegevusele. ELi poliitika eesmärk on saavutada olemasolevate desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaste normide rakendamine ja üldine kohaldamine. EL abistab kolmandaid riike mitmepoolsetest konventsioonidest ja režiimidest tulenevate kohustuste täitmisel.

| (3) | Massihävitusrelvade leviku vastase võitluse läbiviimise tingimuseks on stabiilse olukorra edendamine rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil. Selleks soodustab EL piirkondlikke julgeolekualaseid kokkuleppeid, piirkondlikku relvastuskontrolli ja desarmeerimisprotsesse. |
| --- | --- |

(3)

Massihävitusrelvade leviku vastase võitluse läbiviimise tingimuseks on stabiilse olukorra edendamine rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil. Selleks soodustab EL piirkondlikke julgeolekualaseid kokkuleppeid, piirkondlikku relvastuskontrolli ja desarmeerimisprotsesse.

| (4) | Oluline roll võib olla positiivsetel ja negatiivsetel julgeolekutagatistel: need võivad olla nii stiimulid massihävitusrelvade hankimisest loobumiseks kui ka hoiatavad meetmed. EL toetab julgeolekutagatiste täiendavat kaalumist. |
| --- | --- |

(4)

Oluline roll võib olla positiivsetel ja negatiivsetel julgeolekutagatistel: need võivad olla nii stiimulid massihävitusrelvade hankimisest loobumiseks kui ka hoiatavad meetmed. EL toetab julgeolekutagatiste täiendavat kaalumist.

| (5) | Massihävitusrelvade levik on ülemaailmne oht, mis nõuab lähenemist ülemaailmsel tasandil. Kuid kuna Euroopa julgeolek on tihedalt seotud Vahemere ja Lähis-Ida piirkonna julgeoleku ja stabiilsusega, usub EL, et tal on kohustus aidata kaasa julgeoleku ja stabiilsuse tagamisele nendes piirkondades. |
| --- | --- |

(5)

Massihävitusrelvade levik on ülemaailmne oht, mis nõuab lähenemist ülemaailmsel tasandil. Kuid kuna Euroopa julgeolek on tihedalt seotud Vahemere ja Lähis-Ida piirkonna julgeoleku ja stabiilsusega, usub EL, et tal on kohustus aidata kaasa julgeoleku ja stabiilsuse tagamisele nendes piirkondades.

| (6) | 13. juulil 2008. aastal toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.–28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu relvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus relvastuskontrolli, desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamise konventsioonidest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(6)

13. juulil 2008. aastal toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.–28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu relvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus relvastuskontrolli, desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamise konventsioonidest tulenevaid kohustusi.

| (7) | Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osapooled muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist. |
| --- | --- |

(7)

Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osapooled muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist.

| (8) | Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingud ELi ja Vahemere piirkonna partnerite vahel näevad ette regulaarse poliitilise dialoogi loomise, millega suurendatakse julgeolekut ja stabiilsust piirkonnas ja hõlmatakse kõik ühist huvi pakkuvad teemad, eelkõige rahu, julgeolek, demokraatia ja piirkondlik areng. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingud ELi ja Vahemere piirkonna partnerite vahel näevad ette regulaarse poliitilise dialoogi loomise, millega suurendatakse julgeolekut ja stabiilsust piirkonnas ja hõlmatakse kõik ühist huvi pakkuvad teemad, eelkõige rahu, julgeolek, demokraatia ja piirkondlik areng.

| (9) | EL korraldas 19.–20. juunil 2008. aastal Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine”, millest võtsid osa piirkonna riikide ja ELi liikmesriikide esindajad ning samuti akadeemikud ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid. Osalejad innustasid ELi edendama arutelude jätkamist erinevatel foorumitel ning liikuma järk-järgult ametlikumat laadi formaadi suunas, mille alusel toimuks muu hulgas arutelud valitsuste ametnike vahel, lähtudes seejuures Barcelona raamistikust, kuid tehes seda geograafiliselt kaasavamas formaadis. |
| --- | --- |

(9)

EL korraldas 19.–20. juunil 2008. aastal Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine”, millest võtsid osa piirkonna riikide ja ELi liikmesriikide esindajad ning samuti akadeemikud ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid. Osalejad innustasid ELi edendama arutelude jätkamist erinevatel foorumitel ning liikuma järk-järgult ametlikumat laadi formaadi suunas, mille alusel toimuks muu hulgas arutelud valitsuste ametnike vahel, lähtudes seejuures Barcelona raamistikust, kuid tehes seda geograafiliselt kaasavamas formaadis.

| (10) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon”) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaalutakse kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas ELi pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar. |
| --- | --- |

(10)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon”) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaalutakse kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas ELi pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar.

| (11) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses. |
| --- | --- |

(11)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses.

| (12) | Luxembourgis 14. juunil 2010. aastal toimunud ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu 20. ühisnõukogul ja ministrite kohtumisel tervitati tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi edukat tulemust. Osalejad kinnitasid toetust kõikidest massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni loomisele Lähis-Idas, sealhulgas Pärsia lahe piirkonnas, |
| --- | --- |

(12)

Luxembourgis 14. juunil 2010. aastal toimunud ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu 20. ühisnõukogul ja ministrite kohtumisel tervitati tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi edukat tulemust. Osalejad kinnitasid toetust kõikidest massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni loomisele Lähis-Idas, sealhulgas Pärsia lahe piirkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   2008. aastal korraldatud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” järelmeetmete võimaldamiseks toetab EL tegevusi, et saavutada järgmised eesmärgid:

| — | innustada piirkondliku poliitika- ja julgeolekualase dialoogi pidamist kodanikuühiskondades ja valitsustes ning eelkõige ekspertide, ametnike ja akadeemikute hulgas; |
| --- | --- |

—

innustada piirkondliku poliitika- ja julgeolekualase dialoogi pidamist kodanikuühiskondades ja valitsustes ning eelkõige ekspertide, ametnike ja akadeemikute hulgas;

| — | määrata kindlaks usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;

| — | innustada arutelu asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ja muude instrumentide üldise kohaldamise ning täieliku rakendamise üle, et tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikut; |
| --- | --- |

—

innustada arutelu asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ja muude instrumentide üldise kohaldamise ning täieliku rakendamise üle, et tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikut;

| — | arutada tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist ja sellega seotud rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd puudutavaid küsimusi. |
| --- | --- |

—

arutada tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist ja sellega seotud rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd puudutavaid küsimusi.

2.   Seda arvestades sisaldavad ELi toetatavad projektid järgmiseid konkreetseid tegevusi:

| a) | vahendite eraldamine 2008. aastal toimunud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuürituse korraldamiseks; |
| --- | --- |

a)

vahendite eraldamine 2008. aastal toimunud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuürituse korraldamiseks;

| b) | vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks. |
| --- | --- |

b)

vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium, mis täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesumma on 347 700 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.

2.   Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 18 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Brüssel, 13. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

LISA

Projektid, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse lähis-idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, et toetada massihävitusrelvade leviku vastase eli strateegia rakendamist

1.   Eesmärgid

27.–28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsioonis leppisid EL ja tema Vahemere piirkonna partnerid kokku, et püüavad rajada Lähis-Idas reaalselt kontrollitava tsooni, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. 2008. aastal Pariisi Vahemere tippkohtumisel vastuvõetud ühisdeklaratsioonis kinnitati ELi valmisolekut käsitleda praktilisi meetmeid ja töötada need välja, et luua sobiv baas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiskonverentsi Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon”) rakendamiseks ja sellise tsooni loomiseks. Neid praktilisi meetmeid analüüsiti 2008. aasta juunis Pariisis toimunud ELi seminaril „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine”.

ELi arvates peaksid praktilised meetmed muu hulgas edendama massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise valdkonna kõikide mitmepoolsete lepingute ja instrumentide (näiteks tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping ning ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamise Haagi tegevusjuhend, samuti Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) üldine kaitsemeetmete leping ja selle lisaprotokoll) üldist kohaldamist ja järgimist. Läbirääkimiste alustamine lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu üle oleks selles kontekstis veel üks määrava tähtsusega samm. Sellised sammud võiksid olla olulised piirkondliku usalduse suurendamise meetmed, pidades silmas eesmärki rajada reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole ei massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme.

EL soovib jätkata ja intensiivistada Vahemere Liidu asjaomaste partnerite ja kõigi teiste Lähis-Ida riikide vahel poliitilist ja julgeolekualast dialoogi küsimuste üle, mis on seotud massihävitusrelvadest vaba tsooni loomisega. EL usub, et konkreetsete usaldust suurendavate meetmete väljatöötamine ja rakendamine võiks soodustada edu saavutamist massihävitusrelvadest vaba tsooni loomisel. Need usaldust suurendavad meetmed võiksid muu hulgas olla väiksemad projektid, mis viiakse läbi teaduse ja kodanikuühiskonna valdkondades, kus on võimalik teha edusamme, samuti koolitusseminarid diplomaatidele ja sõjaväelastele ning usalduse suurendamiseks piirkonna riikidesse tehtavad külastused.

Arvestades seda, et piirkonnas kasvab huvi tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise arendamiseks, tuleks samuti teha jõupingutusi selleks, et tagada tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise arendamine kooskõlas parimate ohutus-, julgeoleku- ning tuumarelva leviku tõkestamise standarditega. Küsimust, kuidas tugevdada rahumeelset tuumaenergiaalast koostööd, tuleks käsitleda nii üldisel tasandil kui ka konkreetsemalt, näiteks mitmepoolsete tuumarajatiste arendamise kaudu.

EL usub, et nende eesmärkide suunas saab muu hulgas liikuda, kui pidada koos kõigi asjaomaste osalistega seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuseminar. See jätkuseminar võimaldaks sihipärast ja struktureeritud arutelu nõuete üle, mis võiks tulevikus viia Lähis-Idas reaalselt kontrollitava tsooni loomiseni, mis on vaba tuuma- ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest ning nende kandesüsteemidest. Seminari ettevalmistused tuleks teha tihedas koostöös kõikide asjaomaste osalistega.

EL jätkab tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 1995. aasta läbivaatamise ja pikendamise konverentsil vastuvõetud otsuste ja Lähis-Ida käsitleva resolutsiooni ning samuti tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2000. aasta läbivaatamiskonverentsi ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi lõppdokumentide toetamist. Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil kiideti heaks mitmed praktilised sammud, mis hõlmavad kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumiste (sealhulgas ELi pakkumine võõrustada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminari) kaalumist. Konverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel.

EL soovib toetada eespool nimetatud eesmärkide saavutamist järgmiselt:

| — | 2008. aastal toimunud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuürituse korraldamine; |
| --- | --- |

—

2008. aastal toimunud ELi seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuürituse korraldamine;

| — | vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks. |
| --- | --- |

—

vahendite eraldamine jätkuseminaril käsitletavate teemade kohta taustadokumentide koostamiseks.

2.   Projektide kirjeldus

2.1.   Projekt: seminar, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid

2.1.1.   Projekti eesmärk

Projekti raames:

| a) | korraldatakse 19. ja 20. juunil 2008. aastal Pariisis toimunud seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuüritus; |
| --- | --- |

a)

korraldatakse 19. ja 20. juunil 2008. aastal Pariisis toimunud seminari „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine” jätkuüritus;

| b) | arutatakse Lähis-Ida piirkondliku julgeolekuga seotud küsimusi, sealhulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise küsimusi ning tavapäraseid küsimusi; |
| --- | --- |

b)

arutatakse Lähis-Ida piirkondliku julgeolekuga seotud küsimusi, sealhulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise küsimusi ning tavapäraseid küsimusi;

| c) | uuritakse võimalikke usaldust suurendavaid meetmeid, et hõlbustada protsessi Lähis-Idas sellise tsooni loomise suunas, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, sealhulgas tuginedes seoses olemasolevate tsoonidega omandatud kogemustele; |
| --- | --- |

c)

uuritakse võimalikke usaldust suurendavaid meetmeid, et hõlbustada protsessi Lähis-Idas sellise tsooni loomise suunas, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, sealhulgas tuginedes seoses olemasolevate tsoonidega omandatud kogemustele;

| d) | arutatakse võimalusi üldiselt kohaldada ja rakendada rahvusvahelisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid lepinguid ning muid instrumente; |
| --- | --- |

d)

arutatakse võimalusi üldiselt kohaldada ja rakendada rahvusvahelisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid lepinguid ning muid instrumente;

| e) | uuritakse rahumeelse tuumaenergiaalase koostöö ja sellega seotud abistavate meetmete väljavaateid, sealhulgas tuginedes Euratomi kogemustele. |
| --- | --- |

e)

uuritakse rahumeelse tuumaenergiaalase koostöö ja sellega seotud abistavate meetmete väljavaateid, sealhulgas tuginedes Euratomi kogemustele.

