# Uradni list L 7/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.007.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 7 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5411. januar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.007.slv

Uradni list

Evropske unije

L 7

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5411. januar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/3/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. februarja 2010 o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba Danske Statsbaner (Državna pomoč C 41/08 (ex NN 35/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 975)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. julija 2010 o državni pomoči C 34/08 (ex N 170/08), ki jo je Nemčija odobrila podjetju Deutsche Solar AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4489)

   (
  1
  ) | 40 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2011/3/EU

*

Sklep Komisije z dne 24. februarja 2010 o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba Danske Statsbaner (Državna pomoč C 41/08 (ex NN 35/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 975)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 975)

1

1

2011/4/EU

*

Sklep Komisije z dne 6. julija 2010 o državni pomoči C 34/08 (ex N 170/08), ki jo je Nemčija odobrila podjetju Deutsche Solar AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4489)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4489)

1

40

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. oktobra 2009 o davčni amortizaciji finančnega dobrega imena (goodwill) za prevzeme tujih deležev C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Španije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8107)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2011/5/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. oktobra 2009 o davčni amortizaciji finančnega dobrega imena (goodwill) za prevzeme tujih deležev C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Španije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8107)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8107)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 11.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 7/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. februarja 2010

o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba Danske Statsbaner (Državna pomoč C 41/08 (ex NN 35/08))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 975)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/3/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (2),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija se je po dveh pritožbah in številnih izmenjavah med njo in obema pritožnikoma na eni strani ter njo in danskimi organi na drugi strani 10. septembra 2008 odločila, da sproži formalni postopek preiskave v tej zadevi, in z objavo odločitve v Uradnem listu Evropske unije
   (3) pozvala Dansko in zainteresirane strani, naj ji predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je po dveh pritožbah in številnih izmenjavah med njo in obema pritožnikoma na eni strani ter njo in danskimi organi na drugi strani 10. septembra 2008 odločila, da sproži formalni postopek preiskave v tej zadevi, in z objavo odločitve v Uradnem listu Evropske unije
   (3) pozvala Dansko in zainteresirane strani, naj ji predložijo svoje pripombe.

| (2) | Odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave je bila delno predmet ničnostne tožbe, ki jo je eden od pritožnikov vložil pri Sodišču prve stopnje Evropske unije. Ta tožba je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Sodišča prve stopnje z dne 25. novembra 2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave je bila delno predmet ničnostne tožbe, ki jo je eden od pritožnikov vložil pri Sodišču prve stopnje Evropske unije. Ta tožba je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Sodišča prve stopnje z dne 25. novembra 2009 (4).

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 17. decembra 2009 pozvala Dansko in zainteresirane strani, naj ji predložijo pripombe o ustrezni pravni podlagi za preučitev združljivosti v tej zadevi v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in 1107/70 (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 17. decembra 2009 pozvala Dansko in zainteresirane strani, naj ji predložijo pripombe o ustrezni pravni podlagi za preučitev združljivosti v tej zadevi v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in 1107/70 (5).

2.   PREDSTAVITEV UPRAVIČENCA IN PRITOŽNIKOV

2.1   UPRAVIČENEC DO UKREPOV: DANSKE STATSBANER

2.1.1   DANSKO ŽELEZNIŠKO PODJETJE Z DOLGO TRADICIJO

| (4) | Danske Statsbaner SV (v nadaljnjem besedilu: DSB) je železniško podjetje na Danskem z dolgo tradicijo. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (v nadaljnjem besedilu: DSB) je železniško podjetje na Danskem z dolgo tradicijo.

| (5) | DSB je v celoti v lasti države Danske. (6) Opravlja le storitve železniškega potniškega prevoza in povezane storitve. (7) Prek hčerinskih družb med drugim deluje tudi na Švedskem, Norveškem in v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(5)

DSB je v celoti v lasti države Danske. (6) Opravlja le storitve železniškega potniškega prevoza in povezane storitve. (7) Prek hčerinskih družb med drugim deluje tudi na Švedskem, Norveškem in v Združenem kraljestvu.

| (6) | Danski parlament je leta 1998 sprejel zakon, s katerim je železniško infrastrukturo ločil od dejavnosti železniškega prevoza družbe DSB. (8). |
| --- | --- |

(6)

Danski parlament je leta 1998 sprejel zakon, s katerim je železniško infrastrukturo ločil od dejavnosti železniškega prevoza družbe DSB. (8).

| (7) | DSB je imela leta 2008 približno 9 200 zaposlenih. Njen promet leta 2008 je bil približno 9,85 milijarde DKK (1,32 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(7)

DSB je imela leta 2008 približno 9 200 zaposlenih. Njen promet leta 2008 je bil približno 9,85 milijarde DKK (1,32 milijarde EUR).

2.1.2   USTANOVITEV JAVNEGA PODJETJA DSB

| (8) | Družba DSB je bila leta 1999 preoblikovana v neodvisno javno podjetje. (9). |
| --- | --- |

(8)

Družba DSB je bila leta 1999 preoblikovana v neodvisno javno podjetje. (9).

| (9) | Ob tej priložnosti je bil vzpostavljen nov model finančnega poslovodenja podjetja. Otvoritvena bilanca stanja podjetja je bila pripravljena na podlagi ocene sredstev in obveznosti. Danski organi so navedli, da je DSB za vse pomembne postavke pridobila drugo oceno, ki so jo pripravili neodvisni izvedenci. |
| --- | --- |

(9)

Ob tej priložnosti je bil vzpostavljen nov model finančnega poslovodenja podjetja. Otvoritvena bilanca stanja podjetja je bila pripravljena na podlagi ocene sredstev in obveznosti. Danski organi so navedli, da je DSB za vse pomembne postavke pridobila drugo oceno, ki so jo pripravili neodvisni izvedenci.

| (10) | Danski organi so pojasnili, da je bil lastniški kapital družbe DSB določen v primerjavi s podobnimi podjetji, ki imajo velika osnovna sredstva. Končna otvoritvena bilanca stanja podjetja je temeljila na 36-odstotni stopnji solventnosti in začetni dodelitvi sredstev. |
| --- | --- |

(10)

Danski organi so pojasnili, da je bil lastniški kapital družbe DSB določen v primerjavi s podobnimi podjetji, ki imajo velika osnovna sredstva. Končna otvoritvena bilanca stanja podjetja je temeljila na 36-odstotni stopnji solventnosti in začetni dodelitvi sredstev.

| (11) | Poleg tega je treba opozoriti, da je bil pravni okvir, ki se uporablja za DSB, dopolnjen z računovodskimi standardi in nacionalnimi smernicami na področju konkurence, v katerih se od podjetja zahteva, da vodi ločeno računovodstvo za svoje glavne dejavnosti in tako preprečuje navzkrižno subvencioniranje. Pogodbena plačila, ki se družbi DSB nakažejo na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza, se tako knjižijo ločeno od drugih dejavnosti, ki se opravljajo na tržni podlagi. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je treba opozoriti, da je bil pravni okvir, ki se uporablja za DSB, dopolnjen z računovodskimi standardi in nacionalnimi smernicami na področju konkurence, v katerih se od podjetja zahteva, da vodi ločeno računovodstvo za svoje glavne dejavnosti in tako preprečuje navzkrižno subvencioniranje. Pogodbena plačila, ki se družbi DSB nakažejo na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza, se tako knjižijo ločeno od drugih dejavnosti, ki se opravljajo na tržni podlagi.

| (12) | Računovodski izkazi družbe DSB se vodijo za vsako dejavnost in temeljijo na podrobnem stroškovnem računovodstvu z uporabo delitvenih ključev za stroške in prihodke. (10). |
| --- | --- |

(12)

Računovodski izkazi družbe DSB se vodijo za vsako dejavnost in temeljijo na podrobnem stroškovnem računovodstvu z uporabo delitvenih ključev za stroške in prihodke. (10).

2.1.3   SKUPINA DSB

i.   DSB S-tog a/s

| (13) | Skupina DSB ima tudi hčerinsko družbo DSB S-tog a/s, ki je v 100-odstotni lasti DSB SV in opravlja vse primestne železniške storitve na širšem območju Köbenhavna. |
| --- | --- |

(13)

Skupina DSB ima tudi hčerinsko družbo DSB S-tog a/s, ki je v 100-odstotni lasti DSB SV in opravlja vse primestne železniške storitve na širšem območju Köbenhavna.

| (14) | Računovodski izkazi družbe DSB S-tog a/s se vodijo ločeno od izkazov družbe DBS SV, saj gre za neodvisno družbo. Prav tako je v računovodskem pravilniku družbe DSB določeno, da se morajo transakcije med družbama DSB in DSB S-tog a/s opravljati pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(14)

Računovodski izkazi družbe DSB S-tog a/s se vodijo ločeno od izkazov družbe DBS SV, saj gre za neodvisno družbo. Prav tako je v računovodskem pravilniku družbe DSB določeno, da se morajo transakcije med družbama DSB in DSB S-tog a/s opravljati pod tržnimi pogoji.

| (15) | Presežek, ki ga ustvari hčerinska družba DSB S-tog a/s, se po obdavčitvi upošteva v konsolidiranem poslovnem izidu DSB SV. Dividendna politika države Danske je opredeljena glede na matično družbo DSB SV, ker ta izplačuje dividende. |
| --- | --- |

(15)

Presežek, ki ga ustvari hčerinska družba DSB S-tog a/s, se po obdavčitvi upošteva v konsolidiranem poslovnem izidu DSB SV. Dividendna politika države Danske je opredeljena glede na matično družbo DSB SV, ker ta izplačuje dividende.

ii.   Druge udeležbe

| (16) | DSB ima v 100-odstotni lasti družbe DSB Sverige AB, DSB Norge in DSB UK Ltd AS, katerih dejavnost je, kot je omenjeno zgoraj, opravljanje storitev potniškega prevoza in drugih povezanih storitev, in sicer na Švedskem, Norveškem oziroma v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(16)

DSB ima v 100-odstotni lasti družbe DSB Sverige AB, DSB Norge in DSB UK Ltd AS, katerih dejavnost je, kot je omenjeno zgoraj, opravljanje storitev potniškega prevoza in drugih povezanih storitev, in sicer na Švedskem, Norveškem oziroma v Združenem kraljestvu.

| (17) | Poleg tega ima DSB 60-odstotni delež v družbi Roslagstag AB, ki upravlja progo Roslag v stockholmski regiji. DSB je lastnica družbe zasebnega prava BSD ApS, ki je odgovorna za varstvo pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega ima DSB 60-odstotni delež v družbi Roslagstag AB, ki upravlja progo Roslag v stockholmski regiji. DSB je lastnica družbe zasebnega prava BSD ApS, ki je odgovorna za varstvo pravic intelektualne lastnine.

| (18) | Poleg tega sta družbi DSB in DSB S-tog a/s skupaj lastnici holdinga DSB Rejsekort A/S, ki ima v lasti 52-odstotni delež družbe Rejsekort A/S, ki je ponudnik elektronskih vozovnic za javni prevoz. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega sta družbi DSB in DSB S-tog a/s skupaj lastnici holdinga DSB Rejsekort A/S, ki ima v lasti 52-odstotni delež družbe Rejsekort A/S, ki je ponudnik elektronskih vozovnic za javni prevoz.

| (19) | DSB je nazadnje tudi 100-odstotna lastnica verige trgovin na železniških postajah Kort & Godt. |
| --- | --- |

(19)

DSB je nazadnje tudi 100-odstotna lastnica verige trgovin na železniških postajah Kort & Godt.

2.2   PRITOŽNIKA

2.2.1   PRVI PRITOŽNIK

| (20) | Prvi pritožnik je Grahundbus, zasebno podjetje za storitve avtobusnega potniškega prevoza (v nadaljnjem besedilu: Grahundbus). |
| --- | --- |

(20)

Prvi pritožnik je Grahundbus, zasebno podjetje za storitve avtobusnega potniškega prevoza (v nadaljnjem besedilu: Grahundbus).

2.2.2   DRUGI PRITOŽNIK

| (21) | Drugi pritožnik je Dansk Kollektiv Traffik, poklicno združenje, ki zastopa več danskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: DKT). |
| --- | --- |

(21)

Drugi pritožnik je Dansk Kollektiv Traffik, poklicno združenje, ki zastopa več danskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: DKT).

3.   PODROBEN OPIS POGODB O IZVAJANJU JAVNE SLUŽBE PREVOZA, KI STA JIH SKLENILA DANSKO MINISTRSTVO ZA PROMET IN DSB

3.1   PRAVNI OKVIR POGODB O IZVAJANJU JAVNE SLUŽBE PREVOZA NA DANSKEM

| (22) | Družba DSB je imela do 1. januarja 2000 monopol nad storitvami železniškega potniškega prevoza na Danskem. Danski zakonodajalec je od takrat ukinil ta monopol in predvidel dve alternativni ureditvi za opravljanje železniškega potniškega prevoza: (11).






  — | po eni strani železniški potniški prevoz, ki se opravlja na tržni podlagi in za katerega javni organi ne plačujejo nadomestila („prosti promet“); |
| --- | --- | --- |

(22)

Družba DSB je imela do 1. januarja 2000 monopol nad storitvami železniškega potniškega prevoza na Danskem. Danski zakonodajalec je od takrat ukinil ta monopol in predvidel dve alternativni ureditvi za opravljanje železniškega potniškega prevoza: (11).

—

po eni strani železniški potniški prevoz, ki se opravlja na tržni podlagi in za katerega javni organi ne plačujejo nadomestila („prosti promet“);

| — | po drugi strani prevoz, ki se opravlja v okviru pogodb o izvajanju javne službe in za katerega javni organi plačujejo nadomestilo („javni promet“). |
| --- | --- |

—

po drugi strani prevoz, ki se opravlja v okviru pogodb o izvajanju javne službe in za katerega javni organi plačujejo nadomestilo („javni promet“).

| (23) | Glede na navedbe danskih organov se zdaj nobena storitev potniškega prevoza ne opravlja redno v okviru ureditve prostega prometa. |
| --- | --- |

(23)

Glede na navedbe danskih organov se zdaj nobena storitev potniškega prevoza ne opravlja redno v okviru ureditve prostega prometa.

| (24) | Danski zakonodajni okvir ločuje med dvema vrstama pogodb o izvajanju javne službe prevoza:






  — | pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki so sklenjene po postopku s pogajanji med pristojnimi javnimi organi in izvajalcem storitev brez predhodne objave javnega razpisa. Ministrstvo za promet je organ, ki je na Danskem pristojen za pogajanja o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, razen za povezave, na katerih opravljajo storitve nekateri mali regionalni izvajalci; |
| --- | --- | --- |

(24)

Danski zakonodajni okvir ločuje med dvema vrstama pogodb o izvajanju javne službe prevoza:

—

pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki so sklenjene po postopku s pogajanji med pristojnimi javnimi organi in izvajalcem storitev brez predhodne objave javnega razpisa. Ministrstvo za promet je organ, ki je na Danskem pristojen za pogajanja o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, razen za povezave, na katerih opravljajo storitve nekateri mali regionalni izvajalci;

| — | pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki so dodeljene po postopku javnega razpisa. Pristojni organ za te pogodbe, sklenjene po javnem razpisu, je Trafikstyrelsen, regulativni organ, ki ga je ustanovilo ministrstvo za promet. |
| --- | --- |

—

pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki so dodeljene po postopku javnega razpisa. Pristojni organ za te pogodbe, sklenjene po javnem razpisu, je Trafikstyrelsen, regulativni organ, ki ga je ustanovilo ministrstvo za promet.

| (25) | Družba DSB v teh okoliščinah opravlja storitve prevoza po glavnih ter regionalnih in lokalnih železniških progah v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki jih je z ministrstvom za promet sklenila po postopku s pogajanji. |
| --- | --- |

(25)

Družba DSB v teh okoliščinah opravlja storitve prevoza po glavnih ter regionalnih in lokalnih železniških progah v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki jih je z ministrstvom za promet sklenila po postopku s pogajanji.

| (26) | V zadnjih letih se je uporaba postopka javnega razpisa postopno razširila. Družba Arriva je tako leta 2002 dobila pogodbo za del regionalnega javnega prevoza na zahodu Danske. Tudi skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi DSB in First Group (DSB First), je leta 2007 dobilo pogodbo za del regionalnega javnega prevoza na vzhodu Danske in jugu Švedske, ki vključuje regionalne nadnacionalne javnoprometne povezave. |
| --- | --- |

(26)

V zadnjih letih se je uporaba postopka javnega razpisa postopno razširila. Družba Arriva je tako leta 2002 dobila pogodbo za del regionalnega javnega prevoza na zahodu Danske. Tudi skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi DSB in First Group (DSB First), je leta 2007 dobilo pogodbo za del regionalnega javnega prevoza na vzhodu Danske in jugu Švedske, ki vključuje regionalne nadnacionalne javnoprometne povezave.

| (27) | Danski organi so izrazili tudi namen, da bi bilo več pogodb sklenjenih na podlagi javnega razpisa. |
| --- | --- |

(27)

Danski organi so izrazili tudi namen, da bi bilo več pogodb sklenjenih na podlagi javnega razpisa.