2.1.2.   Projekti tulemused

Projekti tulemusena:

| a) | süvendatakse dialoogi ja luuakse usaldust kodanikuühiskonna ja valitsuste seas, et saavutada täiendavalt edu piirkondliku julgeoleku ja Lähis-Idas sellise tsooni, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, loomise toetamisel; |
| --- | --- |

a)

süvendatakse dialoogi ja luuakse usaldust kodanikuühiskonna ja valitsuste seas, et saavutada täiendavalt edu piirkondliku julgeoleku ja Lähis-Idas sellise tsooni, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, loomise toetamisel;

| b) | parandatakse vastastikust arusaamist küsimustest, mis mõjutavad piirkondlikku julgeolekuolukorda, käsitledes muu hulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist ning tavapäraseid küsimusi; |
| --- | --- |

b)

parandatakse vastastikust arusaamist küsimustest, mis mõjutavad piirkondlikku julgeolekuolukorda, käsitledes muu hulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist ning tavapäraseid küsimusi;

| c) | suurendatakse teadlikkust, teadmisi ja arusaamist praktiliste sammude kohta, mis on vajalikud Lähis-Idas sellise tsooni loomiseks, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; |
| --- | --- |

c)

suurendatakse teadlikkust, teadmisi ja arusaamist praktiliste sammude kohta, mis on vajalikud Lähis-Idas sellise tsooni loomiseks, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;

| d) | aidatakse kaasa jõupingutustele üldiselt kohaldada ja rakendada rahvusvahelisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid lepinguid ning muid instrumente; |
| --- | --- |

d)

aidatakse kaasa jõupingutustele üldiselt kohaldada ja rakendada rahvusvahelisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid lepinguid ning muid instrumente;

| e) | hõlbustatakse rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd seoses tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega kooskõlas parimate tuumaohutuse- ja julgeoleku- ning tuumarelva leviku tõkestamise standarditega. |
| --- | --- |

e)

hõlbustatakse rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd seoses tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega kooskõlas parimate tuumaohutuse- ja julgeoleku- ning tuumarelva leviku tõkestamise standarditega.

2.1.3.   Projekti kirjeldus

Projekti raames on ette nähtud eelistatavalt Brüsselis või Vahemere piirkonnas toimuva kuni kaks päeva kestva seminari korraldamine.

Seminarist võtavad osa asjaomaste ELi institutsioonide ning ELi liikmesriikide, kõikide Lähis-Ida riikide, tuumarelva omavate riikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad ning akadeemilised eksperdid. Eeldatakse, et seminaril osaleb ligikaudu sada esindajat.

Arutelusid juhivad seminaril akadeemilised eksperdid. Pidades silmas käsitletavate teemade tundlikkust, viiakse arutelud läbi lähtudes Chatham House’i põhimõttest, et võimaldada mitteametlikumat ja avatumat arutelu ilma koosolekul saadud teabe allika tuvastamiseta.

Kaetakse kutsutud osalejate ja kõnelejate reisi- ja elamiskulud ning neile makstakse päevaraha. Nõukogu otsusega on samuti ette nähtud rahalised vahendid kõikide muude kulude katmiseks, sealhulgas konverentsiseadmete, lõunasöökide, õhtusöökide, kohvipauside, dokumentide tõlkimise ja suulise tõlkega seotud kulude katmiseks.

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium esitab kutsed seminarist osavõtuks, konsulteerides kõrge esindaja esindaja ja ELi liikmesriikidega.

Seminar toimub 2011. aastal. Seminari aruande kõrge esindaja esindajale koostab ja saadab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium. Aruannet võib jagada ELi asjaomastele organitele, kõikidele Lähis-Ida ja muudele huvitatud riikidele ning pädevatele rahvusvahelistele organisatsioonidele.

2.2.   Projekt: taustadokumendid

2.2.1.   Projekti eesmärk

Projekti raames:

| a) | koostatakse kuni kaheksa taustadokumenti seminaril käsitletavate teemade kohta, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; |
| --- | --- |

a)

koostatakse kuni kaheksa taustadokumenti seminaril käsitletavate teemade kohta, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;

| b) | luuakse vahendeid mõistmaks piirkondlikku julgeolekuolukorda, sealhulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist ning tavapäraseid küsimusi; |
| --- | --- |

b)

luuakse vahendeid mõistmaks piirkondlikku julgeolekuolukorda, sealhulgas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist ning tavapäraseid küsimusi;

| c) | määratakse kindlaks võimalikud usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; |
| --- | --- |

c)

määratakse kindlaks võimalikud usaldust suurendavad meetmed, mis võiks olla praktilisteks sammudeks perspektiivi suunas luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid;

| d) | määratakse kindlaks viisid, kuidas saavutada täiendavat edu rahvusvaheliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaste lepingute ning muude instrumentide üldisel kohaldamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

d)

määratakse kindlaks viisid, kuidas saavutada täiendavat edu rahvusvaheliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaste lepingute ning muude instrumentide üldisel kohaldamisel ja rakendamisel;

| e) | määratakse kindlaks väljavaated rahumeelseks tuumaenergiaalaseks koostööks riikide energiapoliitika ja vajaduste kontekstis. |
| --- | --- |

e)

määratakse kindlaks väljavaated rahumeelseks tuumaenergiaalaseks koostööks riikide energiapoliitika ja vajaduste kontekstis.

2.2.2.   Projekti tulemused

Projekti tulemusena:

| a) | antakse ideid ja tehakse ettepanekuid seoses seminariga, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, ning aidatakse kaasa sihipärase ja struktureeritud arutelu pidamisele kõikides asjakohastes küsimustes; |
| --- | --- |

a)

antakse ideid ja tehakse ettepanekuid seoses seminariga, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid, ning aidatakse kaasa sihipärase ja struktureeritud arutelu pidamisele kõikides asjakohastes küsimustes;

| b) | suurendatakse kodanikuühiskondade ja valitsuste teadlikkust, teadmisi ja arusaamist küsimustest, mis on seotud massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni ning piirkondliku julgeolekuga Lähis-Idas; |
| --- | --- |

b)

suurendatakse kodanikuühiskondade ja valitsuste teadlikkust, teadmisi ja arusaamist küsimustest, mis on seotud massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni ning piirkondliku julgeolekuga Lähis-Idas;

| c) | pakutakse valitsustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele välja poliitilisi ja/või tegevuslikke poliitikavalikuid, et lihtsustada protsessi, mis viib lähemale Lähis-Idas massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni loomisele ning piirkondlikule julgeolekule. |
| --- | --- |

c)

pakutakse valitsustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele välja poliitilisi ja/või tegevuslikke poliitikavalikuid, et lihtsustada protsessi, mis viib lähemale Lähis-Idas massihävitusrelvadest ja nende kandevahenditest vaba tsooni loomisele ning piirkondlikule julgeolekule.

2.2.3.   Projekti kirjeldus

Projekti raames koostatakse kuni kaheksa 10–15 lehekülje pikkust (5 000–7 000 sõna) taustadokumenti. Taustadokumendid koostab või tellib massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium ja nendes ei esitata tingimata ELi institutsioonide ja ELi liikmesriikide vaateid.

Taustadokumentides käsitletakse seminaril arutatavaid teemasid, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid. Iga dokument raamistab poliitilisi ja/või tegevuslikke poliitikavalikuid.

Taustadokumendid edastatakse seminaril osalejatele, ELi asjaomastele organitele, ELi liikmesriikidele, kõikidele Lähis-Ida ja muudele huvitatud riikidele ning pädevatele rahvusvahelistele organisatsioonidele. Taustadokumendid võidakse avaldada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi veebisaidil.

Taustadokumendid võidakse koguda kokku ühte köitesse, et need pärast seminari koos avaldada.

3.   Kestus

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 18 kuud.

4.   Kasusaajad

Projekti kasusaajad on:

| a) | Lähis-Ida riigid; |
| --- | --- |

a)

Lähis-Ida riigid;

| b) | muud huvitatud riigid; |
| --- | --- |

b)

muud huvitatud riigid;

| c) | asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

c)

asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid;

| d) | kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

d)

kodanikuühiskond.

5.   Menetlusaspektid, koordineerimine ja juhtkomitee

Juhtkomitee moodustavad kõrge esindaja esindaja ja rakendusüksuse esindaja iga konkreetse projekti puhul. Juhtkomitee vaatab nõukogu otsuse rakendamise regulaarselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid.

6.   Rakendusüksused

Käesoleva nõukogu otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumile.

Nimetatud konsortsium täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Oma tegevuste läbiviimisel teeb ta vastavalt vajadusele koostööd kõrge esindaja, ELi liikmesriikide, muude osalevate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/32

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/800/ÜVJP,

22. detsember 2010,

mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. novembril 2006 vastu ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (1), millega rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. novembril 2006 vastu ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (1), millega rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006).

| (2) | Nõukogu võttis 27. juulil 2009 vastu ühise seisukoha 2009/573/ÜVJP (2), millega muudeti ühist seisukohta 2006/795/ÜVJP ja rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1874 (2009). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 27. juulil 2009 vastu ühise seisukoha 2009/573/ÜVJP (2), millega muudeti ühist seisukohta 2006/795/ÜVJP ja rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1874 (2009).

| (3) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/1002/ÜVJP (3), millega muudeti ühist seisukohta 2006/795/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/1002/ÜVJP (3), millega muudeti ühist seisukohta 2006/795/ÜVJP.

| (4) | Vastavalt ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP artikli 7 lõikele 2 on nõukogu vaadanud täielikult läbi kõnealuse ühise seisukoha II ja III lisas esitatud loetelud isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse ühise seisukoha artikli 3 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 4 lõike 1 punkte b ja c. Nõukogu järeldas, et asjaomaste isikute ja üksuste suhtes tuleks jätkata piiravate meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP artikli 7 lõikele 2 on nõukogu vaadanud täielikult läbi kõnealuse ühise seisukoha II ja III lisas esitatud loetelud isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse ühise seisukoha artikli 3 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 4 lõike 1 punkte b ja c. Nõukogu järeldas, et asjaomaste isikute ja üksuste suhtes tuleks jätkata piiravate meetmete kohaldamist.

| (5) | Nõukogu on määranud kindlaks täiendavad isikud ja üksused, kelle suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on määranud kindlaks täiendavad isikud ja üksused, kelle suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid.

| (6) | Käesoleva otsuse I ja II lisa muutmise kord peaks hõlmama kohustust teatada loetellu kantud isikutele ja üksustele nende loetellu kandmise põhjused, et anda neile võimalus märkusi esitada. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, peaks nõukogu oma otsuse kõnealuste märkuste põhjal läbi vaatama ning teavitama vastavalt asjaomast isikut või üksust. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse I ja II lisa muutmise kord peaks hõlmama kohustust teatada loetellu kantud isikutele ja üksustele nende loetellu kandmise põhjused, et anda neile võimalus märkusi esitada. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, peaks nõukogu oma otsuse kõnealuste märkuste põhjal läbi vaatama ning teavitama vastavalt asjaomast isikut või üksust.

| (7) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust omandile ning õigust isikuandmete kaitsele. Käesolevat otsust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust omandile ning õigust isikuandmete kaitsele. Käesolevat otsust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (8) | Käesolev otsus järgib ka täies ulatuses ÜRO põhikirjast tulenevaid liikmesriikide kohustusi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide õiguslikult siduvat iseloomu. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus järgib ka täies ulatuses ÜRO põhikirjast tulenevaid liikmesriikide kohustusi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide õiguslikult siduvat iseloomu.

| (9) | Ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(9)

Ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega.

| (10) | Liidu rakendusmeetmed on sätestatud nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määruses (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (4), |
| --- | --- |

(10)

Liidu rakendusmeetmed on sätestatud nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määruses (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keelatud on järgmiste esemete ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara otsene või kaudne Korea Rahvademokraatlikku Vabariiki (KRDV) tarnimine, müümine või üleandmine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või territooriumi kaudu või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte:

| a) | relvad ja igasugused nendega seotud materjalid, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid- ja seadmed, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosad, välja arvatud sõidukid, mis ei ole lahingusõidukid ja mis on valmistatud ballistilist kaitset pakkuvast materjalist või on sellega kaetud ning on ette nähtud üksnes liidu ja tema liikmesriikide personali kaitseks KRDVs; |
| --- | --- |

a)

relvad ja igasugused nendega seotud materjalid, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid- ja seadmed, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosad, välja arvatud sõidukid, mis ei ole lahingusõidukid ja mis on valmistatud ballistilist kaitset pakkuvast materjalist või on sellega kaetud ning on ette nähtud üksnes liidu ja tema liikmesriikide personali kaitseks KRDVs;

| b) | kõik vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 8 alapunkti a alapunktile ii ÜRO Julgeolekunõukogu või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 12 kohaselt moodustatud komitee (edaspidi „sanktsioonide komitee”) määratud esemed, materjal, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele; |
| --- | --- |

b)

kõik vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 8 alapunkti a alapunktile ii ÜRO Julgeolekunõukogu või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 12 kohaselt moodustatud komitee (edaspidi „sanktsioonide komitee”) määratud esemed, materjal, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele;

| c) | teatavad muud esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või sõjalisele tegevusele, sealhulgas nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (5) I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaubad ja tehnoloogia. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed. |
| --- | --- |

c)

teatavad muud esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või sõjalisele tegevusele, sealhulgas nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (5) I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaubad ja tehnoloogia. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.

2.   Samuti on keelatud:

| a) | pakkuda tehnilist koolitust, nõustamist, teenuseid, abi või vahendusteenuseid seoses lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga või kõnealuste esemete otsese või kaudse varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi isikule, üksusele või asutusele KRDVs või kasutamiseks KRDVs; |
| --- | --- |

a)

pakkuda tehnilist koolitust, nõustamist, teenuseid, abi või vahendusteenuseid seoses lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga või kõnealuste esemete otsese või kaudse varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi isikule, üksusele või asutusele KRDVs või kasutamiseks KRDVs;

| b) | otseselt või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused kõnealuste esemete ja tehnoloogia müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise koolituse, nõustamise, teenuste, abi või vahendusteenuste otseseks või kaudseks osutamiseks ühelegi isikule, üksusele või asutusele KRDVs või kasutamiseks KRDVs; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused kõnealuste esemete ja tehnoloogia müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise koolituse, nõustamise, teenuste, abi või vahendusteenuste otseseks või kaudseks osutamiseks ühelegi isikule, üksusele või asutusele KRDVs või kasutamiseks KRDVs;

| c) | osaleda teadlikult või tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a ja b osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult või tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a ja b osutatud keeldudest.

3.   Samuti on liikmesriikide kodanikel, või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu ja õhusõidukeid kasutades, keelatud lõikes 1 osutatud esemete või tehnoloogiate hankimine KRDVst ning samuti KRDV poolt liikmesriikide kodanikele lõikes 2 osutatud tehnilise koolituse, nõustamise, teenuste, abi, rahastamise ja rahalise abi pakkumine, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid ei võta uusi kohustusi anda KRDVle toetusi, rahalist abi või sooduslaene, sealhulgas rahvusvahelistes finantseerimisasutustes osalemise kaudu, välja arvatud humanitaar- ja arengueesmärkidel, mis on otseselt seotud tsiviilelanike vajaduste rahuldamise või tuumarelvade kaotamise edendamisega. Lisaks ilmutavad liikmesriigid valvsust, et vähendada kehtivaid kohustusi ja võimaluse korral need likvideerida.

2.   Liikmesriigid ei anna riiklikku rahalist toetust kaubavahetuseks KRDVga, sealhulgas ei anta ekspordikrediiti, -tagatisi või -kindlustust sellise kaubavahetusega tegelevatele liikmesriikide kodanikele või üksustele, kui selline rahaline toetus võib aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või tegevustele.

Artikkel 3

Keelatud on luksuskaupade otsene või kaudne KRDVsse tarnimine, müümine või üleandmine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või territooriumi kaudu või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:

| a) | sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud, kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmidega seotud KRDV poliitika kujundamise eest, ning nende perekonnaliikmed; |
| --- | --- |

a)

sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud, kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmidega seotud KRDV poliitika kujundamise eest, ning nende perekonnaliikmed;

| b) | I lisas loetlemata isikud, kes vastutavad muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest ja kes on loetletud II lisas; |
| --- | --- |

b)

I lisas loetlemata isikud, kes vastutavad muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest ja kes on loetletud II lisas;

| c) | I või II lisas loetlemata isikud, kes osutavad finantsteenuseid ja kes teostavad finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt või kaasates sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele ja kes on loetletud III lisas. |
| --- | --- |

c)

I või II lisas loetlemata isikud, kes osutavad finantsteenuseid ja kes teostavad finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt või kaasates sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele ja kes on loetletud III lisas.

2.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või kui sanktsioonide komitee jõuab järeldusele, et erandi tegemine aitaks muul viisil kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) või resolutsiooni 1874 (2009) eesmärkide saavutamisele.

3.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

4.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina;

| b) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuvat rahvusvahelist konverentsi läbi viiva võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuvat rahvusvahelist konverentsi läbi viiva võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel; |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel;

| d) | Püha Tooli (Vatikani Linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingu (Lateraani pakt) alusel. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani Linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingu (Lateraani pakt) alusel.

5.   Lõiget 4 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

6.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 4 või 5 kohaselt tehtud eranditest.

7.   Liikmesriigid võivad teha erandeid lõike 1 punktidega b ja c kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud kiireloomuliste humanitaarvajadustega või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, kaasa arvatud liidu edendatavad või OSCE eesistujaks olevas liikmesriigis toimuvad kohtumised, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid KRDVs.

8.   Lõikes 7 osutatud erandeid teha sooviv liikmesriik teavitab sellest kirjalikult nõukogu. Erand loetakse tehtuks, kui ükski nõukogu liige ei esita kirjalikku vastuväidet kahe tööpäeva jooksul alates teate saamisest kavandatava erandi kohta. Kui vähemalt üks nõukogu liige esitab vastuväite, võib nõukogu otsustada teha kavandatav erand kvalifitseeritud häälteenamusega.

9.   Kui liikmesriik lubab lõigete 4, 5 ja 7 alusel I, II või III lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või nende poolt selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta.

Artikkel 5

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis on otseselt või kaudselt järgmiste isikute omandis, valduses või kontrolli all:

| a) | sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud ja üksused, kes on kaasatud KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastesse programmidesse või toetavad neid, sh ebaseaduslikul viisil; |
| --- | --- |

a)

sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud ja üksused, kes on kaasatud KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastesse programmidesse või toetavad neid, sh ebaseaduslikul viisil;

| b) | I lisas loetlemata isikud ja üksused, kes vastutavad KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või nende nimel või juhtimisel tegutsevad või nende omandis või kontrolli all olevad isikud ja üksused, kes on loetletud II lisas; |
| --- | --- |

b)

I lisas loetlemata isikud ja üksused, kes vastutavad KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või nende nimel või juhtimisel tegutsevad või nende omandis või kontrolli all olevad isikud ja üksused, kes on loetletud II lisas;

| c) | I või II lisas loetlemata isikud ja üksused, kes osutavad finantsteenuseid ja kes teostavad mis tahes finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt, või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele, või nende nimel või juhtimisel tegutsevad või nende omandis või kontrolli all olevad isikud ja üksused, kes on loetletud III lisas. |
| --- | --- |

c)

I või II lisas loetlemata isikud ja üksused, kes osutavad finantsteenuseid ja kes teostavad mis tahes finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt, või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele, või nende nimel või juhtimisel tegutsevad või nende omandis või kontrolli all olevad isikud ja üksused, kes on loetletud III lisas.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt lõikes 1 osutatud isikute ega üksuste käsutusse ega nende toetamiseks.

3.   Erandeid võib teha rahaliste vahendite ja majandusressursside puhul, mis on:

| a) | vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest; |
| --- | --- |

a)

vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; või |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; või

| c) | ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest, |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest,

pärast seda, kui asjaomase liikmesriigi poolt on seoses I lisas loetletud isikute ja üksustega teatatud sanktsioonide komiteele kavatsusest lubada vajaduse korral juurdepääsu sellistele rahalistele vahenditele ja majandusressurssidele ning kui sanktsioonide komitee ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust.

4.   Erandeid võib samuti teha rahaliste vahendite ja majandusressursside puhul, mis on:

| a) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ja sanktsioonide komitee on selle seoses I lisas loetletud isikute ja üksustega heaks kiitnud; või |
| --- | --- |

a)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ja sanktsioonide komitee on selle seoses I lisas loetletud isikute ja üksustega heaks kiitnud; või

| b) | kohtu, haldusorgani või vahekohtu seatud kinnipidamisõiguse või nende otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutada sellise kinnipidamisõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või kinnipidamisõigus tekkis enne seda kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud isik või üksus määrati kindlaks sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt ja lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed seoses I lisas loetletud isikute ja üksustega. |
| --- | --- |

b)

kohtu, haldusorgani või vahekohtu seatud kinnipidamisõiguse või nende otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutada sellise kinnipidamisõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või kinnipidamisõigus tekkis enne seda kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud isik või üksus määrati kindlaks sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt ja lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed seoses I lisas loetletud isikute ja üksustega.

5.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud; või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne 14. oktoobrit 2006, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne 14. oktoobrit 2006,

tingimusel et kõigi selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõiget 1.

Artikkel 6

1.   Et vältida finantsteenuste osutamist ja mis tahes finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt, või liikmesriikide kodanikele, liikmesriigi õigusaktide alusel asutatud üksustele või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele või finantseerimisasutustele või nende poolt, mis võib kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või tegevustele, kontrollivad liikmesriigid põhjalikult nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate finantseerimisasutuste tegevusi seoses:

| a) | pankadega, mille asukoht on KRDVs; |
| --- | --- |

a)

pankadega, mille asukoht on KRDVs;

| b) | IV lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

b)

IV lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla;

| c) | V lisa loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla; ning |
| --- | --- |

c)

V lisa loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla; ning

| d) | V lisa loetletud finantseerimisüksustega, mis ei asu KRDVs ega kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, kuid mida kontrollivad KRDVs asuvad isikud ja üksused, |
| --- | --- |

d)

V lisa loetletud finantseerimisüksustega, mis ei asu KRDVs ega kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, kuid mida kontrollivad KRDVs asuvad isikud ja üksused,

et vältida tegevusi, mis aitavad kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või tegevustele.

2.   Eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks nõutakse finantseerimisasutustelt, et nad oma tegevustes, mis on seotud lõikes 1 loetletud pankade ja finantseerimisüksustega:

| a) | kontrollivad pidevalt kontode tehinguid, sealhulgas oma kliendikontrolli programmide kaudu ning tulenevalt oma kohustustest seoses rahapesu ja terrorismi rahastamisega; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad pidevalt kontode tehinguid, sealhulgas oma kliendikontrolli programmide kaudu ning tulenevalt oma kohustustest seoses rahapesu ja terrorismi rahastamisega;

| b) | nõuavad, et täidetakse kõnealuste tehingute maksekorralduste kõik teabeväljad, mis puudutavad makse algatajat ja saajat, ning keelduvad tehingust, kui seda teavet ei ole esitatud; |
| --- | --- |

b)

nõuavad, et täidetakse kõnealuste tehingute maksekorralduste kõik teabeväljad, mis puudutavad makse algatajat ja saajat, ning keelduvad tehingust, kui seda teavet ei ole esitatud;

| c) | säilitavad andmed viimase viia aasta jooksul sooritatud tehingute kohta ja teevad need taotluse korral riiklikele asutustele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

c)

säilitavad andmed viimase viia aasta jooksul sooritatud tehingute kohta ja teevad need taotluse korral riiklikele asutustele kättesaadavaks;

| d) | kui kahtlustatakse või esineb põhjendatud alus kahtlustada, et raha võib kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või tegevustele, teatavad oma kahtlustest rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi määratud pädevale asutusele. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mis on vajalik tema ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas teatatud kahtlaste tehingute analüüsimiseks. |
| --- | --- |

d)

kui kahtlustatakse või esineb põhjendatud alus kahtlustada, et raha võib kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste kanderakettide või muude massihävitusrelvade alastele programmidele või tegevustele, teatavad oma kahtlustest rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi määratud pädevale asutusele. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mis on vajalik tema ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas teatatud kahtlaste tehingute analüüsimiseks.