3.2   POGODBA O IZVAJANJU JAVNE SLUŽBE PREVOZA ZA OBDOBJE 2000–2004

| (28) | Ta pogodba se nanaša na prevoz po glavnih in regionalnih železniških progah, ki ga je družba DSB izvajala v okviru javne službe v obdobju 2000–2004. |
| --- | --- |

(28)

Ta pogodba se nanaša na prevoz po glavnih in regionalnih železniških progah, ki ga je družba DSB izvajala v okviru javne službe v obdobju 2000–2004.

| (29) | V oddelku 1 je določeno, da je „cilj te pogodbe [...] spodbujati pozitiven razvoj železniškega potniškega prevoza, pri čemer se kot izhodišče uporabi dober finančni položaj družbe DSB, tj. danskega javnega železniškega podjetja“. |
| --- | --- |

(29)

V oddelku 1 je določeno, da je „cilj te pogodbe [...] spodbujati pozitiven razvoj železniškega potniškega prevoza, pri čemer se kot izhodišče uporabi dober finančni položaj družbe DSB, tj. danskega javnega železniškega podjetja“.

| (30) | V naslednjih uvodnih izjavah so povzete najpomembnejše določbe za analizo te pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(30)

V naslednjih uvodnih izjavah so povzete najpomembnejše določbe za analizo te pogodbe o izvajanju javne službe prevoza.

3.2.1   VSEBINA POGODBE (12)

| (31) | V členu 3 je opredeljeno področje uporabe pogodbe. Sklicuje se na opravljanje storitev železniškega prevoza in storitev za potnike. Pogodba ne pokriva niti storitev javnega prevoza, ki se oddajajo po javnem razpisu, niti prevoza v prostem prometu, ki zajema prevoz blaga. |
| --- | --- |

(31)

V členu 3 je opredeljeno področje uporabe pogodbe. Sklicuje se na opravljanje storitev železniškega prevoza in storitev za potnike. Pogodba ne pokriva niti storitev javnega prevoza, ki se oddajajo po javnem razpisu, niti prevoza v prostem prometu, ki zajema prevoz blaga.

| (32) | Prevozne storitve, ki jih opravlja DSB, so podrobno opredeljene v členu 7 pogodbe. DSB mora zagotoviti določeno količino storitev merjeno v kilometrih prog (v nadaljnjem besedilu: železniških kilometrih) med trajanjem pogodbe.

  Železniški kilometri med trajanjem pogodbe











  Leto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vlak. km (v mio.) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

Prevozne storitve, ki jih opravlja DSB, so podrobno opredeljene v členu 7 pogodbe. DSB mora zagotoviti določeno količino storitev merjeno v kilometrih prog (v nadaljnjem besedilu: železniških kilometrih) med trajanjem pogodbe.

Železniški kilometri med trajanjem pogodbe

Leto

2000

2001

2002

2003

2004

Vlak. km (v mio.)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | V členu 7.1.a je bil določen cilj, da bo treba od 1. januarja 2006 letno opraviti 51 milijonov železniških kilometrov. |
| --- | --- |

(33)

V členu 7.1.a je bil določen cilj, da bo treba od 1. januarja 2006 letno opraviti 51 milijonov železniških kilometrov.

| (34) | Vendar je v členu 8 pogodbe vseeno natančneje določeno, da se dansko ministrstvo za promet lahko odloči, da objavi javni razpis za določen del prevoženih železniških kilometrov, kar bi povzročilo odpoved pogodbe. V določbah člena 8 je podrobno opredeljena pravna ureditev, ki se uporablja za javne razpise. Opredeljene so tudi posledice, zlasti glede zmanjšanja nadomestil in posledic v zvezi z železniškim voznim parkom. |
| --- | --- |

(34)

Vendar je v členu 8 pogodbe vseeno natančneje določeno, da se dansko ministrstvo za promet lahko odloči, da objavi javni razpis za določen del prevoženih železniških kilometrov, kar bi povzročilo odpoved pogodbe. V določbah člena 8 je podrobno opredeljena pravna ureditev, ki se uporablja za javne razpise. Opredeljene so tudi posledice, zlasti glede zmanjšanja nadomestil in posledic v zvezi z železniškim voznim parkom.

| (35) | V členu 7 so določena tudi pravila o voznih redih in pogostnosti prevoznih storitev. Kar zadeva vozne rede, je v členu 9 določeno njihovo usklajevanje. Več določb zagotavlja, da lahko DSB vzpostavi usklajen sistem javnega prevoza, tako da omogoči uskladitev avtobusov in vlakov. |
| --- | --- |

(35)

V členu 7 so določena tudi pravila o voznih redih in pogostnosti prevoznih storitev. Kar zadeva vozne rede, je v členu 9 določeno njihovo usklajevanje. Več določb zagotavlja, da lahko DSB vzpostavi usklajen sistem javnega prevoza, tako da omogoči uskladitev avtobusov in vlakov.

| (36) | V členu 10 sta določeni uporaba in pridobitev novega železniškega voznega parka v skupni vrednosti 5,6 milijarde DKK do leta 2006. Ta novi vozni park je nov model dizelskih vlakov, imenovanih IC4. Tehnične lastnosti teh novih vlakov glede hitrosti, števila sedežev ali stopnje udobja ter pogoji za uporabo teh vlakov na nekaterih povezavah so opredeljeni v členu 10. Te naložbe se kompenzirajo s spodaj opisanimi pogodbenimi plačili. |
| --- | --- |

(36)

V členu 10 sta določeni uporaba in pridobitev novega železniškega voznega parka v skupni vrednosti 5,6 milijarde DKK do leta 2006. Ta novi vozni park je nov model dizelskih vlakov, imenovanih IC4. Tehnične lastnosti teh novih vlakov glede hitrosti, števila sedežev ali stopnje udobja ter pogoji za uporabo teh vlakov na nekaterih povezavah so opredeljeni v členu 10. Te naložbe se kompenzirajo s spodaj opisanimi pogodbenimi plačili.

| (37) | Druge pomembne določbe, ki jih je treba omeniti, so:






  — | člen 11, v katerem so navedeni pogoji v zvezi z infrastrukturo in opredeljeni odnosi z Banedanmark, |
| --- | --- | --- |

(37)

Druge pomembne določbe, ki jih je treba omeniti, so:

—

člen 11, v katerem so navedeni pogoji v zvezi z infrastrukturo in opredeljeni odnosi z Banedanmark,

| — | člen 12, ki vsebuje določbe o storitvah za potnike, |
| --- | --- |

—

člen 12, ki vsebuje določbe o storitvah za potnike,

| — | člen 13, v katerem so opredeljene sankcije v primeru netočnosti, |
| --- | --- |

—

člen 13, v katerem so opredeljene sankcije v primeru netočnosti,

| — | člen 14, v katerem so opredeljeni pogoji za določitev cen prevoza. |
| --- | --- |

—

člen 14, v katerem so opredeljeni pogoji za določitev cen prevoza.

3.2.2   POGODBENA PLAČILA

| (38) | Finančna nadomestila, ki jih prejema družba DSB, so opredeljena v členu 4 pogodbe. |
| --- | --- |

(38)

Finančna nadomestila, ki jih prejema družba DSB, so opredeljena v členu 4 pogodbe.

| (39) | Prihodke od prodaje vozovnic dobi DSB. DSB poleg tega prejema od danskega ministrstva za promet tudi pogodbena plačila za storitve, opravljene v skladu s pogodbo. |
| --- | --- |

(39)

Prihodke od prodaje vozovnic dobi DSB. DSB poleg tega prejema od danskega ministrstva za promet tudi pogodbena plačila za storitve, opravljene v skladu s pogodbo.

| (40) | Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

  Pogodbena plačila za obdobje 2000–2004











  Leto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mio) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

Pogodbena plačila za obdobje 2000–2004

Leto

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (v mio)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Ta plačila se vsako leto prilagodijo glede na gibanje indeksa neto cen. |
| --- | --- |

(41)

Ta plačila se vsako leto prilagodijo glede na gibanje indeksa neto cen.

| (42) | Znesek pogodbenih plačil temelji na predvidenem desetletnem proračunu družbe DSB, ki je bil sprejet 11. junija 1999 in v katerem je opredeljena dolgoročna finančna strategija te družbe. |
| --- | --- |

(42)

Znesek pogodbenih plačil temelji na predvidenem desetletnem proračunu družbe DSB, ki je bil sprejet 11. junija 1999 in v katerem je opredeljena dolgoročna finančna strategija te družbe.

| (43) | V členu 4 so predvidene tudi nekatere prilagoditve v zvezi s petletnim okvirnim sporazumom z dne 26. novembra 1999, ki se uporablja v sektorju železniškega prevoza. Na podlagi tega okvirnega sporazuma je bilo sprejetih več posebnih dopolnitev k pogodbi, ki se nanašajo na:






  — | pridobitev in začetek obratovanja novega voznega parka (člen 10 pogodbe), |
| --- | --- | --- |

(43)

V členu 4 so predvidene tudi nekatere prilagoditve v zvezi s petletnim okvirnim sporazumom z dne 26. novembra 1999, ki se uporablja v sektorju železniškega prevoza. Na podlagi tega okvirnega sporazuma je bilo sprejetih več posebnih dopolnitev k pogodbi, ki se nanašajo na:

—

pridobitev in začetek obratovanja novega voznega parka (člen 10 pogodbe),

| — | poole primestnega železniškega prometa in posodobitev železniških postaj, |
| --- | --- |

—

poole primestnega železniškega prometa in posodobitev železniških postaj,

| — | izboljšanje kakovosti železniške povezave Odense–Svendborg, |
| --- | --- |

—

izboljšanje kakovosti železniške povezave Odense–Svendborg,

| — | finančne spodbude za spodbujanje razumnega obsega prevoza na družbenoekonomski ravni. |
| --- | --- |

—

finančne spodbude za spodbujanje razumnega obsega prevoza na družbenoekonomski ravni.

| (44) | Pogodbena plačila pokrivajo amortizacijo in obresti v zvezi z voznim parkom, pridobljenim v skladu s členom 10 pogodbe. Vendar druge dopolnitve lahko povzročijo povečanje pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(44)

Pogodbena plačila pokrivajo amortizacijo in obresti v zvezi z voznim parkom, pridobljenim v skladu s členom 10 pogodbe. Vendar druge dopolnitve lahko povzročijo povečanje pogodbenih plačil.

| (45) | Člen 5 se nanaša na pristojbine za uporabo železniške infrastrukture. Pogodbena plačila zajemajo izdatke družbe DSB za plačilo pristojbin za uporabo železniške infrastrukture, ki jih mora plačati za vlake, za katere velja pogodba. V členu 5 je določen tudi mehanizem letnega prilagajanja teh pristojbin. |
| --- | --- |

(45)

Člen 5 se nanaša na pristojbine za uporabo železniške infrastrukture. Pogodbena plačila zajemajo izdatke družbe DSB za plačilo pristojbin za uporabo železniške infrastrukture, ki jih mora plačati za vlake, za katere velja pogodba. V členu 5 je določen tudi mehanizem letnega prilagajanja teh pristojbin.

3.2.3   MESTNI PREVOZ

| (46) | Dansko ministrstvo za promet je pogodbo sklenilo tudi z družbo DSB S-tog a/s, in sicer za opravljanje javne službe v obdobju 2000–2004 v elektrificiranem metropolitanskem železniškem omrežju. |
| --- | --- |

(46)

Dansko ministrstvo za promet je pogodbo sklenilo tudi z družbo DSB S-tog a/s, in sicer za opravljanje javne službe v obdobju 2000–2004 v elektrificiranem metropolitanskem železniškem omrežju.

| (47) | Ta pogodba je sestavljena po istem vzorcu kot pogodba o javnih storitvah prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah in vsebuje podobne določbe. V njej so podrobno opisane storitve metropolitanskega javnega prevoza, ki jih mora opravljati družba DSB S-tog a/s, ki je med trajanjem pogodbe obvezana opraviti določene količine storitev (merjene v železniških kilometrih). Vsebuje obveznosti o voznih redih in pogostnosti prevoznih storitev ter določbe o uporabi in pridobitvi novega voznega parka. |
| --- | --- |

(47)

Ta pogodba je sestavljena po istem vzorcu kot pogodba o javnih storitvah prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah in vsebuje podobne določbe. V njej so podrobno opisane storitve metropolitanskega javnega prevoza, ki jih mora opravljati družba DSB S-tog a/s, ki je med trajanjem pogodbe obvezana opraviti določene količine storitev (merjene v železniških kilometrih). Vsebuje obveznosti o voznih redih in pogostnosti prevoznih storitev ter določbe o uporabi in pridobitvi novega voznega parka.

| (48) | Tudi sistem nadomestil, uveden s to pogodbo, je enak sistemu iz pogodbe o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. Pogodbena plačila so določena na isti osnovi za izračun (6-odstotna donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi). |
| --- | --- |

(48)

Tudi sistem nadomestil, uveden s to pogodbo, je enak sistemu iz pogodbe o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. Pogodbena plačila so določena na isti osnovi za izračun (6-odstotna donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi).

| (49) | Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici, zanje pa veljajo enaka pravila kot pri pogodbi o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah.

  Pogodbena plačila za obdobje 2000–2004











  Leto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mio.) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici, zanje pa veljajo enaka pravila kot pri pogodbi o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah.

Pogodbena plačila za obdobje 2000–2004

Leto

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (v mio.)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3   POGODBA O IZVAJANJU JAVNE SLUŽBE PREVOZA ZA OBDOBJE 2005–2014

| (50) | Druga pogodba med danskim ministrstvom za promet in DSB se nanaša na opravljanje javnih služb prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah v obdobju med letoma 2005 in 2014. |
| --- | --- |

(50)

Druga pogodba med danskim ministrstvom za promet in DSB se nanaša na opravljanje javnih služb prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah v obdobju med letoma 2005 in 2014.

| (51) | Predmet pogodbe je v uvodu opisan tako: „Določiti jasen okvir za tako opravljanje teh javnih storitev, da bo državi zagotovljen najboljši mogoči rezultat na področju železniškega potniškega prometa, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev za železniški prevoz, in skrbeti, da ima družba DSB dober finančni položaj.“ |
| --- | --- |

(51)

Predmet pogodbe je v uvodu opisan tako: „Določiti jasen okvir za tako opravljanje teh javnih storitev, da bo državi zagotovljen najboljši mogoči rezultat na področju železniškega potniškega prometa, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev za železniški prevoz, in skrbeti, da ima družba DSB dober finančni položaj.“

3.3.1   VSEBINA POGODBE (13)

| (52) | V členu 1.1 je opredeljeno področje uporabe pogodbe. Omenjeni so posebni odseki omrežja, na katerih je zagotovljen promet kot javna storitev v skladu s pogodbo. |
| --- | --- |

(52)

V členu 1.1 je opredeljeno področje uporabe pogodbe. Omenjeni so posebni odseki omrežja, na katerih je zagotovljen promet kot javna storitev v skladu s pogodbo.

| (53) | Treba je opozoriti, da DSB na dveh posebnih povezavah ne prejema prihodkov od prodanih vozovnic. Pogodba se nanaša tudi na mednarodne povezave z Nemčijo in povezavo Köbenhavn–Ystad, ki je bila prej zagotovljena v okviru prostega prometa. |
| --- | --- |

(53)

Treba je opozoriti, da DSB na dveh posebnih povezavah ne prejema prihodkov od prodanih vozovnic. Pogodba se nanaša tudi na mednarodne povezave z Nemčijo in povezavo Köbenhavn–Ystad, ki je bila prej zagotovljena v okviru prostega prometa.

| (54) | Prevozne storitve, ki jih opravlja DSB, so opredeljene v načrtih prometa (število vlakov in razmiki med vlaki), postankov (ustavljanje na postajah) in prog (zahteve po povezavah). Ti trije načrti so opisani v členu 1 poleg pravil o številu sedežev, pogostnosti, zanesljivosti, zadovoljstvu potnikov, prekinitvah storitev in drugih posebnih pogojih. |
| --- | --- |

(54)

Prevozne storitve, ki jih opravlja DSB, so opredeljene v načrtih prometa (število vlakov in razmiki med vlaki), postankov (ustavljanje na postajah) in prog (zahteve po povezavah). Ti trije načrti so opisani v členu 1 poleg pravil o številu sedežev, pogostnosti, zanesljivosti, zadovoljstvu potnikov, prekinitvah storitev in drugih posebnih pogojih.

| (55) | V členu 2 so določena podrobna pravila za določitev cen, ki zajemajo posebne določbe o prevozih čez ožino Öresund. |
| --- | --- |

(55)

V členu 2 so določena podrobna pravila za določitev cen, ki zajemajo posebne določbe o prevozih čez ožino Öresund.

| (56) | Člen 3 se nanaša na področje uporabe zadevnih prevoznih storitev v primerjavi s storitvami, ki se opravljajo v prostem prometu. V odstavku 3.3 je zlasti določeno, da je mogoče storitve javnega prevoza razširiti prek sedanjega okvira, vendar brez povečanja pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(56)

Člen 3 se nanaša na področje uporabe zadevnih prevoznih storitev v primerjavi s storitvami, ki se opravljajo v prostem prometu. V odstavku 3.3 je zlasti določeno, da je mogoče storitve javnega prevoza razširiti prek sedanjega okvira, vendar brez povečanja pogodbenih plačil.

| (57) | V členu 4 so določena pravila, odgovornosti in obveznosti v zvezi s posodobitvijo železniških postaj. DSB mora pripraviti načrte za posodobitev železniških postaj in jih predložiti v vednost danskemu ministrstvu za promet. |
| --- | --- |

(57)

V členu 4 so določena pravila, odgovornosti in obveznosti v zvezi s posodobitvijo železniških postaj. DSB mora pripraviti načrte za posodobitev železniških postaj in jih predložiti v vednost danskemu ministrstvu za promet.

| (58) | V členu 5 pogodbe so naštete posebne zaveze družbe DSB za opravljanje prevoznih dejavnosti. Te zaveze se med drugim nanašajo na obveščanje, inšpekcijske preglede opreme, obveznost dajanja voznega parka na razpolago izvajalcem storitev v primeru javnega razpisa za nekatere povezave in nekatere pogoje za izdajanje vozovnic ali brezplačnih vozovnic za nekatere kategorije potnikov. |
| --- | --- |

(58)

V členu 5 pogodbe so naštete posebne zaveze družbe DSB za opravljanje prevoznih dejavnosti. Te zaveze se med drugim nanašajo na obveščanje, inšpekcijske preglede opreme, obveznost dajanja voznega parka na razpolago izvajalcem storitev v primeru javnega razpisa za nekatere povezave in nekatere pogoje za izdajanje vozovnic ali brezplačnih vozovnic za nekatere kategorije potnikov.

| (59) | Nazadnje so v členu 6 določeni možnost in pogoji za organizacijo javnega razpisa za nekatere povezave in posledično zmanjšanje pogodbenih plačil za zadevne storitve. |
| --- | --- |

(59)

Nazadnje so v členu 6 določeni možnost in pogoji za organizacijo javnega razpisa za nekatere povezave in posledično zmanjšanje pogodbenih plačil za zadevne storitve.

3.3.2   POGODBENA PLAČILA

| (60) | Finančna nadomestila za družbo DSB so določena v členu 7 pogodbe. |
| --- | --- |

(60)

Finančna nadomestila za družbo DSB so določena v členu 7 pogodbe.

| (61) | Prihodke od prodanih vozovnic načeloma dobi DSB. (14) DSB poleg tega od danskega ministrstva za promet prejema tudi pogodbeno plačilo za storitve, določene v pogodbi. |
| --- | --- |

(61)

Prihodke od prodanih vozovnic načeloma dobi DSB. (14) DSB poleg tega od danskega ministrstva za promet prejema tudi pogodbeno plačilo za storitve, določene v pogodbi.

| (62) | Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

  Pogodbena plačila za obdobje 2005–2014
















  Leto | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mio.) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

Pogodbena plačila za obdobje 2005–2014

Leto

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (v mio.)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Ta plačila so fiksna in jih ni mogoče samodejno prilagajati, razen če ni v pogodbi določeno drugače. Vendar se vsako leto prilagodijo glede na gibanje indeksa neto cen, navedenega v zakonu o javnih financah. |
| --- | --- |

(63)

Ta plačila so fiksna in jih ni mogoče samodejno prilagajati, razen če ni v pogodbi določeno drugače. Vendar se vsako leto prilagodijo glede na gibanje indeksa neto cen, navedenega v zakonu o javnih financah.

| (64) | V pogodbi ni navedeno, kako je izračunan znesek pogodbenih plačil. Dansko ministrstvo za promet je navedlo, da plačila temeljijo na desetletnem proračunu, pripravljenem na podlagi ocen stroškov in prihodkov. |
| --- | --- |

(64)

V pogodbi ni navedeno, kako je izračunan znesek pogodbenih plačil. Dansko ministrstvo za promet je navedlo, da plačila temeljijo na desetletnem proračunu, pripravljenem na podlagi ocen stroškov in prihodkov.

| (65) | Pogodbena plačila med drugim pokrivajo amortizacijo in obresti v zvezi z novim železniškim voznim parkom, kot je opisano v naslednji preglednici:

  Amortizacija novega voznega parka v obdobju 2005–2014
















  (v mio. DKK) |
| --- | --- |
| Leto | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Lokalni vlaki | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Pogodbena plačila med drugim pokrivajo amortizacijo in obresti v zvezi z novim železniškim voznim parkom, kot je opisano v naslednji preglednici:

Amortizacija novega voznega parka v obdobju 2005–2014

(v mio. DKK)

Leto

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Lokalni vlaki

15

44

74

89

89

| (66) | Načrt dobave za letne naložbe v nov vozni park je predstavljen v spodnji preglednici:

  Dobava novega voznega parka















  Leto | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Lokalni vlaki | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Načrt dobave za letne naložbe v nov vozni park je predstavljen v spodnji preglednici:

Dobava novega voznega parka

Leto

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Lokalni vlaki

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | V pogodbo je bilo vnesenih več določb zaradi upoštevanja zamud pri dobavi voznega parka v okviru pogodbe za obdobje 2000–2004. |
| --- | --- |

(67)

V pogodbo je bilo vnesenih več določb zaradi upoštevanja zamud pri dobavi voznega parka v okviru pogodbe za obdobje 2000–2004.

| (68) | V členu 7.1.2 je predvidena možnost, da se pogodbena plačila vsako leto prilagodijo glede na dobavo novega voznega parka. Te prilagoditve pa ne bi smele povzročiti, da bi DSB prejela večje nadomestilo. Prilagoditve se ne izvedejo, če je zadevni znesek manjši od 8 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(68)

V členu 7.1.2 je predvidena možnost, da se pogodbena plačila vsako leto prilagodijo glede na dobavo novega voznega parka. Te prilagoditve pa ne bi smele povzročiti, da bi DSB prejela večje nadomestilo. Prilagoditve se ne izvedejo, če je zadevni znesek manjši od 8 milijonov DKK.

3.3.3   MESTNI PREVOZ

| (69) | Druga pogodba med danskim ministrstvom za promet in družbo DSB S-tog a/s se nanaša na opravljanje storitev javnega prevoza v elektrificiranem metropolitanskem železniškem omrežju v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(69)

Druga pogodba med danskim ministrstvom za promet in družbo DSB S-tog a/s se nanaša na opravljanje storitev javnega prevoza v elektrificiranem metropolitanskem železniškem omrežju v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2014.

| (70) | Ta pogodba temelji na sistemu podobnih določb kot pogodba o javnih storitvah prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. V njej so določene storitve, ki jih mora opraviti družba DSB S-tog a/s, in sicer v zvezi z zadevnimi progami, prevoznimi storitvami, zahtevami glede zmogljivosti, rednosti in zanesljivosti storitve ter stopnje zadovoljstva potnikov in celo prekinitev storitev. Določeni so tudi pogoji za določanje cen, posodobitev železniških postaj in obveščanje. Določene so sankcije v primeru neupoštevanja pogodbe. |
| --- | --- |

(70)

Ta pogodba temelji na sistemu podobnih določb kot pogodba o javnih storitvah prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. V njej so določene storitve, ki jih mora opraviti družba DSB S-tog a/s, in sicer v zvezi z zadevnimi progami, prevoznimi storitvami, zahtevami glede zmogljivosti, rednosti in zanesljivosti storitve ter stopnje zadovoljstva potnikov in celo prekinitev storitev. Določeni so tudi pogoji za določanje cen, posodobitev železniških postaj in obveščanje. Določene so sankcije v primeru neupoštevanja pogodbe.

| (71) | Sistem nadomestil, uveden s to pogodbo, je enak sistemu iz pogodbe o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. Pogodbena plačila so določena na isti osnovi za izračun (6-odstotna donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi). |
| --- | --- |

(71)

Sistem nadomestil, uveden s to pogodbo, je enak sistemu iz pogodbe o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah. Pogodbena plačila so določena na isti osnovi za izračun (6-odstotna donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi).

| (72) | Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

  Pogodbena plačila za obdobje 2005–2014
















  Leto | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (v mio.) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Pogodbena plačila so opisana v spodnji preglednici:

Pogodbena plačila za obdobje 2005–2014

Leto

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (v mio.)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | V tej pogodbi so enako kot v pogodbi o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah določeni pogoji za spreminjanje teh plačil in pogodbena plačila za amortizacijo voznega parka. |
| --- | --- |

(73)

V tej pogodbi so enako kot v pogodbi o izvajanju javne službe prevoza po glavnih in regionalnih železniških progah določeni pogoji za spreminjanje teh plačil in pogodbena plačila za amortizacijo voznega parka.

4.   RAZLOG ZA SPREJETJE ODLOČITVE O SPROŽITVI POSTOPKA

| (74) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o združljivosti nadomestil za zagotavljanje javnih storitev, izplačanih družbi DSB, z notranjim trgom. Omenila je, da je cilj postopka ugotoviti, ali obravnavane pogodbe o izvajanju javne službe prevoza zajemajo dodelitev državne pomoči družbi DSB in ali so izplačana pogodbena plačila čezmerno nadomestila stroške, ki jih je DSB imela zaradi izpolnjevanja nalog javne službe, opredeljenih v pogodbah. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o združljivosti nadomestil za zagotavljanje javnih storitev, izplačanih družbi DSB, z notranjim trgom. Omenila je, da je cilj postopka ugotoviti, ali obravnavane pogodbe o izvajanju javne službe prevoza zajemajo dodelitev državne pomoči družbi DSB in ali so izplačana pogodbena plačila čezmerno nadomestila stroške, ki jih je DSB imela zaradi izpolnjevanja nalog javne službe, opredeljenih v pogodbah.

| (75) | Prvič, Komisija se je vprašala o obstoju gospodarske prednosti v korist družbe DSB. Zato je uporabila merila, ki jih je Sodišče določilo v sodbi Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(75)

Prvič, Komisija se je vprašala o obstoju gospodarske prednosti v korist družbe DSB. Zato je uporabila merila, ki jih je Sodišče določilo v sodbi Altmark
   (16).

| (76) | Čeprav je Komisija menila, da je bil upravičenec v resnici odgovoren za izpolnjevanje jasno opredeljenih obveznosti javne službe prevoza (uvodne izjave od 69 do 76 odločitve o sprožitvi postopka), je, nasprotno, izrazila dvom o obstoju vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril, na podlagi katerih je bilo izračunano nadomestilo za obdobje 2009–2014 (uvodne izjave od 77 do 80 navedene odločitve). |
| --- | --- |

(76)

Čeprav je Komisija menila, da je bil upravičenec v resnici odgovoren za izpolnjevanje jasno opredeljenih obveznosti javne službe prevoza (uvodne izjave od 69 do 76 odločitve o sprožitvi postopka), je, nasprotno, izrazila dvom o obstoju vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril, na podlagi katerih je bilo izračunano nadomestilo za obdobje 2009–2014 (uvodne izjave od 77 do 80 navedene odločitve).

| (77) | Komisija je podvomila tudi o tem, ali nadomestila niso presegala tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. Komisija je glede tega želela posebej preučiti presežke dobička DSB (uvodne izjave od 83 do 90 odločitve o sprožitvi postopka), zamude pri dobavi voznega parka (uvodne izjave od 91 do 100 navedene odločitve) in poseben primer povezave Köbenhavn–Ystad (uvodne izjave od 101 do 103 navedene odločitve). |
| --- | --- |

(77)

Komisija je podvomila tudi o tem, ali nadomestila niso presegala tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. Komisija je glede tega želela posebej preučiti presežke dobička DSB (uvodne izjave od 83 do 90 odločitve o sprožitvi postopka), zamude pri dobavi voznega parka (uvodne izjave od 91 do 100 navedene odločitve) in poseben primer povezave Köbenhavn–Ystad (uvodne izjave od 101 do 103 navedene odločitve).

| (78) | Komisija je poleg tega opozorila, da pogodbe o izvajanju javne službe prevoza niso bile dodeljene po postopku javnega razpisa. Zato je izrazila dvom, da je bila raven potrebnega nadomestila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (uvodne izjave od 104 do 107 navedene odločitve). |
| --- | --- |

(78)

Komisija je poleg tega opozorila, da pogodbe o izvajanju javne službe prevoza niso bile dodeljene po postopku javnega razpisa. Zato je izrazila dvom, da je bila raven potrebnega nadomestila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (uvodne izjave od 104 do 107 navedene odločitve).

| (79) | Nadomestila za javne storitve so državna sredstva ter lahko izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, zato je Komisija izrazila skrb, da pogodbe o izvajanju javne službe prevoza vsebujejo elemente državne pomoči v korist družbi DSB. |
| --- | --- |

(79)

Nadomestila za javne storitve so državna sredstva ter lahko izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, zato je Komisija izrazila skrb, da pogodbe o izvajanju javne službe prevoza vsebujejo elemente državne pomoči v korist družbi DSB.

| (80) | Komisija se je nato vprašala o združljivosti pogodb o izvajanju javne službe prevoza z notranjim trgom na podlagi člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

Komisija se je nato vprašala o združljivosti pogodb o izvajanju javne službe prevoza z notranjim trgom na podlagi člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (17).

| (81) | Komisija je podvomila tudi o tem, ali je bil znesek nadomestila, to je cena, ki jo je plačala danska vlada, omejen na to, kar je potrebno za kritje stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, in sicer iz razlogov, pojasnjenih zgoraj pri oceni upoštevanja tretjega merila, določenega v sodbi Altmark. Predvsem je izrazila dvom, da je bilo mogoče s tem, da je država Danska dobila dividende od dobička družbe DSB, in z zmanjšanjem letnih pogodbenih plačil preprečiti vsakršno tveganje čezmernih nadomestil (uvodni izjavi 129 in 131 navedene odločitve). |
| --- | --- |

(81)

Komisija je podvomila tudi o tem, ali je bil znesek nadomestila, to je cena, ki jo je plačala danska vlada, omejen na to, kar je potrebno za kritje stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, in sicer iz razlogov, pojasnjenih zgoraj pri oceni upoštevanja tretjega merila, določenega v sodbi Altmark. Predvsem je izrazila dvom, da je bilo mogoče s tem, da je država Danska dobila dividende od dobička družbe DSB, in z zmanjšanjem letnih pogodbenih plačil preprečiti vsakršno tveganje čezmernih nadomestil (uvodni izjavi 129 in 131 navedene odločitve).