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma riiklike asutuste ja õigusnormidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates kõiki KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et see veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsusega keelatud.

2.   Liikmesriigid kontrollivad avamerel asuvaid laevu lipuliikmesriigi nõusolekul, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et nende laevade veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsusega keelatud.

3.   Lõigete 1 ja 2 alusel läbiviidavate kontrollide puhul teevad liikmesriigid kooskõlas oma siseriikliku õigusega koostööd.

4.   KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid vedavatelt õhusõidukitelt ja laevadelt nõutakse täiendavat saabumis- ja lahkumiseelset teavet kõikide liikmesriiki toodavate ja sealt välja viidavate kaupade kohta.

5.   Kui teostatakse lõikes 1 või 2 osutatud kontrolli, peavad liikmesriigid kinni ja kõrvaldavad esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1874 (2009) punktiga 14 käesoleva otsuse alusel keelatud.

6.   Punkerdamisteenuste või laevavarustuse tarnimise või muude teenuste osutamine KRDV laevadele liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt on keelatud, kui liikmesriikidel on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel või kuni veos on lõigete 1, 2 ja 4 kohaselt kontrollitud ning vajaduse korral kinni peetud ja kõrvaldatud.

Artikkel 8

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et olla valvsad ning vältida oma territooriumil või oma kodanike poolt KRDV kodanikele erihariduse või -koolituse andmist valdkondades, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikele tuumaenergiaalastele KRDV tegevustele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele KRDVs.

Artikkel 9

1.   Nõukogu muudab I lisa ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel.

2.   Nõukogu, toimides ühehäälselt, koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal II ja III lisas esitatud loetelud ning võtab vastu nende muudatused.

Artikkel 10

1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab loetellu mõne isiku või üksuse, lisab nõukogu kõnealuse isiku või üksuse I lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 4 lõike 1 punktides b ja c või artikli 5 lõike 1 punktides b ja c loetletud meetmeid, muudab ta vastavalt II lisa.

3.   Nõukogu edastab oma otsuse ja loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 2 osutatud isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.

4.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast isikut või üksust.

Artikkel 11

1.   I ja II lisa sisaldab loetellu kantud isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjuseid, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee on esitanud seoses I lisaga.

2.   I ja II lisa sisaldab ka asjaomaste isikute või üksuste kindlakstegemiseks vajalikku teavet (selle olemasolul), mille ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee on esitanud seoses I lisaga. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime (alias), sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registreerimise kohta ja kuupäeva, registreerimisnumbrit ja tegevuskohta. I lisas on kirjas ka ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.

Artikkel 12

1.   Käesolev otsus vaadatakse läbi ning vajaduse korral seda muudetakse, eelkõige isikute, üksuste või esemete kategooriate osas, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeteid, või isikute, üksuste või esemete kategooriate osas, kelle suhtes tuleb täiendavalt kohaldada piiravaid meetmeid, või ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonide arvessevõtmiseks.

2.   Artiklis 6 ettenähtud meetmed vaadatakse läbi kuue kuu jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

3.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 5 lõike 1 punktides b ja c osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu tagant. Nende meetmete kohaldamine asjaomaste isikute ja üksuste suhtes lõpetatakse, kui nõukogu teeb artikli 9 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kindlaks, et tingimused kõnealuste meetmete kohaldamiseks ei ole enam täidetud.

Artikkel 13

Ühine seisukoht 2006/795/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 14

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22 detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 322, 22.11.2006, lk 32.

1

(2)  ELT L 197, 29.7.2009, lk 111.

2

(3)  ELT L 346, 23.12.2009, lk 47.

3

(4)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

5

---

I LISA

A.   Artikli 4 lõike 1 punktis a ja artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud isikute loetelu

| | Nimi | Varjunimi (alias) | Sünniaeg | Määramise kuupäev | Muu teave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yun Ho-jin | Yun Ho-chin | 13.10.1944 | 16.7.2009 | Namchongang Trading Corporationi direktor; vastutab uraani rikastamise programmi jaoks vajalike toodete impordi eest. |
| 2. | Ri Je-son | Ri Che-son | 1938 | 16.7.2009 | Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi juhtimise peamise asutuse General Bureau of Atomic Energy (GBAE) direktor, korraldab mitmeid tuumaprojekte, sh Yongbyoni tuumauuringute keskuse ja Namchongang Trading Corporationi juhtimist GBAE poolt. |
| 3. | Hwang Sok-hwa | | | 16.7.2009 | Direktor asutuses General Bureau of Atomic Energy (GBAE); tegeleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammiga; osales GBAE sisese teaduslike suuniste büroo juhina teaduskomitees tuumauuringute ühisinstituudis. |
| 4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Endine direktor, Yongbyoni tuumauuringute keskus, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis. |
| 5. | Han Yu-ro | | | 16.7.2009 | Korea Ryongaksan General Trading Corporationi direktor; tegeleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ballistiliste rakettide programmiga. |

Nimi

Varjunimi (alias)

Sünniaeg

Määramise kuupäev

Muu teave

1.

Yun Ho-jin

Yun Ho-chin

13.10.1944

16.7.2009

Namchongang Trading Corporationi direktor; vastutab uraani rikastamise programmi jaoks vajalike toodete impordi eest.

2.

Ri Je-son

Ri Che-son

1938

16.7.2009

Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi juhtimise peamise asutuse General Bureau of Atomic Energy (GBAE) direktor, korraldab mitmeid tuumaprojekte, sh Yongbyoni tuumauuringute keskuse ja Namchongang Trading Corporationi juhtimist GBAE poolt.

3.

Hwang Sok-hwa

16.7.2009

Direktor asutuses General Bureau of Atomic Energy (GBAE); tegeleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammiga; osales GBAE sisese teaduslike suuniste büroo juhina teaduskomitees tuumauuringute ühisinstituudis.

4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Endine direktor, Yongbyoni tuumauuringute keskus, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.

5.

Han Yu-ro

16.7.2009

Korea Ryongaksan General Trading Corporationi direktor; tegeleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ballistiliste rakettide programmiga.

B.   Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksuste loetelu

| | Nimi | Varjunimi (alias) | Asukoht | Määramise kuupäev | Muu teave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Mining Development Trading Corporation | CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; „KOMID” | Central District, P’yŏngyang, KRDV. | 24.4.2009 | Peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. |
| 2. | Korea Ryonbong General Corporation | KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; varem LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION | Pot’onggang District, P’yŏngyang, KRDV; Rakwon-dong, Pothonggang District, P’yŏngyang, KRDV. | 24.4.2009 | Kaitsetööstuse konglomeraat, mis tegeleb KRDV kaitsetööstuse hangetega ja toetab riigi sõjalise otstarbega kaupade müüki. |
| 3. | Tanchon Commercial Bank | varem CHANGGWANG CREDIT BANK; varem KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK | Saemul 1-Dong Pyongchon District, P’yŏngyang, KRDV. | 24.4.2009 | KRDV tavarelvastuse, ballistiliste rakettide ning sellelaadsete relvade kooste ja tootmisega seotud kaupade müügi rahastaja. |
| 4. | Namchongang Trading Corporation | NCG; NAMCHONGANG TRADING; NAM CHON GANG CORPORATION; NOMCHONGANG TRADING CO.; NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION | P’yŏngyang, KRDV. | 16.7.2009 | Namchongang on KRDV äriühing, mis allub GBAEle. Namchongang osales KRDV tuumarajatises tuvastatud Jaapani päritolu vaakumpumpade hankimisel ning tuumavaldkonnaga seotud hanketegevuses, mis on seostatud ühe Saksa isikuga. Ettevõte on 1990. aastate lõpust osalenud ka spetsiaalselt uraani rikastamise programmi jaoks sobilike alumiiniumtorude ja muude seadmete ostmisel. Ettevõtte esindaja on endine diplomaat, kes oli KRDV esindaja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri poolt läbiviidud Yongbyoni tuumarajatiste kontrollimises 2007. aastal. Namchongangi tegevus massihävitusrelvade levikul on äärmiselt murettekitav, võttes arvesse KRDV samalaadset tegevust minevikus. |
| 5. | Hong Kong Electronics | HONG KONG ELECTRONICS KISH CO | Sanaee St., Kish Island, Iraan. | 16.7.2009 | Tanchon Commercial Banki ja KOMIDi omanduses või kontrolli all või tegutseb või näib tegutsevat nende heaks või nende nimel. Hong Kong Electronics on Tanchon Commercial Banki ja KOMIDi (mõlemad komitee poolt määratud 2009. aasta aprillis) nimel 2007. aastast alates üle kandnud miljoneid dollareid massihävitusrelvade levikuga seotud raha. Hong Kong Electronics on korraldanud KOMIDi nimel raha liikumist Iraanist KRDVsse. |
| 6. | Korea Hyoksin Trading Corporation | KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION | Rakwon-dong, Pothonggang District, P’yŏngyang, KRDV. | 16.7.2009 | P’yŏngyangis asuv KRDV ettevõte, mis allub Korea Ryonbong General Corporationile (määratud komitee poolt 2009. aasta aprillis) ning osaleb massihävitusrelvade väljatöötamisel. |
| 7. | General Bureau of Atomic Energy (GBAE) | General Department of Atomic Energy (GDAE) | Haeudong, Pyongchen District, P’yŏngyang, KRDV. | 16.7.2009 | GBAE vastutab KRDV tuumaprogrammi eest, mis hõlmab Yongbyoni tuumauuringute keskust ja selle plutooniumi tootmise uurimisreaktorit (5 MWe, 25 MWt) ning selle kütuse tootmise ja ümbertöötlemise rajatisi. GBAE on korraldanud tuumavaldkonnaga seotud kohtumisi ja arutelusid Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga. GBAE on KRDV peamine valitsusasutus, mis juhib tuumaprogramme, juhtides muu hulgas Yongbyoni tuumauuringute keskuse tööd. |
| 8. | Korean Tangun Trading Corporation | | P’yŏngyang, KRDV. | 16.7.2009 | Korea Tangun Trading Corporation allub KRDV teisele loodusteaduste akadeemiale ning vastutab peamiselt kaupade ja tehnoloogiate hankimise eest KRDV kaitsealaste teadusuuringute ja arenguprogrammide toetamiseks, mis hõlmavad muu hulgas massihävitusrelvi ning kandesüsteemide programme ja hanget, sealhulgas materjale, mis on teatavate mitmepoolsete kontrollirežiimide alusel kontrollitavad või keelatud. |

Nimi

Varjunimi (alias)

Asukoht

Määramise kuupäev

Muu teave

1.

Korea Mining Development Trading Corporation

CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; „KOMID”

Central District, P’yŏngyang, KRDV.

24.4.2009

Peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija.

2.

Korea Ryonbong General Corporation

KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; varem LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION

Pot’onggang District, P’yŏngyang, KRDV; Rakwon-dong, Pothonggang District, P’yŏngyang, KRDV.

24.4.2009

Kaitsetööstuse konglomeraat, mis tegeleb KRDV kaitsetööstuse hangetega ja toetab riigi sõjalise otstarbega kaupade müüki.

3.

Tanchon Commercial Bank

varem CHANGGWANG CREDIT BANK; varem KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK

Saemul 1-Dong Pyongchon District, P’yŏngyang, KRDV.

24.4.2009

KRDV tavarelvastuse, ballistiliste rakettide ning sellelaadsete relvade kooste ja tootmisega seotud kaupade müügi rahastaja.

4.

Namchongang Trading Corporation

NCG; NAMCHONGANG TRADING; NAM CHON GANG CORPORATION; NOMCHONGANG TRADING CO.; NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION

P’yŏngyang, KRDV.

16.7.2009

Namchongang on KRDV äriühing, mis allub GBAEle. Namchongang osales KRDV tuumarajatises tuvastatud Jaapani päritolu vaakumpumpade hankimisel ning tuumavaldkonnaga seotud hanketegevuses, mis on seostatud ühe Saksa isikuga. Ettevõte on 1990. aastate lõpust osalenud ka spetsiaalselt uraani rikastamise programmi jaoks sobilike alumiiniumtorude ja muude seadmete ostmisel. Ettevõtte esindaja on endine diplomaat, kes oli KRDV esindaja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri poolt läbiviidud Yongbyoni tuumarajatiste kontrollimises 2007. aastal. Namchongangi tegevus massihävitusrelvade levikul on äärmiselt murettekitav, võttes arvesse KRDV samalaadset tegevust minevikus.

5.

Hong Kong Electronics

HONG KONG ELECTRONICS KISH CO

Sanaee St., Kish Island, Iraan.

16.7.2009

Tanchon Commercial Banki ja KOMIDi omanduses või kontrolli all või tegutseb või näib tegutsevat nende heaks või nende nimel. Hong Kong Electronics on Tanchon Commercial Banki ja KOMIDi (mõlemad komitee poolt määratud 2009. aasta aprillis) nimel 2007. aastast alates üle kandnud miljoneid dollareid massihävitusrelvade levikuga seotud raha. Hong Kong Electronics on korraldanud KOMIDi nimel raha liikumist Iraanist KRDVsse.

6.

Korea Hyoksin Trading Corporation

KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION

Rakwon-dong, Pothonggang District, P’yŏngyang, KRDV.

16.7.2009

P’yŏngyangis asuv KRDV ettevõte, mis allub Korea Ryonbong General Corporationile (määratud komitee poolt 2009. aasta aprillis) ning osaleb massihävitusrelvade väljatöötamisel.

7.

General Bureau of Atomic Energy (GBAE)

General Department of Atomic Energy (GDAE)

Haeudong, Pyongchen District, P’yŏngyang, KRDV.

16.7.2009

GBAE vastutab KRDV tuumaprogrammi eest, mis hõlmab Yongbyoni tuumauuringute keskust ja selle plutooniumi tootmise uurimisreaktorit (5 MWe, 25 MWt) ning selle kütuse tootmise ja ümbertöötlemise rajatisi. GBAE on korraldanud tuumavaldkonnaga seotud kohtumisi ja arutelusid Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga. GBAE on KRDV peamine valitsusasutus, mis juhib tuumaprogramme, juhtides muu hulgas Yongbyoni tuumauuringute keskuse tööd.

8.

Korean Tangun Trading Corporation

P’yŏngyang, KRDV.

16.7.2009

Korea Tangun Trading Corporation allub KRDV teisele loodusteaduste akadeemiale ning vastutab peamiselt kaupade ja tehnoloogiate hankimise eest KRDV kaitsealaste teadusuuringute ja arenguprogrammide toetamiseks, mis hõlmavad muu hulgas massihävitusrelvi ning kandesüsteemide programme ja hanget, sealhulgas materjale, mis on teatavate mitmepoolsete kontrollirežiimide alusel kontrollitavad või keelatud.

---

II LISA

A.   Artikli 4 lõike 1 punktis b ja artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud isikute loetelu

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | CHANG Song-taek (teise nimega JANG Song–Taek) | Sünniaeg: 2.2.1946 või 6.2.1946 või 23.2.1946 (Hamgyongi Põhjaprovints)
  Passi number (alates 2006. aastast): PS 736420617 | Riikliku kaitsekomisjoni liige. Korea tööliste partei haldusosakonna direktor |
| 2. | CHON Chi Bu | | Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor. |
| 3. | CHU Kyu-Chang (teise nimega JU Kyu-Chang) | Sünniaeg: 1928. ja 1933. aasta vahel | Korea tööliste partei, kaitsetööstuse osakonna (ballistika programm) esimene asedirektor, riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 4. | HYON Chol-hae | Sünniaasta: 1934 (Mandžuuria, Hiina) | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik). |
| 5. | JON Pyong-ho | Sünniaasta: 1926 | Korea tööliste partei keskkomitee sekretär, keskkomitee teist majanduskomiteed kontrolliva keskkomitee sõjaväeliste tarnete tööstuse osakonna juhataja, riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 6. | KIM Yong-chun (teise nimega Young-chun) | Sünniaeg: 4.3.1935Passi number: 554410660 | Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, rahva relvajõudude minister, Kim Jong Ili tuumastrateegia erinõunik. |
| 7. | O Kuk-Ryol | Sünniaasta: 1931
  (Jilini provints, Hiina) | Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, teostab järelevalvet tuuma- ja ballistika programmide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt. |
| 8. | PAEK Se-bong | Sünniaasta: 1946 | Korea tööliste partei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee president. Riikliku kaitsekomisjoni liige. |
| 9. | PAK Jae-gyong (teise nimega Chae-Kyong) | Sünniaasta: 1933
  Passi number: 554410661 | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik). |
| 10. | PYON Yong Rip (teise nimega Yong-Nip) | Sünniaeg: 20.09.1929Passi number: 645310121 (välja antud 13.9.2005) | Massihävitusrelvadega seotud bioloogiliste uuringutega tegeleva Teaduste Akadeemia president. |
| 11. | RYOM Yong | | Aatomienergia keskbüroo (ÜRO määratud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest. |
| 12. | SO Sang-kuk | Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel | Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool. |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

CHANG Song-taek (teise nimega JANG Song–Taek)

Sünniaeg: 2.2.1946 või 6.2.1946 või 23.2.1946 (Hamgyongi Põhjaprovints)

Passi number (alates 2006. aastast): PS 736420617

Riikliku kaitsekomisjoni liige. Korea tööliste partei haldusosakonna direktor

2.

CHON Chi Bu

Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor.

3.

CHU Kyu-Chang (teise nimega JU Kyu-Chang)

Sünniaeg: 1928. ja 1933. aasta vahel

Korea tööliste partei, kaitsetööstuse osakonna (ballistika programm) esimene asedirektor, riikliku kaitsekomisjoni liige.

4.

HYON Chol-hae

Sünniaasta: 1934 (Mandžuuria, Hiina)

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik).

5.

JON Pyong-ho

Sünniaasta: 1926

Korea tööliste partei keskkomitee sekretär, keskkomitee teist majanduskomiteed kontrolliva keskkomitee sõjaväeliste tarnete tööstuse osakonna juhataja, riikliku kaitsekomisjoni liige.

6.

KIM Yong-chun (teise nimega Young-chun)

Sünniaeg:

Passi number: 554410660

Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, rahva relvajõudude minister, Kim Jong Ili tuumastrateegia erinõunik.

7.

O Kuk-Ryol

Sünniaasta: 1931

(Jilini provints, Hiina)

Riikliku kaitsekomisjoni asepresident, teostab järelevalvet tuuma- ja ballistika programmide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt.

8.

PAEK Se-bong

Sünniaasta: 1946

Korea tööliste partei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.

9.

PAK Jae-gyong (teise nimega Chae-Kyong)

Sünniaasta: 1933

Passi number: 554410661

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (Kim Jong Ili sõjaväenõunik).

10.

PYON Yong Rip (teise nimega Yong-Nip)

Sünniaeg:

Passi number: 645310121 (välja antud 13.9.2005)

Massihävitusrelvadega seotud bioloogiliste uuringutega tegeleva Teaduste Akadeemia president.

11.

RYOM Yong

Aatomienergia keskbüroo (ÜRO määratud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest.

12.

SO Sang-kuk

Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel

Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool.

B.   Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud üksuste loetelu

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Green Pine Associated Corporation (teiste nimedega: Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap) | c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, P’yŏngyang / Nungrado, P’yŏngyang | Ch’o’ngsong Yo’nhapile on määratud sanktsioonid relvade ja seonduvate materjalide Põhja Koreasse eksportimise eest. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse tootmisele, näiteks allveelaevad, sõjalaevad ja raketisüsteemid, ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine on vastutav ligikaudu poole relvade ja seotud materjali ekspordi eest Põhja-Koreast ning on võtnud üle paljud KOMIDi tegevused pärast seda, kui KOMID kanti ÜRO Julgeolekunõukogu poolt loetellu. |
| 2. | Korea Heungjin Trading Company | Asukoht: P’yŏngyang | P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kaubanduslikel eesmärkidel (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009) Üksust Korea Heungjin Trading Company kahtlustatakse ka rakettidega seotud kaupade tarnimises Iraani kontsernile Shahid Hemmat Industrial Group. |
| 3. | Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd | | Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO määratud üksus, 24.4.2009), haldab rakettide valdkonnas kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid. |
| 4. | Korea Taesong Trading Company | Asukoht: P’yŏngyang | P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kaubanduslikel eesmärkidel (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009) Korea Taesong Trading Company on tegutsenud KOMIDi nimel Süüriaga. |
| 5. | Korean Ryengwang Trading Corporation | Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P’yŏngyang, Põhja-Korea | Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO määratud üksus, 24.4.2009). |
| 6. | Teine majanduskomitee ja Teine Loodusteaduste Akadeemia | | Teine majanduskomitee tegeleb Põhja-Korea raketiprogrammi peamiste aspektidega. Teine majanduskomitee vastutab Põhja-Korea ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest. Samuti juhib ta KOMIDi tegevust (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009). Tegu on üleriigilise organisatsiooniga, mis vastutab Põhja-Korea moodsate relvasüsteemide, sealhulgas rakettide ja tõenäoliselt tuumarelvade arendamise ja vastava uurimistöö eest. Üksus kasutab mitmeid allorganisatsioone, sealhulgas Korea Tangun Trading Corporationit, et hankida välismaalt tehnoloogiat, varustust ja teavet, mida kasutada Põhja-Korea raketi- ja tõenäoliselt ka tuumarelvaprogrammides. |
| 7. | Sobaeku United Corp (teise nimega Sobaeksu United Corp) | | Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõte omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke. |
| 8. | Yongbyoni tuumauuringute keskus | | Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskus, mis sõltub aatomienergia keskbüroost (ÜRO määratud üksus, 16.7.2009). |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Green Pine Associated Corporation (teiste nimedega: Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap)

c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, P’yŏngyang / Nungrado, P’yŏngyang

Ch’o’ngsong Yo’nhapile on määratud sanktsioonid relvade ja seonduvate materjalide Põhja Koreasse eksportimise eest. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse tootmisele, näiteks allveelaevad, sõjalaevad ja raketisüsteemid, ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine on vastutav ligikaudu poole relvade ja seotud materjali ekspordi eest Põhja-Koreast ning on võtnud üle paljud KOMIDi tegevused pärast seda, kui KOMID kanti ÜRO Julgeolekunõukogu poolt loetellu.

2.

Korea Heungjin Trading Company

Asukoht: P’yŏngyang

P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kaubanduslikel eesmärkidel (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009) Üksust Korea Heungjin Trading Company kahtlustatakse ka rakettidega seotud kaupade tarnimises Iraani kontsernile Shahid Hemmat Industrial Group.

3.

Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO määratud üksus, 24.4.2009), haldab rakettide valdkonnas kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid.

4.

Korea Taesong Trading Company

Asukoht: P’yŏngyang

P’yŏngyangis asuv üksus, mida Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) kasutab kaubanduslikel eesmärkidel (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009) Korea Taesong Trading Company on tegutsenud KOMIDi nimel Süüriaga.

5.

Korean Ryengwang Trading Corporation

Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P’yŏngyang, Põhja-Korea

Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO määratud üksus, 24.4.2009).

6.