5.   TRDITVE DANSKIH ORGANOV PO SPROŽITVI POSTOPKA

| (82) | Danski organi v dopisu z dne 12. decembra 2008 menijo, da so že v okviru prejšnjih zahtev Komisije za informacije poslali dejanske in pravne elemente, ki jih Komisija potrebuje za ugotovitev, da pogodbena plačila niso državna pomoč ali vsaj, da je morebitna državna pomoč združljiva s Pogodbo. Tako so spomnili na dejanske in pravne elemente, ki so jih poslali Komisiji. Poleg tega so predstavili trditve o dejanskih in pravnih elementih, ki jih je bilo treba natančneje pojasniti zaradi dogodkov, ki so se med tem zgodili, ali z vidika pripomb, ki jih je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(82)

Danski organi v dopisu z dne 12. decembra 2008 menijo, da so že v okviru prejšnjih zahtev Komisije za informacije poslali dejanske in pravne elemente, ki jih Komisija potrebuje za ugotovitev, da pogodbena plačila niso državna pomoč ali vsaj, da je morebitna državna pomoč združljiva s Pogodbo. Tako so spomnili na dejanske in pravne elemente, ki so jih poslali Komisiji. Poleg tega so predstavili trditve o dejanskih in pravnih elementih, ki jih je bilo treba natančneje pojasniti zaradi dogodkov, ki so se med tem zgodili, ali z vidika pripomb, ki jih je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

| (83) | Danski organi poleg tega načeloma trdijo, da se strinjajo s sklepanjem Komisije, kar zadeva, po eni strani, preverjanje obstoja državne pomoči na podlagi meril iz sodbe Altmark in, po drugi strani, pravno podlago za oceno združljivosti s Pogodbo. |
| --- | --- |

(83)

Danski organi poleg tega načeloma trdijo, da se strinjajo s sklepanjem Komisije, kar zadeva, po eni strani, preverjanje obstoja državne pomoči na podlagi meril iz sodbe Altmark in, po drugi strani, pravno podlago za oceno združljivosti s Pogodbo.

| (84) | Nasprotno pa so izrazili nestrinjanje z razlago, ki jo je Komisija navedla glede sodbe Danske Busvognmænd (znana tudi kot sodba Combus). (18) Komisija namreč meni, da če pogodba o izvajanju javne službe prevoza pomeni državno pomoč, bi ta morala biti priglašena. Nasprotno pa danski organi menijo, da če se uporablja Uredba (EGS) št. 1191/69 in so nadomestila, predvidena v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, v skladu z Uredbo, za ta nadomestila ne velja obveznost priglasitve na podlagi člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

Nasprotno pa so izrazili nestrinjanje z razlago, ki jo je Komisija navedla glede sodbe Danske Busvognmænd (znana tudi kot sodba Combus). (18) Komisija namreč meni, da če pogodba o izvajanju javne službe prevoza pomeni državno pomoč, bi ta morala biti priglašena. Nasprotno pa danski organi menijo, da če se uporablja Uredba (EGS) št. 1191/69 in so nadomestila, predvidena v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, v skladu z Uredbo, za ta nadomestila ne velja obveznost priglasitve na podlagi člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (85) | Nazadnje, Danska poudarja, da je v novejši sodni praksi in zlasti v sodbi Splošnega sodišča Evropske unije v zadevi T-289/03 (Bupa) določeno, da je treba merila iz sodbe Altmark uporabljati ob upoštevanju položaja v zadevnem sektorju in da imajo države članice široko diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(85)

Nazadnje, Danska poudarja, da je v novejši sodni praksi in zlasti v sodbi Splošnega sodišča Evropske unije v zadevi T-289/03 (Bupa) določeno, da je treba merila iz sodbe Altmark uporabljati ob upoštevanju položaja v zadevnem sektorju in da imajo države članice široko diskrecijsko pravico.

| (86) | Danski organi opozarjajo, da je Komisija priznala, da se je drugo merilo iz sodbe Altmark upoštevalo pri nadomestilu, izplačanem za obdobje 1998–2008, vendar je glede tega podvomila v zvezi z obdobjem 2009–2014. |
| --- | --- |

(86)

Danski organi opozarjajo, da je Komisija priznala, da se je drugo merilo iz sodbe Altmark upoštevalo pri nadomestilu, izplačanem za obdobje 1998–2008, vendar je glede tega podvomila v zvezi z obdobjem 2009–2014.

| (87) | Danski organi menijo, da ta dvom temelji na nesporazumu, ker je bilo nadomestilo enako kot v prejšnjem obdobju izračunano na podlagi desetletnega proračuna za obdobje 2005–2014. |
| --- | --- |

(87)

Danski organi menijo, da ta dvom temelji na nesporazumu, ker je bilo nadomestilo enako kot v prejšnjem obdobju izračunano na podlagi desetletnega proračuna za obdobje 2005–2014.

| (88) | Ta proračun so poslali Komisiji ter predstavili napovedi in predpostavke, uporabljene za utemeljitev tega proračuna, in sicer:






  — | splošno letno inflacijo v višini 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(88)

Ta proračun so poslali Komisiji ter predstavili napovedi in predpostavke, uporabljene za utemeljitev tega proračuna, in sicer:

—

splošno letno inflacijo v višini 2,5 %,

| — | zvišanje cen vozovnic za 2,5 % v skladu z inflacijo, |
| --- | --- |

—

zvišanje cen vozovnic za 2,5 % v skladu z inflacijo,

| — | povprečno povečanje produktivnosti za 2,5 % na leto, |
| --- | --- |

—

povprečno povečanje produktivnosti za 2,5 % na leto,

| — | letno obrestno mero v višini 5,15 %, |
| --- | --- |

—

letno obrestno mero v višini 5,15 %,

| — | donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi v višini 6 %, |
| --- | --- |

—

donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi v višini 6 %,

| — | naložbe v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK, |
| --- | --- |

—

naložbe v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK,

| — | povečanje števila prevoženih kilometrov za približno 20 %, |
| --- | --- |

—

povečanje števila prevoženih kilometrov za približno 20 %,

| — | povečanje števila potnikov za približno 20 %, |
| --- | --- |

—

povečanje števila potnikov za približno 20 %,

| — | oprostitev davka na izplačane plače za zaposlene v družbi DSB. |
| --- | --- |

—

oprostitev davka na izplačane plače za zaposlene v družbi DSB.

| (89) | Danska je poleg tega pojasnila, da je bil ta proračun prvotno pripravljen na podlagi obveznosti glede pristojbin za infrastrukturo v letu 2003. Spremembe teh obveznosti in posledično zmanjšanje nadomestil, izplačanih družbi DSB, so bile v tem času vključene v pogodbo, preden je bila podpisana. Ministrstvo za promet je vsebino pogodbe in proračun predstavilo v aktu št. 112 iz leta 2004, ti podatki pa so bili vključeni tudi v zakon o javnih financah. |
| --- | --- |

(89)

Danska je poleg tega pojasnila, da je bil ta proračun prvotno pripravljen na podlagi obveznosti glede pristojbin za infrastrukturo v letu 2003. Spremembe teh obveznosti in posledično zmanjšanje nadomestil, izplačanih družbi DSB, so bile v tem času vključene v pogodbo, preden je bila podpisana. Ministrstvo za promet je vsebino pogodbe in proračun predstavilo v aktu št. 112 iz leta 2004, ti podatki pa so bili vključeni tudi v zakon o javnih financah.

| (90) | Danski organi so predložili trditve in informacije o treh vidikih, o katerih je Komisija izrazila dvom v zvezi s tveganjem čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(90)

Danski organi so predložili trditve in informacije o treh vidikih, o katerih je Komisija izrazila dvom v zvezi s tveganjem čezmernih nadomestil.

i.   Izboljšanje rezultatov družbe DSB

| (91) | Najprej, danski organi menijo, da izboljšanje poslovnega izida DSB ni posledica čezmernih nadomestil. Po njihovem mnenju je bila osnova za izračun nadomestila pravilna, torej doseženega izboljšanja poslovnega izida ni mogoče pripisati morebitnim čezmernim nadomestilom, temveč drugim okoliščinam. |
| --- | --- |

(91)

Najprej, danski organi menijo, da izboljšanje poslovnega izida DSB ni posledica čezmernih nadomestil. Po njihovem mnenju je bila osnova za izračun nadomestila pravilna, torej doseženega izboljšanja poslovnega izida ni mogoče pripisati morebitnim čezmernim nadomestilom, temveč drugim okoliščinam.

| (92) | Danska je predložila podrobno analizo razvoja lastniškega kapitala družbe DSB, ki se je v obdobju 1999–2004 povečal s 4,797 milijarde DKK na 7,701 milijarde DKK (oziroma za 2,852 milijarde DKK). Povečanje lastniškega kapitala je posledica nekaterih okoliščin, ki se niso upoštevale pri pripravi proračuna, med njimi pa so močno izboljšanje učinkovitosti družbe DSB, ki je bilo nepričakovano, in višji izredni prihodki, na primer od prodaje nepremičnin. To niso okoliščine, ki bi jih danska vlada lahko razumno upoštevala pri pripravi proračuna in posledično pri določitvi zneska nadomestila. |
| --- | --- |

(92)

Danska je predložila podrobno analizo razvoja lastniškega kapitala družbe DSB, ki se je v obdobju 1999–2004 povečal s 4,797 milijarde DKK na 7,701 milijarde DKK (oziroma za 2,852 milijarde DKK). Povečanje lastniškega kapitala je posledica nekaterih okoliščin, ki se niso upoštevale pri pripravi proračuna, med njimi pa so močno izboljšanje učinkovitosti družbe DSB, ki je bilo nepričakovano, in višji izredni prihodki, na primer od prodaje nepremičnin. To niso okoliščine, ki bi jih danska vlada lahko razumno upoštevala pri pripravi proračuna in posledično pri določitvi zneska nadomestila.

| (93) | Danski organi pojasnjujejo, da povečanje lastniškega kapitala vseeno ni posledica prevelikih donacij za poslovanje, ki jih je nakazala država, temveč je posledica petih drugih dejavnikov, od katerih so bili nekateri nepredvideni:






  — | po eni strani je bil zelo velik del povečanja lastniškega kapitala družbe DSB predviden v okviru ustanovitvenega proračuna (1,709 milijarde DKK). Akt št. 249/1999 kaže, da je na začetku obstajal očiten političen in gospodarski pogoj, ki je usmerjal preoblikovanje DSB v uspešno neodvisno javno podjetje, po katerem bi morala ta družba v nekaj letih doseči vsaj 30-odstotno stopnjo solventnosti. Ta predpogoj je temeljil na gospodarski oceni stopenj solventnosti, ki so potrebne za podjetja podobne velikosti kot DSB, |
| --- | --- | --- |

(93)

Danski organi pojasnjujejo, da povečanje lastniškega kapitala vseeno ni posledica prevelikih donacij za poslovanje, ki jih je nakazala država, temveč je posledica petih drugih dejavnikov, od katerih so bili nekateri nepredvideni:

—

po eni strani je bil zelo velik del povečanja lastniškega kapitala družbe DSB predviden v okviru ustanovitvenega proračuna (1,709 milijarde DKK). Akt št. 249/1999 kaže, da je na začetku obstajal očiten političen in gospodarski pogoj, ki je usmerjal preoblikovanje DSB v uspešno neodvisno javno podjetje, po katerem bi morala ta družba v nekaj letih doseči vsaj 30-odstotno stopnjo solventnosti. Ta predpogoj je temeljil na gospodarski oceni stopenj solventnosti, ki so potrebne za podjetja podobne velikosti kot DSB,

| — | konec tega obdobja, in sicer leta 2005, so bile državi izplačane dividende (736 milijonov DKK), kar pomeni, da družba DSB v resnici konec leta 2004 ni mogla razpolagati s svojim lastniškim kapitalom, |
| --- | --- |

—

konec tega obdobja, in sicer leta 2005, so bile državi izplačane dividende (736 milijonov DKK), kar pomeni, da družba DSB v resnici konec leta 2004 ni mogla razpolagati s svojim lastniškim kapitalom,

| — | del povečanja lastniškega kapitala je posledica sprememb računovodskih praks leta 1999 in 2001 v zvezi s predpogoji, na podlagi katerih je bil pripravljen začetni proračun za leto 1999 (ocena lastniškega kapitala v višini 594 milijonov DKK). Ta sprememba računovodskih praks ni imela nobenega dejanskega ekonomskega učinka za podjetje, zato je treba to popraviti. Danski organi tako poudarjajo, da je mogoče v popravljenih podatkih teh računovodskih sprememb ugotoviti, da je bil razvoj lastniškega kapitala v resnici negativen, saj se je zmanjšal za 135 milijonov DKK, |
| --- | --- |

—

del povečanja lastniškega kapitala je posledica sprememb računovodskih praks leta 1999 in 2001 v zvezi s predpogoji, na podlagi katerih je bil pripravljen začetni proračun za leto 1999 (ocena lastniškega kapitala v višini 594 milijonov DKK). Ta sprememba računovodskih praks ni imela nobenega dejanskega ekonomskega učinka za podjetje, zato je treba to popraviti. Danski organi tako poudarjajo, da je mogoče v popravljenih podatkih teh računovodskih sprememb ugotoviti, da je bil razvoj lastniškega kapitala v resnici negativen, saj se je zmanjšal za 135 milijonov DKK,

| — | stopnja davka od dobička pravnih oseb, ki je bila ob pripravi ustanovitvenega proračuna leta 1999 32 %, se je nato (v letih 2002, 2003 in 2004) znižala na 30 %. To znižanje davčne stopnje je v zadevnem obdobju povzročilo nepredviden dobiček v višini 43 milijonov DKK. Če ne bi bilo tega učinka, bi lahko opazili negativen vpliv na lastniški kapital v višini 178 milijonov DKK, |
| --- | --- |

—

stopnja davka od dobička pravnih oseb, ki je bila ob pripravi ustanovitvenega proračuna leta 1999 32 %, se je nato (v letih 2002, 2003 in 2004) znižala na 30 %. To znižanje davčne stopnje je v zadevnem obdobju povzročilo nepredviden dobiček v višini 43 milijonov DKK. Če ne bi bilo tega učinka, bi lahko opazili negativen vpliv na lastniški kapital v višini 178 milijonov DKK,

| — | zmanjšanje lastniškega kapitala v otvoritveni bilanci stanja za leto 1999 v višini 36 milijonov DKK. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje lastniškega kapitala v otvoritveni bilanci stanja za leto 1999 v višini 36 milijonov DKK.

| (94) | Po mnenju Danske ti elementi dokazujejo, da povečanje lastniškega kapitala družbe DSB ni posledica velikih donacij za poslovanje, ki jih je nakazala država, in da ga je treba gledati z vidika zgoraj navedenih finančnih, računovodskih in davčnih dejavnikov. DSB torej donacij, ki jih je prejela od države, ni uporabila za povečanje lastniškega kapitala v deležih, večjih od zneska, določenega v ustanovitvenem proračunu. |
| --- | --- |

(94)

Po mnenju Danske ti elementi dokazujejo, da povečanje lastniškega kapitala družbe DSB ni posledica velikih donacij za poslovanje, ki jih je nakazala država, in da ga je treba gledati z vidika zgoraj navedenih finančnih, računovodskih in davčnih dejavnikov. DSB torej donacij, ki jih je prejela od države, ni uporabila za povečanje lastniškega kapitala v deležih, večjih od zneska, določenega v ustanovitvenem proračunu.

| (95) | Danski organi glede izida iz poslovanja, vknjiženega v proračun pred izplačilom dividend poudarjajo, da ugotovljeno izboljšanje izida ne kaže, da je DSB prejela čezmerna nadomestila. To izboljšanje naj bi bilo predvsem posledica vrste dejavnikov – s pozitivnimi in negativnimi vplivi –, ki jih ni bilo mogoče upoštevati, ko je bila določena raven nadomestil. |
| --- | --- |

(95)

Danski organi glede izida iz poslovanja, vknjiženega v proračun pred izplačilom dividend poudarjajo, da ugotovljeno izboljšanje izida ne kaže, da je DSB prejela čezmerna nadomestila. To izboljšanje naj bi bilo predvsem posledica vrste dejavnikov – s pozitivnimi in negativnimi vplivi –, ki jih ni bilo mogoče upoštevati, ko je bila določena raven nadomestil.

| (96) | Danska meni, da so take spremembe glede na prvotni proračun neizogibne, ko gre za večletne pogodbe o izpolnjevanju obveznosti javne službe. V teh primerih zneska nadomestila ni mogoče določiti tako, da bi bilo po naknadni preučitvi mogoče trditi, da natančno ustreza dejanskim stroškom po odbitku prihodkov in razumnega dobička. |
| --- | --- |

(96)

Danska meni, da so take spremembe glede na prvotni proračun neizogibne, ko gre za večletne pogodbe o izpolnjevanju obveznosti javne službe. V teh primerih zneska nadomestila ni mogoče določiti tako, da bi bilo po naknadni preučitvi mogoče trditi, da natančno ustreza dejanskim stroškom po odbitku prihodkov in razumnega dobička.

| (97) | Po mnenju danskih organov lahko celo v primeru, ko obveznost javne službe izhaja iz dodelitve javnega naročila, pride do sprememb na trgu in v položaju zadevnega podjetja, kot je dejstvo, da dejansko ustvarjeni dobiček ne ustreza temu, kar je podjetje, ki mu je bilo naročilo dodeljeno, predvidelo ob sklenitvi pogodbe. |
| --- | --- |

(97)

Po mnenju danskih organov lahko celo v primeru, ko obveznost javne službe izhaja iz dodelitve javnega naročila, pride do sprememb na trgu in v položaju zadevnega podjetja, kot je dejstvo, da dejansko ustvarjeni dobiček ne ustreza temu, kar je podjetje, ki mu je bilo naročilo dodeljeno, predvidelo ob sklenitvi pogodbe.

| (98) | Danska torej meni, da se ni mogoče sklicevati na izboljšanje ali poslabšanje nepričakovanega izida, ki ga je mogoče pripisati tej vrsti nepredvidenih dejavnikov, da bi trdili, da je bilo nadomestilo določeno tako, da zajema dodelitev čezmernih ali premajhnih nadomestil. |
| --- | --- |

(98)

Danska torej meni, da se ni mogoče sklicevati na izboljšanje ali poslabšanje nepričakovanega izida, ki ga je mogoče pripisati tej vrsti nepredvidenih dejavnikov, da bi trdili, da je bilo nadomestilo določeno tako, da zajema dodelitev čezmernih ali premajhnih nadomestil.

| (99) | V obravnavani zadevi so ugotovljena izboljšanja izida posledica hkratnega delovanja več dejavnikov, kot je splošni razvoj gospodarskih razmer, razvoj na zadevnem trgu, povečanje produktivnosti (na primer z znižanjem stroškov dela ali zmanjšanjem dostopa do infrastrukture po odstopu tovornega prometa, znižanjem amortizacije ali izboljšanjem finančnega poslovodenja). |
| --- | --- |

(99)

V obravnavani zadevi so ugotovljena izboljšanja izida posledica hkratnega delovanja več dejavnikov, kot je splošni razvoj gospodarskih razmer, razvoj na zadevnem trgu, povečanje produktivnosti (na primer z znižanjem stroškov dela ali zmanjšanjem dostopa do infrastrukture po odstopu tovornega prometa, znižanjem amortizacije ali izboljšanjem finančnega poslovodenja).

| (100) | Danska dodaja, da je za pogodbe, sklenjene z družbo DSB, značilno, da sta se pogodbeni stranki dogovorili za plačilo na podlagi običajnih tržnogospodarskih premislekov, saj je bila raven plačila določena tako, da pokriva stroške DSB ob upoštevanju pričakovanih prihodkov in razumnega dobička. Dejstvo, da je imela družba DSB nazadnje boljši izid, kot je bilo predvideno v proračunu, ne pomeni, da je bil znesek nadomestila, določen v pogodbah, previsok. |
| --- | --- |

(100)

Danska dodaja, da je za pogodbe, sklenjene z družbo DSB, značilno, da sta se pogodbeni stranki dogovorili za plačilo na podlagi običajnih tržnogospodarskih premislekov, saj je bila raven plačila določena tako, da pokriva stroške DSB ob upoštevanju pričakovanih prihodkov in razumnega dobička. Dejstvo, da je imela družba DSB nazadnje boljši izid, kot je bilo predvideno v proračunu, ne pomeni, da je bil znesek nadomestila, določen v pogodbah, previsok.

| (101) | Danski organi opozarjajo, da čeprav po njihovem mnenju nadomestila niso bila čezmerna, sta tveganje čezmernih nadomestil v vsakem primeru preprečila dividendna politika danske vlade, določena v zakonu o javnih financah št. 249/1999, in posledično zmanjšanje nadomestil v sporazumu, sklenjenem z družbo DSB. |
| --- | --- |

(101)

Danski organi opozarjajo, da čeprav po njihovem mnenju nadomestila niso bila čezmerna, sta tveganje čezmernih nadomestil v vsakem primeru preprečila dividendna politika danske vlade, določena v zakonu o javnih financah št. 249/1999, in posledično zmanjšanje nadomestil v sporazumu, sklenjenem z družbo DSB.

| (102) | Danska namreč meni, da je z dividendno politiko zagotovila, da DSB ne bo povečala lastniškega kapitala čez določeno raven in posledično čez potrebno raven. Čeprav ni bilo določeno nobeno zavezujoče pravno pravilo, je Danska s to dividendno politiko skušala uskladiti dva vidika:






  — | običajni tržnogospodarski premisleki, katerih namen je določiti, kaj je gospodarsko upravičeno ob upoštevanju finančnega položaja podjetja, |
| --- | --- | --- |

(102)

Danska namreč meni, da je z dividendno politiko zagotovila, da DSB ne bo povečala lastniškega kapitala čez določeno raven in posledično čez potrebno raven. Čeprav ni bilo določeno nobeno zavezujoče pravno pravilo, je Danska s to dividendno politiko skušala uskladiti dva vidika:

—

običajni tržnogospodarski premisleki, katerih namen je določiti, kaj je gospodarsko upravičeno ob upoštevanju finančnega položaja podjetja,

| — | družbenoekonomski premisleki ali premisleki glede konkurence v zvezi z obsegom lastniškega kapitala in donacij za poslovanje družbe DSB. |
| --- | --- |

—

družbenoekonomski premisleki ali premisleki glede konkurence v zvezi z obsegom lastniškega kapitala in donacij za poslovanje družbe DSB.

| (103) | Danski organi pojasnjujejo, da je treba izplačila dividend državi uporabiti kot sredstvo za popravek obsega lastniškega kapitala družbe DSB v letih po ustanovitvi in kot sredstvo za vračilo poslovnega presežka, če bi se v nadaljevanju izkazalo, da je imela DSB v resnici večji dobiček od pričakovanega. To načelo izhaja iz zakona o javnih financah št. 249/1999. Izplačilo dividend je treba uporabiti za stalno reguliranje strukture kapitala družbe DSB in s tem dejanskih neto donacij za poslovanje. Dividendna politika predvideva tudi spodbujanje družbe DSB k izboljšanju učinkovitosti, saj je bilo izhodišče, da morajo dividende ustrezati polovici presežka družbe DSB po obdavčitvi. To izboljšanje učinkovitosti bo tako v določeni meri koristno za to družbo in se ne bo kazalo le v posledičnem vračilu donacij za poslovanje. |
| --- | --- |

(103)

Danski organi pojasnjujejo, da je treba izplačila dividend državi uporabiti kot sredstvo za popravek obsega lastniškega kapitala družbe DSB v letih po ustanovitvi in kot sredstvo za vračilo poslovnega presežka, če bi se v nadaljevanju izkazalo, da je imela DSB v resnici večji dobiček od pričakovanega. To načelo izhaja iz zakona o javnih financah št. 249/1999. Izplačilo dividend je treba uporabiti za stalno reguliranje strukture kapitala družbe DSB in s tem dejanskih neto donacij za poslovanje. Dividendna politika predvideva tudi spodbujanje družbe DSB k izboljšanju učinkovitosti, saj je bilo izhodišče, da morajo dividende ustrezati polovici presežka družbe DSB po obdavčitvi. To izboljšanje učinkovitosti bo tako v določeni meri koristno za to družbo in se ne bo kazalo le v posledičnem vračilu donacij za poslovanje.

| (104) | Danski organi menijo, da je to v skladu s splošnimi tržnogospodarskimi premisleki, po katerih je mogoče uporabiti instrumente za spodbujanje, da bi določili to, kar je treba imenovati razumni dobiček, kot priporoča Komisija. (19). |
| --- | --- |

(104)

Danski organi menijo, da je to v skladu s splošnimi tržnogospodarskimi premisleki, po katerih je mogoče uporabiti instrumente za spodbujanje, da bi določili to, kar je treba imenovati razumni dobiček, kot priporoča Komisija. (19).

| (105) | Danska opozarja, da je izvajanje te dividendne politike v povezavi z nalogami, opravljenimi na podlagi pogodb, v obdobju 1999–2006 privedlo do tega, da so bile državi nakazane dodatne skoraj 3 milijarde DKK v primerjavi s prvotno predvidenim zneskom. |
| --- | --- |

(105)

Danska opozarja, da je izvajanje te dividendne politike v povezavi z nalogami, opravljenimi na podlagi pogodb, v obdobju 1999–2006 privedlo do tega, da so bile državi nakazane dodatne skoraj 3 milijarde DKK v primerjavi s prvotno predvidenim zneskom.

| (106) | Po mnenju danskih organov je dividendna politika torej v resnici delovala kot „mehanizem vračila“, s katerim je bilo mogoče kompenzirati morebitna čezmerna nadomestila. Poudarjajo, da je delež nadomestila, nakazanega družbi DSB, ki je bil državi vrnjen v obliki dividend, poleg tega precej večji od razlike med presežkom, ki je bil predviden v proračunu družbe DSB, in presežkom, ki je bil v resnici ustvarjen. Dividendna politika je tako torej pripomogla k zagotavljanju, da DSB ne more izkoristiti državnih donacij za poslovanje za pridobitev konkurenčne prednosti – na primer z razvojem svojega lastniškega kapitala nad predvideno ravnjo ali z uporabo letnega presežka. |
| --- | --- |

(106)

Po mnenju danskih organov je dividendna politika torej v resnici delovala kot „mehanizem vračila“, s katerim je bilo mogoče kompenzirati morebitna čezmerna nadomestila. Poudarjajo, da je delež nadomestila, nakazanega družbi DSB, ki je bil državi vrnjen v obliki dividend, poleg tega precej večji od razlike med presežkom, ki je bil predviden v proračunu družbe DSB, in presežkom, ki je bil v resnici ustvarjen. Dividendna politika je tako torej pripomogla k zagotavljanju, da DSB ne more izkoristiti državnih donacij za poslovanje za pridobitev konkurenčne prednosti – na primer z razvojem svojega lastniškega kapitala nad predvideno ravnjo ali z uporabo letnega presežka.

| (107) | Poleg tega danski organi menijo, da je zelo težko določiti pogodbena pravila o naknadnem popravku donacij za poslovanje. Nasprotno pa država zaradi dividendne politike v skladu z danskim pravom gospodarskih družb lahko zagotovi, da je neto donacija za poslovanje dejansko popravljena, če je dobiček v zadevnem letu večji od tega, kolikor je bilo pričakovano ali predvideno ob sklenitvi pogodbe. Po mnenju državnih organov je torej izplačilo dividend v praksi izredno učinkovit instrument za preprečevanje čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(107)

Poleg tega danski organi menijo, da je zelo težko določiti pogodbena pravila o naknadnem popravku donacij za poslovanje. Nasprotno pa država zaradi dividendne politike v skladu z danskim pravom gospodarskih družb lahko zagotovi, da je neto donacija za poslovanje dejansko popravljena, če je dobiček v zadevnem letu večji od tega, kolikor je bilo pričakovano ali predvideno ob sklenitvi pogodbe. Po mnenju državnih organov je torej izplačilo dividend v praksi izredno učinkovit instrument za preprečevanje čezmernih nadomestil.

| (108) | Poleg tega danski organi omenjajo, da je tudi Sodišče prve stopnje ugotovilo, da imajo lahko države članice široko diskrecijsko pravico pri določitvi nadomestil, kadar je odvisna od presoje zapletenih ekonomskih dejstev. (20) Opozarjajo tudi, da pravo Skupnosti ne vsebuje nobene obveznosti, da je treba neto donacije za poslovanje vedno zmanjšati na določen način, na primer z uporabo pogodbenih pravil ali na podoben način. V skladu z merili iz sodbe Altmark je namreč pomembno, da država dejansko zagotovi, da nadomestila niso čezmerna. Vendar morajo države članice določiti, kako bodo ravnale v praksi. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega danski organi omenjajo, da je tudi Sodišče prve stopnje ugotovilo, da imajo lahko države članice široko diskrecijsko pravico pri določitvi nadomestil, kadar je odvisna od presoje zapletenih ekonomskih dejstev. (20) Opozarjajo tudi, da pravo Skupnosti ne vsebuje nobene obveznosti, da je treba neto donacije za poslovanje vedno zmanjšati na določen način, na primer z uporabo pogodbenih pravil ali na podoben način. V skladu z merili iz sodbe Altmark je namreč pomembno, da država dejansko zagotovi, da nadomestila niso čezmerna. Vendar morajo države članice določiti, kako bodo ravnale v praksi.

ii.   Zamude pri dobavi voznega parka

| (109) | Po mnenju danskih organov zamuda pri dobavi vlakov IC4 in IC2 ni ustvarila gospodarske prednosti za družbo DSB. |
| --- | --- |

(109)

Po mnenju danskih organov zamuda pri dobavi vlakov IC4 in IC2 ni ustvarila gospodarske prednosti za družbo DSB.

| (110) | Potrjujejo, da so pri dobavi novih vlakov IC4 in IC2, ki so bili naročeni pred sklenitvijo pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014 in bi morali biti dobavljeni od leta 2003, nastale zamude, ki jih je mogoče pripisati proizvajalcu (družbi AnsaldoBreda). Danski organi navajajo, da če bi bila dobava opravljena po predvidenem razporedu, bi imela družba DSB stroške, ki bi ustrezali amortizaciji vlakov in obrestim ter bi se krili s pogodbenimi plačili. |
| --- | --- |

(110)

Potrjujejo, da so pri dobavi novih vlakov IC4 in IC2, ki so bili naročeni pred sklenitvijo pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014 in bi morali biti dobavljeni od leta 2003, nastale zamude, ki jih je mogoče pripisati proizvajalcu (družbi AnsaldoBreda). Danski organi navajajo, da če bi bila dobava opravljena po predvidenem razporedu, bi imela družba DSB stroške, ki bi ustrezali amortizaciji vlakov in obrestim ter bi se krili s pogodbenimi plačili.

| (111) | Ker DSB ni imela takih izdatkov, so se pogodbena plačila zmanjšala v okviru pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014. Točen znesek izdatkov, ki se jim je družba izognila, je izračunan na podlagi posojil, ki jih je DSB res najela, in 20-letne amortizacijske dobe v skladu z računovodskimi praksami družbe DSB (oziroma prihranek 4 milijonov DKK za enoletno zamudo za vlak IC4 in prihranek 2,7 milijona DKK za enoletno zamudo za vlak IC2). |
| --- | --- |

(111)

Ker DSB ni imela takih izdatkov, so se pogodbena plačila zmanjšala v okviru pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014. Točen znesek izdatkov, ki se jim je družba izognila, je izračunan na podlagi posojil, ki jih je DSB res najela, in 20-letne amortizacijske dobe v skladu z računovodskimi praksami družbe DSB (oziroma prihranek 4 milijonov DKK za enoletno zamudo za vlak IC4 in prihranek 2,7 milijona DKK za enoletno zamudo za vlak IC2).

| (112) | Zato so se plačila družbi DSB v okviru pogodbe zmanjšala za 645 milijonov DKK (252 milijonov DKK leta 2005 in 393 milijonov DKK leta 2006). |
| --- | --- |

(112)

Zato so se plačila družbi DSB v okviru pogodbe zmanjšala za 645 milijonov DKK (252 milijonov DKK leta 2005 in 393 milijonov DKK leta 2006).

| (113) | Danska ob upoštevanju teh dejstev meni, da ni mogoče sklepati, da so zamude pri dobavi vlakov IC4 in IC2, kar zadeva pogodbo o prevozu za obdobje 2005–2014, povzročile, da je DSB prejela čezmerna nadomestila. |
| --- | --- |

(113)

Danska ob upoštevanju teh dejstev meni, da ni mogoče sklepati, da so zamude pri dobavi vlakov IC4 in IC2, kar zadeva pogodbo o prevozu za obdobje 2005–2014, povzročile, da je DSB prejela čezmerna nadomestila.

| (114) | Da bi DSB imela dovolj sodoben vozni park, uporablja najeti vozni park – dodatne pogodbe, katerih trajanje je bilo treba po letu 2006 podaljšati zaradi velikih zamud dobavitelja, družbe AnsaldoBreda (podaljšanje za dodatna štiri leta). |
| --- | --- |

(114)