Teine majanduskomitee ja Teine Loodusteaduste Akadeemia

Teine majanduskomitee tegeleb Põhja-Korea raketiprogrammi peamiste aspektidega. Teine majanduskomitee vastutab Põhja-Korea ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest. Samuti juhib ta KOMIDi tegevust (KOMIDi määras ÜRO 24.4.2009). Tegu on üleriigilise organisatsiooniga, mis vastutab Põhja-Korea moodsate relvasüsteemide, sealhulgas rakettide ja tõenäoliselt tuumarelvade arendamise ja vastava uurimistöö eest. Üksus kasutab mitmeid allorganisatsioone, sealhulgas Korea Tangun Trading Corporationit, et hankida välismaalt tehnoloogiat, varustust ja teavet, mida kasutada Põhja-Korea raketi- ja tõenäoliselt ka tuumarelvaprogrammides.

7.

Sobaeku United Corp (teise nimega Sobaeksu United Corp)

Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõte omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke.

8.

Yongbyoni tuumauuringute keskus

Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskus, mis sõltub aatomienergia keskbüroost (ÜRO määratud üksus, 16.7.2009).

---

III LISA

A.   Artikli 4 lõike 1 punktis c ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud isikute loetelu

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | JON Il-chun | Sünniaeg: 24.8.1941 | 2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un „39. büroo” direktori ametikohalt. „39. büroo” tegeleb relvade leviku rahastamisega ning vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest KRDV diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides sanktsioonidest kõrvale. Ta asendati JON Il-chuniga. JON Il-chuni peetakse ka üheks riigi arengupanga juhtivaks tegelaseks. |
| 2. | KIM Tong-un | | Relvade leviku rahastamisega seotud tööliste partei keskkomitee „39. büroo” endine direktor. |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

JON Il-chun

Sünniaeg:

2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un „39. büroo” direktori ametikohalt. „39. büroo” tegeleb relvade leviku rahastamisega ning vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest KRDV diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides sanktsioonidest kõrvale. Ta asendati JON Il-chuniga. JON Il-chuni peetakse ka üheks riigi arengupanga juhtivaks tegelaseks.

2.

KIM Tong-un

Relvade leviku rahastamisega seotud tööliste partei keskkomitee „39. büroo” endine direktor.

B.   Artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud üksuste loetelu

| # | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Daesong Bank
  (teiste nimedega: Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank) | Aadress: Segori-dong, Gyongheung St., Potonggang District, P’yŏngyangTel: 850 2381 8221
  Tel: 850 2 18111 laiend 8221
  Faks: 850 2381 4576 | Põhja-Korea finantseerimisasutus, mis allub vahetult „39. büroole” ja tegeleb Põhja-Korea relvade leviku rahastamise projektide toetamisega. |
| 2. | Korea Daesong General Trading Corporation
  (teiste nimedega: Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation) | Aadress: Pulgan Gori Dong 1, Potonggang District, P’yŏngyangTel: 850 2 18111 laiend 8204/8208
  Tel: 850 2381 8208/4188
  Faks: 850 2381 4431/4432 | Ettevõte, mis allub „39. büroole” ja mida kasutatakse välistehingute soodustamiseks „39. büroo” nimel.
  „39. büroo” endine direktor Kim Tong-un on kantud nõukogu määrusega nr 1283/2009 V lisasse. |

#

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Korea Daesong Bank

(teiste nimedega: Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank)

Aadress:

Tel: 850 2381 8221

Tel: 850 2 18111 laiend 8221

Faks: 850 2381 4576

Põhja-Korea finantseerimisasutus, mis allub vahetult „39. büroole” ja tegeleb Põhja-Korea relvade leviku rahastamise projektide toetamisega.

2.

Korea Daesong General Trading Corporation

(teiste nimedega: Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation)

Aadress:

Tel: 850 2 18111 laiend 8204/8208

Tel: 850 2381 8208/4188

Faks: 850 2381 4431/4432

Ettevõte, mis allub „39. büroole” ja mida kasutatakse välistehingute soodustamiseks „39. büroo” nimel.

„39. büroo” endine direktor Kim Tong-un on kantud nõukogu määrusega nr 1283/2009 V lisasse.

---

IV LISA

Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud filiaalide ja tütarettevõtete loetelu

---

V LISA

Artikli 6 lõike 1 punktides c ja d osutatud filiaalide, tütarettevõtete ja finantseerimisüksuste loetelu

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/45

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/801/ÜVJP,

22. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid (1).

| (2) | Nõukogu rõhutas 13. detsembril, kui tähtsad olid 31. oktoobril ja 28. novembril 2010 Côte d’Ivoire’is toimunud presidendivalimised Côte d’Ivoire’is rahu ja stabiilsuse saavutamiseks, ning kinnitas, et Côte d’Ivoire’i elanike suveräänselt väljendatud soovi tuleb tingimata austada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rõhutas 13. detsembril, kui tähtsad olid 31. oktoobril ja 28. novembril 2010 Côte d’Ivoire’is toimunud presidendivalimised Côte d’Ivoire’is rahu ja stabiilsuse saavutamiseks, ning kinnitas, et Côte d’Ivoire’i elanike suveräänselt väljendatud soovi tuleb tingimata austada.

| (3) | Nõukogu otsustas lisaks võtta vastu piiravad meetmed nende suhtes, kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi ning eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele, |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas lisaks võtta vastu piiravad meetmed nende suhtes, kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi ning eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/656/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et takistada oma territooriumile sisenemast või seda läbimast järgmisi isikuid:






  a) | I lisas loetletud isikud, kelle on kindlaks määranud sanktsioonide komitee ja kes kujutavad ohtu rahule ja riigisisesele lepitusprotsessile Côte d’Ivoire’is, eriti need, kes tõkestavad Linas-Marcoussis’ ja Accra III lepingute rakendamist, keda loetakse asjakohase teabe põhjal vastutavaks Côte d’Ivoire’is toime pandud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste eest, kes on avalikult vaenu ja vägivalda õhutanud ning kes rikuvad sanktsioonide komitee hinnangul ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) punkti 7 alusel kehtestatud meetmeid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et takistada oma territooriumile sisenemast või seda läbimast järgmisi isikuid:

a)

I lisas loetletud isikud, kelle on kindlaks määranud sanktsioonide komitee ja kes kujutavad ohtu rahule ja riigisisesele lepitusprotsessile Côte d’Ivoire’is, eriti need, kes tõkestavad Linas-Marcoussis’ ja Accra III lepingute rakendamist, keda loetakse asjakohase teabe põhjal vastutavaks Côte d’Ivoire’is toime pandud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste eest, kes on avalikult vaenu ja vägivalda õhutanud ning kes rikuvad sanktsioonide komitee hinnangul ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) punkti 7 alusel kehtestatud meetmeid;

| b) | II lisas loetletud isikud, kes ei ole kantud I lisas olevasse nimekirja ning kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi ja eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele. |
| --- | --- |

b)

II lisas loetletud isikud, kes ei ole kantud I lisas olevasse nimekirja ning kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi ja eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab, et:

| a) | reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, |
| --- | --- |

a)

reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega,

| b) | erandi tegemine aitaks kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide eesmärkide saavutamisele seoses rahu ja riigisisese leppimisega Côte d’Ivoire’is ning stabiilsuse tagamisega selles piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

erandi tegemine aitaks kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide eesmärkide saavutamisele seoses rahu ja riigisisese leppimisega Côte d’Ivoire’is ning stabiilsuse tagamisega selles piirkonnas.

4.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| i) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| ii) | ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

ii)

ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| iii) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

iii)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| iv) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

iv)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

5.   Lõiget 4 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

6.   Nõukogu teavitatakse nõuetekohaselt kõigist liikmesriigi poolt lõigete 4 või 5 kohaselt tehtud eranditest.

7.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõike 1 punkti b alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas Euroopa Liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Côte d’Ivoire’is.

8.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 7 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse lubatuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

9.   Juhul kui liikmesriik lubab lõigete 4, 5 ja 7 alusel I või II lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult väljastamise põhjuseks olnud eesmärgil ja ainult asjaomaste isikute suhtes.”

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad sanktsioonide komitee poolt vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a kindlaks määratud isikutele või üksustele või on nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad, või mida valdavad üksused, mille omanikuks on või mida otseselt või kaudselt kontrollivad kas eespool nimetatud isikud või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad teised sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud isikud.
  Esimeses lõigus osutatud isikud on loetletud I lisas.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad sanktsioonide komitee poolt vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a kindlaks määratud isikutele või üksustele või on nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad, või mida valdavad üksused, mille omanikuks on või mida otseselt või kaudselt kontrollivad kas eespool nimetatud isikud või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad teised sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud isikud.

Esimeses lõigus osutatud isikud on loetletud I lisas.”

| 3) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  1.   Nõukogu koostab I lisas esitatud nimekirja ning muudab seda kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee antud juhistega.
  2.   Nõukogu koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul II lisas esitatud nimekirja ja teeb sellesse muudatusi.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

1.   Nõukogu koostab I lisas esitatud nimekirja ning muudab seda kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee antud juhistega.

2.   Nõukogu koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul II lisas esitatud nimekirja ja teeb sellesse muudatusi.”

| 4) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  1.   Kui julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee määrab loetellu kantava isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse I lisasse.
  2.   Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II lisa.
  3.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.
  4.   Kui on esitatud märkusi või olulisi uusi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab sellest asjaomast isikut või üksust.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Kui julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee määrab loetellu kantava isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse I lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II lisa.

3.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.

4.   Kui on esitatud märkusi või olulisi uusi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab sellest asjaomast isikut või üksust.”

| 5) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  1.   I ja II lisa sisaldavad isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjuseid, nagu need on esitanud julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee seoses I lisaga.
  2.   I ja II lisasse kantakse võimaluse korral teave, mille on esitanud julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee seoses I lisaga ning mis on vajalik asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime ja eesnime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse I lisasse julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   I ja II lisa sisaldavad isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjuseid, nagu need on esitanud julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee seoses I lisaga.

2.   I ja II lisasse kantakse võimaluse korral teave, mille on esitanud julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee seoses I lisaga ning mis on vajalik asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime ja eesnime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse I lisasse julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.”

| 6) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
  2.   Otsus vaadatakse läbi, seda muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomastele otsustele.
  3.   Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu möödumisel. Nende meetmete kohaldamine asjaomaste isikute ja üksuste suhtes lõpetatakse, kui nõukogu teeb artikli 6 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kindlaks, et tingimused kõnealuste meetmete kohaldamiseks ei ole enam täidetud.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus vaadatakse läbi, seda muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomastele otsustele.

3.   Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu möödumisel. Nende meetmete kohaldamine asjaomaste isikute ja üksuste suhtes lõpetatakse, kui nõukogu teeb artikli 6 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kindlaks, et tingimused kõnealuste meetmete kohaldamiseks ei ole enam täidetud.”

Artikkel 2

Otsuse 2010/656/ÜVJP lisa loetakse I lisaks ning selle pealkiri asendatakse järgmisega:

Artikkel 3

Käesoleva otsuse lisa lisatakse otsusele 2010/656/ÜVJP II lisana.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 28.

1

---

LISA

„II LISA

Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud isikute nimekiri

| | Nimi
  (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimis-andmed | Loetellu kandmise põhjused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pascal Affi N’Guessan | Sünniaeg ja koht: 1. jaanuar 1953,
  Bouadikro; Passi number: PD-AE 09DD00013. | Côte d'Ivoire'i Rahvarinde sekretär, endine peaminister.
  Radikaalsete seisukohtade võtmine ja aktiivne väärinfo levitamine.
  Vägivallale õhutamine. |
| 2. | Kolonelleitnant Nathanaël Ahouman Brouha | Sünniaeg: 6. juuni 1960 | Vabariigi Presidendi Julgeolekurühmituse (GSPR) komandant.
  Seotud 25. märtsi 2004. aasta repressioonidega.
  Surmaeskadroni liige. |
| 3. | Gilbert Marie Aké N'Gbo | Sünniaeg ja koht: 8. oktoober 1955, Abidjan
  Passi number: 08 AA 61107 | Väidetav peaminister ning planeerimis- ja arenguminister. |
| 4. | Pierre Israël Amessan Brou | | Côte d'Ivoire'i raadio ja televisiooni peadirektor.
  Vastutab väärinfo levitamise kampaania eest. |
| 5. | Frank Anderson Kouassi | | Riikliku audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogu president.
  Osales aktiivselt väärinfo levitamise kampaanias. |
| 6. | Nadiana Bamba | Sünniaeg ja koht: 13. juuni 1974, Abidjan
  Passi number: PD - AE 061 FP 04 | Pressirühmituse Le temps Notre voie direktor.
  Vastutab väärinfo levitamise kampaania ning kogukondadevahelise vihkamise ja vägivalla õhutamise eest. |
| 7. | Kadet Bertin | Sündinud umbes 1957. aastal Mamas. | Gbagbo julgeolekunõunik.
  Vastutab „presidendile” relvamüügi eest. |
| 8. | Kindral Dogbo Blé | Sünniaeg ja koht: 2. veebruar 1959, Daola | Vabariikliku kaardiväe juht.
  Osalemine 4.-6. novembri 2004. aasta rünnakutes ning järgmiste päevade sündmustes Abidjanis. Surmaeskadroni liige.
  Seotud repressioonidega rahvaliikumise vastu. |
| 9. | Paul Antoine Bohoun Bouabré | Sünniaeg ja koht: 9. veebruar 1957, Issia
  Passi number: PD AE 015 FO 02 | Endine planeerimis- ja arenguminister. |
| 10. | Alamprefekt Oulaï Delefosse | | Endine kontaktametnik Lima relvajõudude juures.
  Patriootilise vastupanuliidu Union patriotique pour la résistance du Grand Ouest (UPRGO) juht
  Vastutab LICORNE'i üksuse sõduritele suunatud ähvarduste eest.
  Seotud Libeeria palgasõdurite värbamisega.
  Gbagdo-meelse sõjalise rühmituse juht.
  Seotud vägivallaaktidega. |
| 11. | Admiral Vagba Faussignau | Sünniaeg ja koht: 31. detsember 1954, Bobia | Côte d'Ivoire'i mereväe komandör, sõjalise staabi alljuht. |
| 12. | Pasteur Gammi | | Côte d'Ivoire'i lääneosa vabastusliikumise Mouvement ivoirien pour la libération de l'Ouest de la Côte d'Ivoire (MILOCI) juht.
  Seotud Logoualé rünnakuga (28. veebruar 2005).
  Seotud riigi lääneosa välismaist päritolu elanikkonna vastu suunatud vägivallaaktidega 2010. aasta novembris ja detsembris. |
| 13. | Laurent Gbagbo | Sünniaeg ja koht: 31. mai 1945, Gagnoa | Väidetav Vabariigi president |
| 14. | Simone Gbagbo | Sünniaeg ja koht: 20. juuni 1949, Moossou | Laurent Gbagbo abikaasa.
  Côte d'Ivoire'i Rahvarinde rühmituse juht Rahvusassamblees. Kahtlustatav poliitilis-religioossete paralleelvõrgustike pidamises, mis on vastu rahvusvahelistele resolutsioonidele. |
| 15. | Kindral Guiai Bi Poin | Sünniaeg ja koht: 31. detsember 1954, Gounela. | Julgeolekuoperatsioonide juhtimiskeskuse (CECOS) ülem.
  Seotud 2004. aasta märtsikuu repressioonidega.
  Seotud sündmustega Hôtel Ivoire'is (november 2004).
  Seotud rahvaliikumise represseerimisega 2010. aasta veebruaris, novembris ja detsembris. |
| 16. | Denis Maho Glofiei | Sündinud Val de Marne'is | Suur-Lääne Vabastusrinde Front de libération du Grand Ouest (FLGO) juht.
  Gbagdo-meelse sõjalise rühmituse juht.
  Seotud vägivallaaktidega. |
| 17. | Kapten Anselme Séka Yapo | Sünniaeg ja koht: 2. mai 1973, Adzopé | Simone Gbagbo ihukaitsja.
  Surmaeskadroni liige. Seotud vägivallaaktide ja mõrvadega. |
| 18. | Désiré Tagro | Sünniaeg ja koht: 27. jaanuar 1959, Issia
  Passi number: PD - AE 065FH08. | Väidetav siseminister, „presidendi” peasekretär.
  Seotud rahvaliikumise vägivaldse represseerimisega 2010. aasta veebruaris, novembris ja detsembris. |
| 19. | Paul Yao N'Dré | Sünniaeg: 29. detsember 1956 | Konstitutsiooninõukogu esimees.
  Kinnitas teadlikult 31. oktoobri ja 28. novembri 2010. aasta presidendivalimiste võltsitud tulemused.” |

Nimi

(ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimis-andmed

Loetellu kandmise põhjused

1.

Pascal Affi N’Guessan

Sünniaeg ja koht: 1. jaanuar 1953,

Bouadikro; Passi number: PD-AE 09DD00013.

Côte d'Ivoire'i Rahvarinde sekretär, endine peaminister.

Radikaalsete seisukohtade võtmine ja aktiivne väärinfo levitamine.

Vägivallale õhutamine.

2.

Kolonelleitnant Nathanaël Ahouman Brouha

Sünniaeg: 6. juuni 1960

Vabariigi Presidendi Julgeolekurühmituse (GSPR) komandant.

Seotud 25. märtsi 2004. aasta repressioonidega.

Surmaeskadroni liige.

3.

Gilbert Marie Aké N'Gbo

Sünniaeg ja koht: 8. oktoober 1955, Abidjan

Passi number: 08 AA 61107

Väidetav peaminister ning planeerimis- ja arenguminister.

4.

Pierre Israël Amessan Brou

Côte d'Ivoire'i raadio ja televisiooni peadirektor.

Vastutab väärinfo levitamise kampaania eest.

5.

Frank Anderson Kouassi

Riikliku audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogu president.

Osales aktiivselt väärinfo levitamise kampaanias.

6.

Nadiana Bamba

Sünniaeg ja koht: 13. juuni 1974, Abidjan

Passi number: PD - AE 061 FP 04

Pressirühmituse Le temps Notre voie direktor.

Vastutab väärinfo levitamise kampaania ning kogukondadevahelise vihkamise ja vägivalla õhutamise eest.

7.

Kadet Bertin

Sündinud umbes 1957. aastal Mamas.

Gbagbo julgeolekunõunik.

Vastutab „presidendile” relvamüügi eest.

8.

Kindral Dogbo Blé

Sünniaeg ja koht: 2. veebruar 1959, Daola

Vabariikliku kaardiväe juht.

Osalemine 4.-6. novembri 2004. aasta rünnakutes ning järgmiste päevade sündmustes Abidjanis. Surmaeskadroni liige.

Seotud repressioonidega rahvaliikumise vastu.

9.

Paul Antoine Bohoun Bouabré

Sünniaeg ja koht: 9. veebruar 1957, Issia

Passi number: PD AE 015 FO 02

Endine planeerimis- ja arenguminister.

10.

Alamprefekt Oulaï Delefosse

Endine kontaktametnik Lima relvajõudude juures.

Patriootilise vastupanuliidu Union patriotique pour la résistance du Grand Ouest (UPRGO) juht

Vastutab LICORNE'i üksuse sõduritele suunatud ähvarduste eest.

Seotud Libeeria palgasõdurite värbamisega.

Gbagdo-meelse sõjalise rühmituse juht.

Seotud vägivallaaktidega.

11.

Admiral Vagba Faussignau

Sünniaeg ja koht: 31. detsember 1954, Bobia

Côte d'Ivoire'i mereväe komandör, sõjalise staabi alljuht.

12.

Pasteur Gammi

Côte d'Ivoire'i lääneosa vabastusliikumise Mouvement ivoirien pour la libération de l'Ouest de la Côte d'Ivoire (MILOCI) juht.

Seotud Logoualé rünnakuga (28. veebruar 2005).

Seotud riigi lääneosa välismaist päritolu elanikkonna vastu suunatud vägivallaaktidega 2010. aasta novembris ja detsembris.

13.

Laurent Gbagbo

Sünniaeg ja koht: 31. mai 1945, Gagnoa

Väidetav Vabariigi president

14.

Simone Gbagbo

Sünniaeg ja koht: 20. juuni 1949, Moossou

Laurent Gbagbo abikaasa.

Côte d'Ivoire'i Rahvarinde rühmituse juht Rahvusassamblees. Kahtlustatav poliitilis-religioossete paralleelvõrgustike pidamises, mis on vastu rahvusvahelistele resolutsioonidele.

15.

Kindral Guiai Bi Poin

Sünniaeg ja koht: 31. detsember 1954, Gounela.

Julgeolekuoperatsioonide juhtimiskeskuse (CECOS) ülem.

Seotud 2004. aasta märtsikuu repressioonidega.

Seotud sündmustega Hôtel Ivoire'is (november 2004).

Seotud rahvaliikumise represseerimisega 2010. aasta veebruaris, novembris ja detsembris.

16.

Denis Maho Glofiei

Sündinud Val de Marne'is

Suur-Lääne Vabastusrinde Front de libération du Grand Ouest (FLGO) juht.

Gbagdo-meelse sõjalise rühmituse juht.

Seotud vägivallaaktidega.

17.

Kapten Anselme Séka Yapo

Sünniaeg ja koht: 2. mai 1973, Adzopé

Simone Gbagbo ihukaitsja.

Surmaeskadroni liige. Seotud vägivallaaktide ja mõrvadega.

18.

Désiré Tagro

Sünniaeg ja koht: 27. jaanuar 1959, Issia

Passi number: PD - AE 065FH08.

Väidetav siseminister, „presidendi” peasekretär.

Seotud rahvaliikumise vägivaldse represseerimisega 2010. aasta veebruaris, novembris ja detsembris.

19.

Paul Yao N'Dré

Sünniaeg: 29. detsember 1956

Konstitutsiooninõukogu esimees.

Kinnitas teadlikult 31. oktoobri ja 28. novembri 2010. aasta presidendivalimiste võltsitud tulemused.”

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 341/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 341/49

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2010,

millega jäetakse määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandluse erinõuete hulgast välja struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaasfinantseeritud tegevuste puhul ilmnevad teatavad eeskirjade eiramised 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9244 all)

(2010/802/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, (1) eriti selle artiklit 70 lõiget 3 ja artikli 105 lõiget 1, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta, (2) eriti selle artikli 103 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (3) eriti selle artikli 74 lõiget 4 ja artiklit 92,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu (edaspidi „struktuurifondid”) ja Ühtekuuluvusfondi õigusraamistik on suures osas paika pandud, seda on tihti ka kohandatud. Struktuurifondide õigusraamistiku kavandamine hõlmab mitmeaastaste arengukavade koostamist mitmes etapis, kusjuures iga etapp on jaotatud seitse aastat kestvaks perioodiks. Iga programmitöö perioodi haldamiseks on mitu eraldi määrust, mille aluseks on samad üldpõhimõtted, kuid millega kehtestatakse ka teatavaid uusi eeskirju asjaomase programmitöö perioodi kohta. Asjakohased sätted 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi jaoks on sätestatud järgmistes määrustes: määrus (EÜ) nr 1083/2006 ja komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1828/2006 (milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi), (4) määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 498/2007 (millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (5) komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1848/2006 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel, infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 595/91 kehtetuks tunnistamise kohta) (6) ja komisjoni 7. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) (7). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu (edaspidi „struktuurifondid”) ja Ühtekuuluvusfondi õigusraamistik on suures osas paika pandud, seda on tihti ka kohandatud. Struktuurifondide õigusraamistiku kavandamine hõlmab mitmeaastaste arengukavade koostamist mitmes etapis, kusjuures iga etapp on jaotatud seitse aastat kestvaks perioodiks. Iga programmitöö perioodi haldamiseks on mitu eraldi määrust, mille aluseks on samad üldpõhimõtted, kuid millega kehtestatakse ka teatavaid uusi eeskirju asjaomase programmitöö perioodi kohta. Asjakohased sätted 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi jaoks on sätestatud järgmistes määrustes: määrus (EÜ) nr 1083/2006 ja komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1828/2006 (milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi), (4) määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 498/2007 (millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (5) komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1848/2006 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel, infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 595/91 kehtetuks tunnistamise kohta) (6) ja komisjoni 7. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) (7).