Da bi DSB imela dovolj sodoben vozni park, uporablja najeti vozni park – dodatne pogodbe, katerih trajanje je bilo treba po letu 2006 podaljšati zaradi velikih zamud dobavitelja, družbe AnsaldoBreda (podaljšanje za dodatna štiri leta).

| (115) | Danski organi pojasnjujejo, da pogodbeno plačilo, nakazano družbi DSB v skladu s pogodbo, sklenjeno po postopku s pogajanji, ne bi pokrivalo izdatkov za začetek obratovanja vlakov (amortizacija in obresti), če ti vlaki ne bi dejansko začeli obratovati, in da v tej pogodbi ni bila določena nobena obveznost za DSB, da začne uporabljati nadomestni vozni park na zgoraj navedenih progah. |
| --- | --- |

(115)

Danski organi pojasnjujejo, da pogodbeno plačilo, nakazano družbi DSB v skladu s pogodbo, sklenjeno po postopku s pogajanji, ne bi pokrivalo izdatkov za začetek obratovanja vlakov (amortizacija in obresti), če ti vlaki ne bi dejansko začeli obratovati, in da v tej pogodbi ni bila določena nobena obveznost za DSB, da začne uporabljati nadomestni vozni park na zgoraj navedenih progah.

| (116) | Takó so po mnenju danskih organov družbi DSB z dodatnimi pogodbami torej naložene dodatne obveznosti javne službe (začetek obratovanja sodobnega nadomestnega voznega parka na nekaterih progah), hkrati pa ji je dodeljeno še nadomestilo za stroške najema. |
| --- | --- |

(116)

Takó so po mnenju danskih organov družbi DSB z dodatnimi pogodbami torej naložene dodatne obveznosti javne službe (začetek obratovanja sodobnega nadomestnega voznega parka na nekaterih progah), hkrati pa ji je dodeljeno še nadomestilo za stroške najema.

| (117) | Danski organi menijo, da se neto pozitivni gospodarski vpliv zaradi zamude lahko pripiše dejstvu, da v prvotni petletni pogodbi in v dodatni pogodbi za obdobje 2001–2004 ni bilo določb o zmanjšanju nadomestila v primeru zamude pri dobavi vlakov IC4. Nasprotno pa veljavna pogodba o prevozu za obdobje 2005–2014 vsebuje prav določbe o zmanjšanju nadomestila v primeru zamude. |
| --- | --- |

(117)

Danski organi menijo, da se neto pozitivni gospodarski vpliv zaradi zamude lahko pripiše dejstvu, da v prvotni petletni pogodbi in v dodatni pogodbi za obdobje 2001–2004 ni bilo določb o zmanjšanju nadomestila v primeru zamude pri dobavi vlakov IC4. Nasprotno pa veljavna pogodba o prevozu za obdobje 2005–2014 vsebuje prav določbe o zmanjšanju nadomestila v primeru zamude.

| (118) | Ta pozitivni neto vpliv v obdobju 2001–2004 ocenjujejo na 104 milijone DKK zaradi zamude pri dobavi vlakov. Vendar ta neposredni vpliv ne pokriva resničnih gospodarskih posledic zamude za DSB, ki ni mogla uporabljati novih vlakov (vzdrževanje starejših vlakov, škoda za podobo družbe, izguba prihodkov). |
| --- | --- |

(118)

Ta pozitivni neto vpliv v obdobju 2001–2004 ocenjujejo na 104 milijone DKK zaradi zamude pri dobavi vlakov. Vendar ta neposredni vpliv ne pokriva resničnih gospodarskih posledic zamude za DSB, ki ni mogla uporabljati novih vlakov (vzdrževanje starejših vlakov, škoda za podobo družbe, izguba prihodkov).

| (119) | Danska poleg tega pojasnjuje, da so nadomestila, ki jih je DSB prejela od družbe AnsaldoBreda, le začasno nadomestilo za gospodarsko izgubo zaradi zamude pri dobavi vlakov. Ob dobavi bo določen dokončni znesek škode, nastale družbi DSB, mogoče pa bo določiti tudi skupni znesek nadomestila, ki ga bo plačala družba AnsaldoBreda. |
| --- | --- |

(119)

Danska poleg tega pojasnjuje, da so nadomestila, ki jih je DSB prejela od družbe AnsaldoBreda, le začasno nadomestilo za gospodarsko izgubo zaradi zamude pri dobavi vlakov. Ob dobavi bo določen dokončni znesek škode, nastale družbi DSB, mogoče pa bo določiti tudi skupni znesek nadomestila, ki ga bo plačala družba AnsaldoBreda.

| (120) | Danski organi torej menijo, da bo to nadomestilo natančno ustrezalo gospodarski izgubi, ki jo bo imela DSB, in bo torej nevtralno za računovodstvo te družbe. Iz istega razloga neto vpliv nadomestila, ki ga bo plačala družba AnsaldoBreda, ni čezmerno nadomestilo za DSB. Zamude pri dobavi vlakov torej ne ustvarjajo in tudi v prihodnosti ne bodo ustvarjale gospodarske prednosti za družbo DSB. |
| --- | --- |

(120)

Danski organi torej menijo, da bo to nadomestilo natančno ustrezalo gospodarski izgubi, ki jo bo imela DSB, in bo torej nevtralno za računovodstvo te družbe. Iz istega razloga neto vpliv nadomestila, ki ga bo plačala družba AnsaldoBreda, ni čezmerno nadomestilo za DSB. Zamude pri dobavi vlakov torej ne ustvarjajo in tudi v prihodnosti ne bodo ustvarjale gospodarske prednosti za družbo DSB.

| (121) | Nazadnje, danski organi opozarjajo, da dividendna politika danske vlade v vsakem primeru zagotavlja, da bo vsak morebiten pozitiven vpliv nadomestil, ki jih bo prejela DSB, odpravljen ob izplačilu dividend. |
| --- | --- |

(121)

Nazadnje, danski organi opozarjajo, da dividendna politika danske vlade v vsakem primeru zagotavlja, da bo vsak morebiten pozitiven vpliv nadomestil, ki jih bo prejela DSB, odpravljen ob izplačilu dividend.

iii.   Poseben primer povezave Köbenhavn–Ystad

| (122) | Danski organi pojasnjujejo, da je družba DSB prejela nadomestilo le za opravljanje prevozov na tej progi v obdobju 2005–2014. |
| --- | --- |

(122)

Danski organi pojasnjujejo, da je družba DSB prejela nadomestilo le za opravljanje prevozov na tej progi v obdobju 2005–2014.

| (123) | Pri opravljanju prevozov na tej progi je treba namreč razlikovati med tremi obdobji:






  — | do leta 2002 so se prevozi na tej progi opravljali kot „dejavnost v prostem prometu“, to je pod popolnoma konkurenčnimi pogoji, ne da bi država izplačala nadomestilo ali določila obveznost. DSB je tako morala voditi ločeno računovodstvo za to progo, ki je morala ustvariti presežek v celotnem obdobju le ob upoštevanju prihodkov od te proge, |
| --- | --- | --- |

(123)

Pri opravljanju prevozov na tej progi je treba namreč razlikovati med tremi obdobji:

—

do leta 2002 so se prevozi na tej progi opravljali kot „dejavnost v prostem prometu“, to je pod popolnoma konkurenčnimi pogoji, ne da bi država izplačala nadomestilo ali določila obveznost. DSB je tako morala voditi ločeno računovodstvo za to progo, ki je morala ustvariti presežek v celotnem obdobju le ob upoštevanju prihodkov od te proge,

| — | DSB se je leta 2002 odločila, da prevoza na tej progi ne bo več opravljala v „prostem prometu“, zato je z ministrstvom za promet sklenila pogodbo za opravljanje prevozov v „javnem prometu“ od leta 2002 do vključno 31. decembra 2004. Nasprotno pa v pogodbi ni bilo določeno, da se družbi DSB nakaže ločeno ali dodatno plačilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe, |
| --- | --- |

—

DSB se je leta 2002 odločila, da prevoza na tej progi ne bo več opravljala v „prostem prometu“, zato je z ministrstvom za promet sklenila pogodbo za opravljanje prevozov v „javnem prometu“ od leta 2002 do vključno 31. decembra 2004. Nasprotno pa v pogodbi ni bilo določeno, da se družbi DSB nakaže ločeno ali dodatno plačilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe,

| — | ob sklenitvi pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014 je postalo mogoče, da nadomestilo za družbo DSB krije tudi progo Köbenhavn–Ystad. |
| --- | --- |

—

ob sklenitvi pogodbe o prevozu za obdobje 2005–2014 je postalo mogoče, da nadomestilo za družbo DSB krije tudi progo Köbenhavn–Ystad.

| (124) | Danska tako pojasnjuje, da pred letom 2005 za opravljanje prevozov na tej progi niso bila nakazana nobena državna sredstva. |
| --- | --- |

(124)

Danska tako pojasnjuje, da pred letom 2005 za opravljanje prevozov na tej progi niso bila nakazana nobena državna sredstva.

| (125) | Danski organi poleg tega opozarjajo, da je ta proga ustvarjala izgubo, ko se je prevoz po njej opravljal v prostem prometu, in da se ni mogoče sklicevati na dejstvo, da lahko majhen delež dejansko prejetih prihodkov izhaja iz posrednih posledic tega, da je DSB začela opravljati prevoz na progi Köbenhavn–Ystad, zato da bi trdili, da je DSB gotovo prejela čezmerna nadomestila. DSB je bila seveda v vsakem primeru upravičena do razumnega dobička v obliki donosnosti vloženega kapitala. Menijo, da to ni dovolj za trditev, da so dejansko prejeti prihodki povzročili čezmerna nadomestila za DSB, če se upošteva, da je družba imela razumni dobiček. |
| --- | --- |

(125)

Danski organi poleg tega opozarjajo, da je ta proga ustvarjala izgubo, ko se je prevoz po njej opravljal v prostem prometu, in da se ni mogoče sklicevati na dejstvo, da lahko majhen delež dejansko prejetih prihodkov izhaja iz posrednih posledic tega, da je DSB začela opravljati prevoz na progi Köbenhavn–Ystad, zato da bi trdili, da je DSB gotovo prejela čezmerna nadomestila. DSB je bila seveda v vsakem primeru upravičena do razumnega dobička v obliki donosnosti vloženega kapitala. Menijo, da to ni dovolj za trditev, da so dejansko prejeti prihodki povzročili čezmerna nadomestila za DSB, če se upošteva, da je družba imela razumni dobiček.

| (126) | Kar zadeva vprašanje stroškov, ki jih je imela družba DSB pri prodaji vozovnic, ki vključujejo prevoz s trajektom med Ystadom in Rönnejem, pristaniščem prihoda na otoku Bornholm, so danski organi poslali tarife, ki jih zaračunava trajektni prevoznik Bornholmstrafikken. Po mnenju danskih organov iz tega izhaja, da se za družbi DSB in Grahundbus ne uporabljajo različne tarife. |
| --- | --- |

(126)

Kar zadeva vprašanje stroškov, ki jih je imela družba DSB pri prodaji vozovnic, ki vključujejo prevoz s trajektom med Ystadom in Rönnejem, pristaniščem prihoda na otoku Bornholm, so danski organi poslali tarife, ki jih zaračunava trajektni prevoznik Bornholmstrafikken. Po mnenju danskih organov iz tega izhaja, da se za družbi DSB in Grahundbus ne uporabljajo različne tarife.

| (127) | Navedli so tudi informacije o pogojih opravljanja trajektnih prevozov na progi Rönne–Ystad družbe Bornholmstrafikken A/S. Na podlagi pogodbe, sklenjene z vlado po javnem razpisu:






  — | je v pogodbi med vlado in družbo Bornholmstrafikken določena splošna obveznost, po kateri mora Bornholmstrafikken uskladiti svoj vozni red prihodov in odhodov z voznim redom avtobusnih ali železniških prevoznikov, ki povezujejo Köbenhavn in Ystad, |
| --- | --- | --- |

(127)

Navedli so tudi informacije o pogojih opravljanja trajektnih prevozov na progi Rönne–Ystad družbe Bornholmstrafikken A/S. Na podlagi pogodbe, sklenjene z vlado po javnem razpisu:

—

je v pogodbi med vlado in družbo Bornholmstrafikken določena splošna obveznost, po kateri mora Bornholmstrafikken uskladiti svoj vozni red prihodov in odhodov z voznim redom avtobusnih ali železniških prevoznikov, ki povezujejo Köbenhavn in Ystad,

| — | pogodba vsebuje tudi klavzule, v skladu s katerimi mora Bornholmstrafikken razviti sodelovanje na področju vozovnic z avtobusnimi ali železniškimi prevozniki, ki med trajanjem pogodbe zagotavljajo avtobusno ali železniško povezavo Köbenhavn–Ystad, tako da lahko potniki kupijo kombinirano vozovnico za trajekt in avtobus/vlak in so upravičeni do popusta, |
| --- | --- |

—

pogodba vsebuje tudi klavzule, v skladu s katerimi mora Bornholmstrafikken razviti sodelovanje na področju vozovnic z avtobusnimi ali železniškimi prevozniki, ki med trajanjem pogodbe zagotavljajo avtobusno ali železniško povezavo Köbenhavn–Ystad, tako da lahko potniki kupijo kombinirano vozovnico za trajekt in avtobus/vlak in so upravičeni do popusta,

| — | so najvišje tarife, ki jih ima pravico zahtevati Bornholmstrafikken, določene v pogodbi, |
| --- | --- |

—

so najvišje tarife, ki jih ima pravico zahtevati Bornholmstrafikken, določene v pogodbi,

| — | pogodba ne vsebuje nobene druge določbe o zahtevah glede tarif ali uvedbi popustov, vlada pa tudi nima razloga, da pozneje določi nove zahteve v zvezi s tem. |
| --- | --- |

—

pogodba ne vsebuje nobene druge določbe o zahtevah glede tarif ali uvedbi popustov, vlada pa tudi nima razloga, da pozneje določi nove zahteve v zvezi s tem.

| (128) | Po mnenju danskih organov iz tega torej sledi, da vlada nima možnosti izvajati vpliv na poslovanje družbe Bornholmstrafikken, razen da zagotavlja, da Bornholmstrafikken upošteva določbe pogodbe. Bornholmstrafikken zaračunava – in je v celotnem zadevnem obdobju od leta 2000 zaračunavala – enake cene za družbi DSB in Grahundbus, torej DSB ni imela prednosti. |
| --- | --- |

(128)

Po mnenju danskih organov iz tega torej sledi, da vlada nima možnosti izvajati vpliv na poslovanje družbe Bornholmstrafikken, razen da zagotavlja, da Bornholmstrafikken upošteva določbe pogodbe. Bornholmstrafikken zaračunava – in je v celotnem zadevnem obdobju od leta 2000 zaračunavala – enake cene za družbi DSB in Grahundbus, torej DSB ni imela prednosti.

| (129) | Danski organi vseeno sporočajo, da je edina cena, ki se uporablja le za DSB, posebna cena za DSB Orange za prečkanje Velikega Belta. Gre za ceno, ki se nanaša na čisto posebno vrsto vozovnice družbe DSB, ki jo lahko uporabljajo le stranke, ki ob odhodu z Jutlanda kupijo vozovnico družbe DSB Orange za Bronholm. Po mnenju danskih organov Bornholmstrafikken daje popust za to posebno vrsto vozovnic, ker želi na Bornholm privabiti stranke z Jutlanda. Ta poseben popust ni določen v pogodbi, ki sta jo sklenila Danska in trajektni prevoznik. Torej je posledica poslovne volje razviti bazo strank na Jutlandu in s tem celotno bazo strank. |
| --- | --- |

(129)

Danski organi vseeno sporočajo, da je edina cena, ki se uporablja le za DSB, posebna cena za DSB Orange za prečkanje Velikega Belta. Gre za ceno, ki se nanaša na čisto posebno vrsto vozovnice družbe DSB, ki jo lahko uporabljajo le stranke, ki ob odhodu z Jutlanda kupijo vozovnico družbe DSB Orange za Bronholm. Po mnenju danskih organov Bornholmstrafikken daje popust za to posebno vrsto vozovnic, ker želi na Bornholm privabiti stranke z Jutlanda. Ta poseben popust ni določen v pogodbi, ki sta jo sklenila Danska in trajektni prevoznik. Torej je posledica poslovne volje razviti bazo strank na Jutlandu in s tem celotno bazo strank.

| (130) | Danski organi glede tega menijo, da gre za splošen komercialni ukrep, ki zajema odobritev popustov zaradi širjenja baze strank. Pojasnjujejo, da družba Grahundbus opravlja prevoze na progi Köbenhavn–Ystad in zato ne prečka Velikega Belta. Zato je po njihovem mnenju očitno, da popust za to pot ni naveden v cenah, ki jih zaračunava Grahundbus. |
| --- | --- |

(130)

Danski organi glede tega menijo, da gre za splošen komercialni ukrep, ki zajema odobritev popustov zaradi širjenja baze strank. Pojasnjujejo, da družba Grahundbus opravlja prevoze na progi Köbenhavn–Ystad in zato ne prečka Velikega Belta. Zato je po njihovem mnenju očitno, da popust za to pot ni naveden v cenah, ki jih zaračunava Grahundbus.

| (131) | Danski organi še pojasnjujejo, da je ta ponudba zadevala le približno [...] (21) potnikov v obdobju 2003–2008. Ta ponudba, ki temelji na pobudi prevoznikov, bi lahko bila dana na voljo avtobusnim prevoznikom, ki bi želeli ponujati enako storitev. Poleg tega navajajo, da od leta 2009 te komercialne ponudbe ni več. |
| --- | --- |

(131)

Danski organi še pojasnjujejo, da je ta ponudba zadevala le približno [...] (21) potnikov v obdobju 2003–2008. Ta ponudba, ki temelji na pobudi prevoznikov, bi lahko bila dana na voljo avtobusnim prevoznikom, ki bi želeli ponujati enako storitev. Poleg tega navajajo, da od leta 2009 te komercialne ponudbe ni več.

| (132) | Danska zato meni, da DSB ni imela prednosti, povezane z opravljanjem prevozov na progi Köbenhavn–Ystad, niti v obliki čezmernega nadomestila niti v obliki posebno nizke cene za trajektni prevoz na progi Rönne–Ystad. |
| --- | --- |

(132)

Danska zato meni, da DSB ni imela prednosti, povezane z opravljanjem prevozov na progi Köbenhavn–Ystad, niti v obliki čezmernega nadomestila niti v obliki posebno nizke cene za trajektni prevoz na progi Rönne–Ystad.

| (133) | Danski organi glede tega, ali je bilo nadomestilo določeno na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje moralo imeti, menijo, da so bile v okviru ustanovitve družbe DSB kot neodvisnega podjetja opravljene vse potrebne in v praksi izvedljive analize. |
| --- | --- |

(133)

Danski organi glede tega, ali je bilo nadomestilo določeno na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje moralo imeti, menijo, da so bile v okviru ustanovitve družbe DSB kot neodvisnega podjetja opravljene vse potrebne in v praksi izvedljive analize.

| (134) | Poleg tega opozarjajo, da je bila podlaga za ločitev družbe DSB od države poročilo Bernstein, ki je vsebovalo podrobno analizo možnosti povečati učinkovitost družbe DSB (22), ki so se nato izvedle v obsežnem načrtu za prestrukturiranje iz leta 1996. Ti ukrepi so privedli do večje poslovne učinkovitosti družbe DSB in povečanja njene produktivnosti za 32 %. |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega opozarjajo, da je bila podlaga za ločitev družbe DSB od države poročilo Bernstein, ki je vsebovalo podrobno analizo možnosti povečati učinkovitost družbe DSB (22), ki so se nato izvedle v obsežnem načrtu za prestrukturiranje iz leta 1996. Ti ukrepi so privedli do večje poslovne učinkovitosti družbe DSB in povečanja njene produktivnosti za 32 %.

| (135) | Danski organi so v okviru ustanovitve družbe DSB pripravili desetletni proračun, ki je temeljil na več predpogojih, med katerimi je bilo izboljšanje produktivnosti, in na podlagi katerega je bila določena donacija za poslovanje za družbo DSB za obdobje 1999–2004. |
| --- | --- |

(135)

Danski organi so v okviru ustanovitve družbe DSB pripravili desetletni proračun, ki je temeljil na več predpogojih, med katerimi je bilo izboljšanje produktivnosti, in na podlagi katerega je bila določena donacija za poslovanje za družbo DSB za obdobje 1999–2004.

| (136) | Ta proračun, ki je bil vnesen v zakon št. 249 z dne 11. junija 1999, je temeljil na pričakovanju 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi, za katero so danski organi menili, da je razumni dobiček. |
| --- | --- |

(136)

Ta proračun, ki je bil vnesen v zakon št. 249 z dne 11. junija 1999, je temeljil na pričakovanju 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi, za katero so danski organi menili, da je razumni dobiček.

| (137) | Po mnenju danskih organov je donacija za poslovanje torej izhajala iz splošne ocene stroškov, prihodkov in razumnega dobička, opravljene na podlagi podatkov, ki so bili na voljo leta 1999, in v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Priprava desetletnega računa in poznejši izračun pogodbenih plačil za DSB sta bila tako opravljena ob upoštevanju četrtega merila iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(137)

Po mnenju danskih organov je donacija za poslovanje torej izhajala iz splošne ocene stroškov, prihodkov in razumnega dobička, opravljene na podlagi podatkov, ki so bili na voljo leta 1999, in v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Priprava desetletnega računa in poznejši izračun pogodbenih plačil za DSB sta bila tako opravljena ob upoštevanju četrtega merila iz sodbe Altmark.

| (138) | Danski organi poleg tega opozarjajo na sodno prakso EU (23) in poudarjajo težave pri izvedbi konkretne primerjave z drugim prevoznikom v tej zadevi. |
| --- | --- |

(138)

Danski organi poleg tega opozarjajo na sodno prakso EU (23) in poudarjajo težave pri izvedbi konkretne primerjave z drugim prevoznikom v tej zadevi.

| (139) | Če bi Komisija vseeno sklenila, da je bila družbi DSB dodeljena državna pomoč, pa danski organi menijo, da je to nadomestilo v vsakem primeru združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(139)

Če bi Komisija vseeno sklenila, da je bila družbi DSB dodeljena državna pomoč, pa danski organi menijo, da je to nadomestilo v vsakem primeru združljivo s skupnim trgom.

| (140) | Z njihovega stališča so bile v okviru sklenitve pogodb, sklenjenih po postopku s pogajanji, opravljene najtemeljitejše analize in izračuni, ki jih je bilo mogoče opraviti v praksi, da bi se zagotovil točen izračun nadomestila. |
| --- | --- |

(140)

Z njihovega stališča so bile v okviru sklenitve pogodb, sklenjenih po postopku s pogajanji, opravljene najtemeljitejše analize in izračuni, ki jih je bilo mogoče opraviti v praksi, da bi se zagotovil točen izračun nadomestila.

| (141) | Danski organi se strinjajo s sklepanjem Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka, da je nadomestilo dejansko mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom, če se je upoštevalo tretje merilo iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(141)

Danski organi se strinjajo s sklepanjem Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka, da je nadomestilo dejansko mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom, če se je upoštevalo tretje merilo iz sodbe Altmark.

| (142) | Kot je navedeno zgoraj, danski organi menijo, da je bilo storjeno vse, kar je bilo mogoče razumno zahtevati za zagotovitev, da DSB ne bi prejela čezmernega nadomestila, in da je treba vsaj sklepati, da je pogodbeno plačilo, ki ga je DSB prejela na podlagi pogodb, sklenjenih po postopku s pogajanji, pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(142)

Kot je navedeno zgoraj, danski organi menijo, da je bilo storjeno vse, kar je bilo mogoče razumno zahtevati za zagotovitev, da DSB ne bi prejela čezmernega nadomestila, in da je treba vsaj sklepati, da je pogodbeno plačilo, ki ga je DSB prejela na podlagi pogodb, sklenjenih po postopku s pogajanji, pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom.

| (143) | Nasprotno pa se danski organi, kot je navedeno zgoraj, ne strinjajo s sklepanjem Komisije glede razlikovanja med pogodbama o izvajanju javne službe prevoza in obveznostmi javne službe, kar zadeva zakonitost pomoči. V tej zadevi menijo, da če bi DSB prejela državno pomoč, te pomoči ne bi bilo treba priglasiti. Če bi Komisija vztrajala pri tem sklepanju, bi to namreč pomenilo, da temeljito in neupravičeno razlikuje glede na to, ali država članica, ki podjetju, ki je v njeni 100-odstotni lasti, naloži obveznost opravljanja nalog prevoza, v pogodbi navede obseg, kakovost in ceno storitev ali ne. |
| --- | --- |

(143)

Nasprotno pa se danski organi, kot je navedeno zgoraj, ne strinjajo s sklepanjem Komisije glede razlikovanja med pogodbama o izvajanju javne službe prevoza in obveznostmi javne službe, kar zadeva zakonitost pomoči. V tej zadevi menijo, da če bi DSB prejela državno pomoč, te pomoči ne bi bilo treba priglasiti. Če bi Komisija vztrajala pri tem sklepanju, bi to namreč pomenilo, da temeljito in neupravičeno razlikuje glede na to, ali država članica, ki podjetju, ki je v njeni 100-odstotni lasti, naloži obveznost opravljanja nalog prevoza, v pogodbi navede obseg, kakovost in ceno storitev ali ne.

| (144) | Glede na zgornje danski organi menijo, da ni nobenega razloga, da se zahteva povračilo državne pomoči, ki bi se lahko štela za nezdružljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(144)

Glede na zgornje danski organi menijo, da ni nobenega razloga, da se zahteva povračilo državne pomoči, ki bi se lahko štela za nezdružljivo z notranjim trgom.

| (145) | Danski organi ugotavljajo, da Komisija na podlagi informacij o napovedih odprave davka na izplačane plače v tem postopku ni preučila vprašanja tega davka. |
| --- | --- |

(145)

Danski organi ugotavljajo, da Komisija na podlagi informacij o napovedih odprave davka na izplačane plače v tem postopku ni preučila vprašanja tega davka.

| (146) | Danski organi so, kolikor je potrebno, pojasnili, da so bile spremembe davka na izplačane plače uvedene z zakonom št. 526 z dne 25. junija 2008 in so začele veljati 1. januarja 2009. |
| --- | --- |

(146)

Danski organi so, kolikor je potrebno, pojasnili, da so bile spremembe davka na izplačane plače uvedene z zakonom št. 526 z dne 25. junija 2008 in so začele veljati 1. januarja 2009.

| (147) | Danski organi so v dopisu z dne 8. januarja 2010 navedli, da nimajo posebnih pripomb glede tega, katero od uredb (EGS) št. 1191/69 in (ES) št. 1370/2007 je Komisija določila za pravno podlago, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(147)

Danski organi so v dopisu z dne 8. januarja 2010 navedli, da nimajo posebnih pripomb glede tega, katero od uredb (EGS) št. 1191/69 in (ES) št. 1370/2007 je Komisija določila za pravno podlago, ki se uporablja.

6.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI PO SPROŽITVI POSTOPKA

| (148) | Pripombe sta poslala družba DSB, ki je upravičenec zadevnih ukrepov, in združenje DKT, ki je drugi pritožnik. Treba je opozoriti, da Grahundbus, prvi pritožnik, ni poslal pripomb. |
| --- | --- |

(148)

Pripombe sta poslala družba DSB, ki je upravičenec zadevnih ukrepov, in združenje DKT, ki je drugi pritožnik. Treba je opozoriti, da Grahundbus, prvi pritožnik, ni poslal pripomb.

6.1   PRIPOMBE DRUŽBE DSB

| (149) | Družba DSB je v dopisu z dne 30. decembra 2008 predložila pripombe o odločitvi Komisije, da sproži postopek. |
| --- | --- |

(149)

Družba DSB je v dopisu z dne 30. decembra 2008 predložila pripombe o odločitvi Komisije, da sproži postopek.

| (150) | DSB trdi, da se popolnoma strinja s pripombami danskih organov, in le preučuje, ali Komisija lahko zahteva vračilo pomoči, če bi ugotovila, da pogodbi o izvajanju javne službe prevoza pomenita državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(150)

DSB trdi, da se popolnoma strinja s pripombami danskih organov, in le preučuje, ali Komisija lahko zahteva vračilo pomoči, če bi ugotovila, da pogodbi o izvajanju javne službe prevoza pomenita državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (151) | DSB meni, da bi bilo vračilo take pomoči v tem primeru v nasprotju z načelom zaupanja v pravo, saj bi tako preprečevalo uporabo člena 14(1) Uredbe Sveta št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB meni, da bi bilo vračilo take pomoči v tem primeru v nasprotju z načelom zaupanja v pravo, saj bi tako preprečevalo uporabo člena 14(1) Uredbe Sveta št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (24).

| (152) | Prvič, DSB meni, da je lahko upravičeno verjela, da pogodbena plačila danske vlade v zvezi s pet- in desetletnima pogodbama niso državna pomoč. Meni namreč, da položaj ni bil jasen, kar zadeva nadzor, ki bi ga bilo treba izvajati za preverjanje obstoja državne pomoči na področju kopenskega prometa. |
| --- | --- |

(152)

Prvič, DSB meni, da je lahko upravičeno verjela, da pogodbena plačila danske vlade v zvezi s pet- in desetletnima pogodbama niso državna pomoč. Meni namreč, da položaj ni bil jasen, kar zadeva nadzor, ki bi ga bilo treba izvajati za preverjanje obstoja državne pomoči na področju kopenskega prometa.

| (153) | DSB poleg tega meni, da se je treba postaviti v obdobje, ko je bila transakcija izvedena, da se presodi, ali je vlada podelila prednost družbi DSB. Dejstvo, da lahko obstaja negotovost glede stroškov storitev in morebitnih drugih virov prihodkov, državi ne sme preprečiti, da sklene sporazum po ceni, ki kaže razmere na trgu. Po mnenju DSB vsak sporazum na splošno vključuje negotovost, v običajnih pogodbenih razmerjih pa je podjetje tisto, ki nosi to tveganje. Tak sistem, v katerem družba DSB sama nosi tveganje nepredvidenega nihanja prodaje vozovnic ali izdatkov, je ustreznejši način za izboljšanje njenih storitev in pridobivanje več potnikov, (25) kar državi omogoča, da doseže čim več koristi od pogodbenih plačil, ki jih nakazuje družbi DSB, in da tej družbi naloži tveganje v primeru manjše uspešnosti, na primer zaradi slabega vodenja ali izgube prihodkov. DSB tako meni, da je država ob sklenitvi obeh pogodb torej ravnala kot razumen vlagatelj, ki optimizira svoje možnosti, da bi imel čim večji donos od navedenih pogodb. |
| --- | --- |

(153)

DSB poleg tega meni, da se je treba postaviti v obdobje, ko je bila transakcija izvedena, da se presodi, ali je vlada podelila prednost družbi DSB. Dejstvo, da lahko obstaja negotovost glede stroškov storitev in morebitnih drugih virov prihodkov, državi ne sme preprečiti, da sklene sporazum po ceni, ki kaže razmere na trgu. Po mnenju DSB vsak sporazum na splošno vključuje negotovost, v običajnih pogodbenih razmerjih pa je podjetje tisto, ki nosi to tveganje. Tak sistem, v katerem družba DSB sama nosi tveganje nepredvidenega nihanja prodaje vozovnic ali izdatkov, je ustreznejši način za izboljšanje njenih storitev in pridobivanje več potnikov, (25) kar državi omogoča, da doseže čim več koristi od pogodbenih plačil, ki jih nakazuje družbi DSB, in da tej družbi naloži tveganje v primeru manjše uspešnosti, na primer zaradi slabega vodenja ali izgube prihodkov. DSB tako meni, da je država ob sklenitvi obeh pogodb torej ravnala kot razumen vlagatelj, ki optimizira svoje možnosti, da bi imel čim večji donos od navedenih pogodb.

| (154) | Drugič, DSB meni, da je upravičeno zaupala v dejstvo, da so se pri pogodbenih plačilih v vsakem primeru upoštevala merila, določena v Uredbi (EGS) št. 1191/69, in da so bila ta plačila upravičena do skupinske izjeme na podlagi te uredbe. Dvomi pa o tem, kako je Komisija razlagala člen 14 te uredbe. |
| --- | --- |

(154)

Drugič, DSB meni, da je upravičeno zaupala v dejstvo, da so se pri pogodbenih plačilih v vsakem primeru upoštevala merila, določena v Uredbi (EGS) št. 1191/69, in da so bila ta plačila upravičena do skupinske izjeme na podlagi te uredbe. Dvomi pa o tem, kako je Komisija razlagala člen 14 te uredbe.