| (2) | Asjakohased sätted 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi jaoks on sätestatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (8) ja nõukogu 16. mai 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1164/94 (millega asutatakse ühtekuuluvusfond) (9). Komisjoni 11. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1681/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (10) ja komisjoni 26. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1831/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta seoses Ühtekuuluvusfondi kaudu toimuva rahastamisega ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (11) on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse eeskirjade eiramist ja valesti makstud summade sissenõudmist seoses kõnealuste fondide kaudu toimuva rahastamise põhimõtetega ja mida kohaldati sellel programmitöö perioodil. Neis määrustes nähakse ette, et eeskirjade eiramise avastamise korral tuleb sellest teatada. Sellised nõudmised muutsid liikmesriikide ja komisjoni halduskoormuse ebaproportsionaalselt suureks. |
| --- | --- |

(2)

Asjakohased sätted 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi jaoks on sätestatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (8) ja nõukogu 16. mai 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1164/94 (millega asutatakse ühtekuuluvusfond) (9). Komisjoni 11. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1681/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (10) ja komisjoni 26. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1831/94 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta seoses Ühtekuuluvusfondi kaudu toimuva rahastamisega ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas) (11) on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse eeskirjade eiramist ja valesti makstud summade sissenõudmist seoses kõnealuste fondide kaudu toimuva rahastamise põhimõtetega ja mida kohaldati sellel programmitöö perioodil. Neis määrustes nähakse ette, et eeskirjade eiramise avastamise korral tuleb sellest teatada. Sellised nõudmised muutsid liikmesriikide ja komisjoni halduskoormuse ebaproportsionaalselt suureks.

| (3) | Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli (12) artikli 28 lõikega 1 nähakse ette, et meetmed, mille kohta on ühinemiskuupäevaks 21. juunil 1999. aastal vastuvõetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1267/1999 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) (13) alusel tehtud abi käsitlev otsus ja mille rakendamine ei ole ühinemiskuupäevaks lõppenud, loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 alusel komisjoni poolt heakskiidetuks ning kõiki selle määruse alusel heakskiidetud meetmete rakendamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse nende meetmete suhtes. Mis puutub endistesse ISPA (ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) projektidesse, peaks käesolev otsus olema suunatud ka Bulgaariale ja Rumeeniale. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli (12) artikli 28 lõikega 1 nähakse ette, et meetmed, mille kohta on ühinemiskuupäevaks 21. juunil 1999. aastal vastuvõetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1267/1999 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) (13) alusel tehtud abi käsitlev otsus ja mille rakendamine ei ole ühinemiskuupäevaks lõppenud, loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 alusel komisjoni poolt heakskiidetuks ning kõiki selle määruse alusel heakskiidetud meetmete rakendamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse nende meetmete suhtes. Mis puutub endistesse ISPA (ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) projektidesse, peaks käesolev otsus olema suunatud ka Bulgaariale ja Rumeeniale.

| (4) | Selleks, et vähendada liikmesriikide halduskoormust ja suurendada tõhusust, muudeti seega määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 3 lõiget 1 komisjoni määrusega (EÜ) nr 2035/2005 (14) ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 3 lõiget 1 komisjoni määrusega (EÜ) nr 2168/2005 (15) nii, et 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi kohta ei ole liikmesriikidel vaja aru anda juhtumitest, mil ainuke eeskirjade eiramisele viitav asjaolu tuleneb olukorrast, kus liidu eelarvest kaasrahastatavat meedet ei viida osaliselt või täielikult ellu lõpliku abisaaja ja/või abisumma lõppsaaja maksejõuetuse tõttu ja kui juhtum ei hõlma maksejõuetusele eelnevaid muid eiramisi ega kelmusekahtlust (edaspidi „lihtne pankrot”). |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et vähendada liikmesriikide halduskoormust ja suurendada tõhusust, muudeti seega määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 3 lõiget 1 komisjoni määrusega (EÜ) nr 2035/2005 (14) ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 3 lõiget 1 komisjoni määrusega (EÜ) nr 2168/2005 (15) nii, et 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi kohta ei ole liikmesriikidel vaja aru anda juhtumitest, mil ainuke eeskirjade eiramisele viitav asjaolu tuleneb olukorrast, kus liidu eelarvest kaasrahastatavat meedet ei viida osaliselt või täielikult ellu lõpliku abisaaja ja/või abisumma lõppsaaja maksejõuetuse tõttu ja kui juhtum ei hõlma maksejõuetusele eelnevaid muid eiramisi ega kelmusekahtlust (edaspidi „lihtne pankrot”).

| (5) | Kuigi muudetud määrustega (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 lihtsustati kehtivat aruandlussüsteemi, ei hõlmanud tehtud lihtsustused mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud eriülevaate esitamise nõuet. Kogemused, mis on saadud eeskirjade eiramist käsitlevate aruannetega tegelemisel ja esitatud eriülevaadete kontrollimisel (just 1994.–1999. aasta programmitöö perioodi kohta), on näidanud, et liikmesriikide halduskoormus nende mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatu rakendamisel lihtsa pankroti korral on ebaproportsionaalne, kuna on väga ebatõenäoline, et juhtumid, kus summade sissenõudmine ei ole võimalik, on tingitud liikmesriikide ametiasutuste veast või hooletusest. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi muudetud määrustega (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 lihtsustati kehtivat aruandlussüsteemi, ei hõlmanud tehtud lihtsustused mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud eriülevaate esitamise nõuet. Kogemused, mis on saadud eeskirjade eiramist käsitlevate aruannetega tegelemisel ja esitatud eriülevaadete kontrollimisel (just 1994.–1999. aasta programmitöö perioodi kohta), on näidanud, et liikmesriikide halduskoormus nende mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatu rakendamisel lihtsa pankroti korral on ebaproportsionaalne, kuna on väga ebatõenäoline, et juhtumid, kus summade sissenõudmine ei ole võimalik, on tingitud liikmesriikide ametiasutuste veast või hooletusest.

| (6) | Määruste (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 muudetud versioonides sätestatud eesmärkide tõhusamaks muutmise huvides on asjakohane laiendada lihtsustamist ka nõude suhtes, mis käsitleb mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud eriülevaate esitamist, nii et liikmesriigid, kellele on olnud kasulik nende määruste artikli 3 lõike 1 teise punkti lihtsustamine, saaksid kasu ka artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandlusnõude lihtsustamisest. |
| --- | --- |

(6)

Määruste (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 muudetud versioonides sätestatud eesmärkide tõhusamaks muutmise huvides on asjakohane laiendada lihtsustamist ka nõude suhtes, mis käsitleb mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud eriülevaate esitamist, nii et liikmesriigid, kellele on olnud kasulik nende määruste artikli 3 lõike 1 teise punkti lihtsustamine, saaksid kasu ka artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandlusnõude lihtsustamisest.

| (7) | Kuna struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi õigusraamistik ning nende fondide ebaõige kasutamine on seotud konkreetse programmitöö perioodiga, siis on ebaproportsionaalse halduskoormuse nõuete kindlakstegemine kehtiva aruandlussüsteemi raames võimalik alles siis, kui konkreetse programmitöö perioodi tegevus on lõpetatud. Seega oli vaja teatavat ajavahemikku, et aruandlussüsteemi tõhusalt hinnata ja parandada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi õigusraamistik ning nende fondide ebaõige kasutamine on seotud konkreetse programmitöö perioodiga, siis on ebaproportsionaalse halduskoormuse nõuete kindlakstegemine kehtiva aruandlussüsteemi raames võimalik alles siis, kui konkreetse programmitöö perioodi tegevus on lõpetatud. Seega oli vaja teatavat ajavahemikku, et aruandlussüsteemi tõhusalt hinnata ja parandada.

| (8) | Aruandluskohustust püüti veelgi lihtsustada määrustega (EÜ) nr 2035/2005 ja (EÜ) nr 2168/2005, millegi muudeti vastavalt määruseid (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94. Kõige olulisem muudatus oli see, et nii määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 12 lõikes 1 kui ka määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 12 lõikes 1 sätestatud aruandluskohustuse piirmäära tõsteti 4 000 eurolt 10 000 eurole. Määruste (EÜ) nr 2035/2005 ja (EÜ) nr 2168/2005 jõustumise ja 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi lõpu vahel oleva aja lühidust arvestades ei suudetud aruandlussüsteemi kavandatud lihtsustamisi selle programmitööperioodi osas täielikult rakendada, seega tekkis vajadus kõrvaldada aruandluskohustused enne 28. veebruari 2006 teavitatud selliste juhtumite puhul, mis hõlmavad alla 10 000 euro suurusi summasid. |
| --- | --- |

(8)

Aruandluskohustust püüti veelgi lihtsustada määrustega (EÜ) nr 2035/2005 ja (EÜ) nr 2168/2005, millegi muudeti vastavalt määruseid (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94. Kõige olulisem muudatus oli see, et nii määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 12 lõikes 1 kui ka määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 12 lõikes 1 sätestatud aruandluskohustuse piirmäära tõsteti 4 000 eurolt 10 000 eurole. Määruste (EÜ) nr 2035/2005 ja (EÜ) nr 2168/2005 jõustumise ja 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi lõpu vahel oleva aja lühidust arvestades ei suudetud aruandlussüsteemi kavandatud lihtsustamisi selle programmitööperioodi osas täielikult rakendada, seega tekkis vajadus kõrvaldada aruandluskohustused enne 28. veebruari 2006 teavitatud selliste juhtumite puhul, mis hõlmavad alla 10 000 euro suurusi summasid.

| (9) | Võrdse kohtlemise eesmärgil tuleks kõigi struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamisel esinevate eeskirjade eiramise aruandluskohustuste puhul rakendada tõstetud piirmäära ning määruste (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 muudetud versioonides sätestatud aruandlussüsteemi kavandatud lihtsustamist. |
| --- | --- |

(9)

Võrdse kohtlemise eesmärgil tuleks kõigi struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamisel esinevate eeskirjade eiramise aruandluskohustuste puhul rakendada tõstetud piirmäära ning määruste (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 muudetud versioonides sätestatud aruandlussüsteemi kavandatud lihtsustamist.

| (10) | Käesolev otsus ei piira liikmesriikide kohustust võtta kõik asjakohased meetmed põhjendamatult välja makstud summade sissenõudmiseks ja teavitada komisjoni sissenõutud summadest. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira liikmesriikide kohustust võtta kõik asjakohased meetmed põhjendamatult välja makstud summade sissenõudmiseks ja teavitada komisjoni sissenõutud summadest.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas fondide koordineerimiskomitee, Euroopa Kalandusfondi komitee ja maaelu arengu komitee arvamustega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas fondide koordineerimiskomitee, Euroopa Kalandusfondi komitee ja maaelu arengu komitee arvamustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid ei pea esitama 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi kohta struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamisel kaasrahastatud tegevuste puhul esinevate eeskirjade eiramise kohta järgmist teavet:

| a) | eriülevaade, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 juhtumite puhul, kui on tegemist nende määruste artikli 3 lõike 1 teise punkti esimese lõigus osutatud lihtsa pankrotiga (välja arvatud juhul, kui komisjon seda selgesõnaliselt nõuab); |
| --- | --- |

a)

eriülevaade, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 juhtumite puhul, kui on tegemist nende määruste artikli 3 lõike 1 teise punkti esimese lõigus osutatud lihtsa pankrotiga (välja arvatud juhul, kui komisjon seda selgesõnaliselt nõuab);

| b) | aruanded, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 juhtumite puhul, kus tegemist on alla 10 000 euro suuruste summadega (välja arvatud juhul, kui komisjon seda selgesõnaliselt nõuab). |
| --- | --- |

b)

aruanded, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1681/94 artikli 5 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1831/94 artikli 5 lõikes 2 juhtumite puhul, kus tegemist on alla 10 000 euro suuruste summadega (välja arvatud juhul, kui komisjon seda selgesõnaliselt nõuab).

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Johannes HAHN

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

1

(2)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 120, 10.5.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 355, 15.12.2006, lk 56.

6

(7)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 74.

7

(8)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1.

9

(10)  EÜT L 178, 12.7.1994, lk 43.

10

(11)  EÜT L 191, 27.7.1994, lk 9.

11

(12)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 29.

12

(13)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73.

13

(14)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 8.

14

(15)  ELT L 345, 28.12.2005, lk 15.

15

---