| (155) | DSB namreč opozarja, da je oddelek V Uredbe – v katerem ni določb o znesku nadomestil – v nasprotju z oddelki od II do IV iste uredbe, ki vsebujejo podrobne določbe o znesku nadomestila za obveznosti javne službe. Po mnenju DSB je bil namen Uredbe izpolniti željo, da se izvajalcem storitev zagotovi razumno nadomestilo. Kar zadeva prostovoljno sprejete zaveze, so prevozniki, vezani s pogodbami o izvajanju javne službe, v povsem drugačnem položaju kot izvajalci storitev, ki jim je država enostransko naložila obveznosti javne službe, kar je razvidno v Uredbi. Komisija v teh okoliščinah Uredbe (EGS) št. 1191/69 ne more razlagati z vidika člena 106(2) PDEU (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB namreč opozarja, da je oddelek V Uredbe – v katerem ni določb o znesku nadomestil – v nasprotju z oddelki od II do IV iste uredbe, ki vsebujejo podrobne določbe o znesku nadomestila za obveznosti javne službe. Po mnenju DSB je bil namen Uredbe izpolniti željo, da se izvajalcem storitev zagotovi razumno nadomestilo. Kar zadeva prostovoljno sprejete zaveze, so prevozniki, vezani s pogodbami o izvajanju javne službe, v povsem drugačnem položaju kot izvajalci storitev, ki jim je država enostransko naložila obveznosti javne službe, kar je razvidno v Uredbi. Komisija v teh okoliščinah Uredbe (EGS) št. 1191/69 ne more razlagati z vidika člena 106(2) PDEU (26).

| (156) | Nazadnje, DSB se ne strinja s tem, kako je Komisija razložila člen 17 Uredbe, in sicer da se predvidena oprostitev priglasitve uporablja le za nadomestila za obveznosti javne službe, ne pa za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(156)

Nazadnje, DSB se ne strinja s tem, kako je Komisija razložila člen 17 Uredbe, in sicer da se predvidena oprostitev priglasitve uporablja le za nadomestila za obveznosti javne službe, ne pa za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza.

| (157) | Družba DSB je pripombe predložila v dopisu z dne 8. januarja 2010. Načeloma nasprotuje temu, da Komisija v tej zadevi uporablja Uredbo (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(157)

Družba DSB je pripombe predložila v dopisu z dne 8. januarja 2010. Načeloma nasprotuje temu, da Komisija v tej zadevi uporablja Uredbo (ES) št. 1370/2007.

| (158) | DSB opozarja, da so bile zadevne prevozne pogodbe med njo in državo Dansko sklenjene pred sprejetjem navedene uredbe in pred začetkom njene veljavnosti. Če bi se uporabila ta uredba, bi šlo za zakonodajo z učinkom za nazaj, kar se družbi DSB zdi v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli, to je z načeloma pravne varnosti in zaupanja v pravo. DSB še opozarja, da iz ničesar ni mogoče sklepati, da je zakonodajalec EU želel Uredbi (ES) št. 1370/2007 dati učinek za nazaj. |
| --- | --- |

(158)

DSB opozarja, da so bile zadevne prevozne pogodbe med njo in državo Dansko sklenjene pred sprejetjem navedene uredbe in pred začetkom njene veljavnosti. Če bi se uporabila ta uredba, bi šlo za zakonodajo z učinkom za nazaj, kar se družbi DSB zdi v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli, to je z načeloma pravne varnosti in zaupanja v pravo. DSB še opozarja, da iz ničesar ni mogoče sklepati, da je zakonodajalec EU želel Uredbi (ES) št. 1370/2007 dati učinek za nazaj.

| (159) | Nasprotno, DSB opozarja, da je v Uredbi določena postopna uvedba novih pravil, pa tudi določbe Uredbe na splošno ne veljajo za že sklenjene pogodbe, če je njihovo trajanje omejeno. Ker je trajanje zadevnih pogodb v skladu s trajanjem, predpisanim v prehodnih določbah, DSB meni, da zanje velja le zakonodaja, ki je veljala ob njihovi sklenitvi, in sicer uredbi (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

Nasprotno, DSB opozarja, da je v Uredbi določena postopna uvedba novih pravil, pa tudi določbe Uredbe na splošno ne veljajo za že sklenjene pogodbe, če je njihovo trajanje omejeno. Ker je trajanje zadevnih pogodb v skladu s trajanjem, predpisanim v prehodnih določbah, DSB meni, da zanje velja le zakonodaja, ki je veljala ob njihovi sklenitvi, in sicer uredbi (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70.

| (160) | DSB se opira tudi na najnovejšo prakso odločanja Komisije, v kateri je ta menila, da Uredbe (ES) št. 1370/2007ni mogoče uporabiti za pogodbe, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe 3. decembra 2009. (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB se opira tudi na najnovejšo prakso odločanja Komisije, v kateri je ta menila, da Uredbe (ES) št. 1370/2007ni mogoče uporabiti za pogodbe, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe 3. decembra 2009. (27).

| (161) | DSB podredno navaja informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da so v pogodbah o javni službi prevoza v vsakem primeru upoštevane določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

DSB podredno navaja informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da so v pogodbah o javni službi prevoza v vsakem primeru upoštevane določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007.

6.2   PRIPOMBE ZDRUŽENJA DKT

| (162) | Združenje DKT je v dopisu z dne 16. februarja 2009 predložilo pripombe o odločitvi o sprožitvi postopka. Te pripombe so povzete v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(162)

Združenje DKT je v dopisu z dne 16. februarja 2009 predložilo pripombe o odločitvi o sprožitvi postopka. Te pripombe so povzete v nadaljevanju.

| (163) | Združenje DKT se sklicuje na vse informacije, ki jih je poslalo Komisiji v okviru svoje pritožbe, in pogodbe, sklenjene pred sprožitvijo postopka. |
| --- | --- |

(163)

Združenje DKT se sklicuje na vse informacije, ki jih je poslalo Komisiji v okviru svoje pritožbe, in pogodbe, sklenjene pred sprožitvijo postopka.

| (164) | DKT opozarja, da se zdi, da se Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka sklicuje le na pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, sklenjeni z družbo DSB v zvezi z dejavnostmi klasičnega železniškega prevoza, ne pa na dejavnosti mestnega prevoza, ki jih opravlja njena hčerinska družba DSB S-tog a/s, ki jih je vseeno omenilo v svoji prvotni pritožbi. |
| --- | --- |

(164)

DKT opozarja, da se zdi, da se Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka sklicuje le na pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, sklenjeni z družbo DSB v zvezi z dejavnostmi klasičnega železniškega prevoza, ne pa na dejavnosti mestnega prevoza, ki jih opravlja njena hčerinska družba DSB S-tog a/s, ki jih je vseeno omenilo v svoji prvotni pritožbi.

| (165) | DKT opozarja, da so pogodbe v zvezi z mestnim prevozom enake narave in postavljajo enaka vprašanja. V teh okoliščinah vztraja, da se mora preiskava Komisije nanašati tudi na pogodbe o izvajanju javne službe mestnega prevoza. |
| --- | --- |

(165)

DKT opozarja, da so pogodbe v zvezi z mestnim prevozom enake narave in postavljajo enaka vprašanja. V teh okoliščinah vztraja, da se mora preiskava Komisije nanašati tudi na pogodbe o izvajanju javne službe mestnega prevoza.

| (166) | DKT na splošno meni, da v tej zadevi merila iz sodbe Altmark niso izpolnjena in da zadevne pogodbe torej vključujejo državno pomoč. DKT meni, da je ta pomoč nezdružljiva in nezakonita ter da bi Komisija morala odrediti njeno vračilo. |
| --- | --- |

(166)

DKT na splošno meni, da v tej zadevi merila iz sodbe Altmark niso izpolnjena in da zadevne pogodbe torej vključujejo državno pomoč. DKT meni, da je ta pomoč nezdružljiva in nezakonita ter da bi Komisija morala odrediti njeno vračilo.

| (167) | Čeprav Komisija ni izrazila dvoma o upoštevanju prvega merila iz sodbe Altmark, je združenje DKT vseeno navedlo nekaj pripomb o tem vprašanju. |
| --- | --- |

(167)

Čeprav Komisija ni izrazila dvoma o upoštevanju prvega merila iz sodbe Altmark, je združenje DKT vseeno navedlo nekaj pripomb o tem vprašanju.

| (168) | DKT meni, da širok manevrski prostor, ki ga imajo države članice pri določitvi obveznosti javne službe, ne bi smel privesti do samovoljnih položajev, v katerih tretje strani ne bi mogle postaviti pod vprašaj dejstva, da se dejavnost opravlja v okviru naloge javne službe prevoza. Po mnenju DKT mora Komisija obrazložiti potrebo, da se naloži obveznost javne službe. |
| --- | --- |

(168)

DKT meni, da širok manevrski prostor, ki ga imajo države članice pri določitvi obveznosti javne službe, ne bi smel privesti do samovoljnih položajev, v katerih tretje strani ne bi mogle postaviti pod vprašaj dejstva, da se dejavnost opravlja v okviru naloge javne službe prevoza. Po mnenju DKT mora Komisija obrazložiti potrebo, da se naloži obveznost javne službe.

| (169) | DKT na podlagi sodne prakse Sodišča in prakse Komisije izpodbija analizo, v kateri je Komisija ugotovila, da ni bilo očitne napake pri presoji. DKT zlasti meni, da obstoj ciljev glede točnosti, kakovosti in rednosti storitve ne zadostuje za ugotovitev, da je storitev naloga javne službe. |
| --- | --- |

(169)

DKT na podlagi sodne prakse Sodišča in prakse Komisije izpodbija analizo, v kateri je Komisija ugotovila, da ni bilo očitne napake pri presoji. DKT zlasti meni, da obstoj ciljev glede točnosti, kakovosti in rednosti storitve ne zadostuje za ugotovitev, da je storitev naloga javne službe.

| (170) | Komisija bi morala to analizo opraviti z vidika meril, določenih v Uredbi (EGS) št. 1191/69, in preučiti sorazmernost nalog javne službe. Po mnenju DKT bi Komisija morala zlasti preučiti, ali zadevno opravljanje storitev v skladu z opredeljenimi cilji točnosti, kakovosti in rednosti ne bi bilo donosno. |
| --- | --- |

(170)

Komisija bi morala to analizo opraviti z vidika meril, določenih v Uredbi (EGS) št. 1191/69, in preučiti sorazmernost nalog javne službe. Po mnenju DKT bi Komisija morala zlasti preučiti, ali zadevno opravljanje storitev v skladu z opredeljenimi cilji točnosti, kakovosti in rednosti ne bi bilo donosno.

| (171) | DKT namreč meni, da so nadomestila za javne storitve utemeljena le, kadar storitve niso donosne in je nadomestilo nujno potrebno za njihovo opravljanje, kar pomeni, da je treba ločeno preučiti vsako od zadevnih železniških povezav. |
| --- | --- |

(171)

DKT namreč meni, da so nadomestila za javne storitve utemeljena le, kadar storitve niso donosne in je nadomestilo nujno potrebno za njihovo opravljanje, kar pomeni, da je treba ločeno preučiti vsako od zadevnih železniških povezav.

| (172) | DKT izpodbija sklepanje Komisije, da bi desetletna proračuna, na katerih temelji izračun nadomestil za družbo DSB, omogočila izpolnjevanje drugega merila iz sodbe Altmark. Meni namreč, da ta proračuna ne vsebujeta parametrov niti podrobne analize stroškov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti raven zahtevanih nadomestil za vsako zadevno železniško progo. |
| --- | --- |

(172)

DKT izpodbija sklepanje Komisije, da bi desetletna proračuna, na katerih temelji izračun nadomestil za družbo DSB, omogočila izpolnjevanje drugega merila iz sodbe Altmark. Meni namreč, da ta proračuna ne vsebujeta parametrov niti podrobne analize stroškov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti raven zahtevanih nadomestil za vsako zadevno železniško progo.

| (173) | DKT meni, da je treba tretje merilo analizirati v povezavi s četrtim merilom iz sodbe Altmark, ker če podjetja ni mogoče obravnavati kot povprečno, dobro vodeno podjetje, postane preučitev tretjega merila odveč, saj ne more temeljiti na analizi stroškov tega podjetja. |
| --- | --- |

(173)

DKT meni, da je treba tretje merilo analizirati v povezavi s četrtim merilom iz sodbe Altmark, ker če podjetja ni mogoče obravnavati kot povprečno, dobro vodeno podjetje, postane preučitev tretjega merila odveč, saj ne more temeljiti na analizi stroškov tega podjetja.

| (174) | DKT opozarja, da dodelitev zadevnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza ni bila predmet javnega razpisa. Še več, DKT se strinja s Komisijo, ki dvomi, da lahko desetletna proračuna in metodologija, ki jo je uporabila Danska, omogočijo izpolnjevanje četrtega merila iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(174)

DKT opozarja, da dodelitev zadevnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza ni bila predmet javnega razpisa. Še več, DKT se strinja s Komisijo, ki dvomi, da lahko desetletna proračuna in metodologija, ki jo je uporabila Danska, omogočijo izpolnjevanje četrtega merila iz sodbe Altmark.

| (175) | DKT glede tega predvsem trdi, da je bilo z javnimi razpisi, organiziranimi za nekatere proge, dokazano, da so konkurenti družbe DSB sposobni opravljati storitve za ceno, ki je približno 27 % nižja od cene družbe DSB. DKT še opozarja, da DSB zaposluje javne uslužbence, kar izključuje upoštevanje četrtega merila iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(175)

DKT glede tega predvsem trdi, da je bilo z javnimi razpisi, organiziranimi za nekatere proge, dokazano, da so konkurenti družbe DSB sposobni opravljati storitve za ceno, ki je približno 27 % nižja od cene družbe DSB. DKT še opozarja, da DSB zaposluje javne uslužbence, kar izključuje upoštevanje četrtega merila iz sodbe Altmark.

| (176) | DKT se ne strinja s sklepanjem Komisije glede vprašanja združljivosti pomoči. Meni namreč, da Uredba (EGS) št. 1191/69 vsebuje razlikovanje med pristopom, ki temelji na dejanskih stroških, povzetim v oddelkih II, III in IV Uredbe (EGS) št. 1191/69, po eni strani, in pristopom, ki temelji na ceni, ki jo ponudnik v primerjavi s konkurentom zaračunava za isto storitev, povzetim v oddelku V Uredbe (EGS) št. 1191/69, po drugi strani. Po mnenju združenja DKT se to razlikovanje kaže v različni naravi obveznosti javne službe in pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki temeljijo na različnih postopkovnih zahtevah. |
| --- | --- |

(176)

DKT se ne strinja s sklepanjem Komisije glede vprašanja združljivosti pomoči. Meni namreč, da Uredba (EGS) št. 1191/69 vsebuje razlikovanje med pristopom, ki temelji na dejanskih stroških, povzetim v oddelkih II, III in IV Uredbe (EGS) št. 1191/69, po eni strani, in pristopom, ki temelji na ceni, ki jo ponudnik v primerjavi s konkurentom zaračunava za isto storitev, povzetim v oddelku V Uredbe (EGS) št. 1191/69, po drugi strani. Po mnenju združenja DKT se to razlikovanje kaže v različni naravi obveznosti javne službe in pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki temeljijo na različnih postopkovnih zahtevah.

| (177) | Zato sklepanja Komisije, ki temelji na pristopu na podlagi dejanskih stroškov, in načel, povezanih z izvajanjem člena 106(2) PDEU, ni mogoče uporabiti za preučitev cene, določene v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. DKT meni, da je tak pristop v nasprotju s sodno prakso Skupnosti (sodba Combus), prakso Komisije (Okvir Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (28) in odločitvijo o sprožitvi postopka, ki potrjuje, da ima člen 93 PDEU naravo lex specialis. |
| --- | --- |

(177)

Zato sklepanja Komisije, ki temelji na pristopu na podlagi dejanskih stroškov, in načel, povezanih z izvajanjem člena 106(2) PDEU, ni mogoče uporabiti za preučitev cene, določene v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. DKT meni, da je tak pristop v nasprotju s sodno prakso Skupnosti (sodba Combus), prakso Komisije (Okvir Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (28) in odločitvijo o sprožitvi postopka, ki potrjuje, da ima člen 93 PDEU naravo lex specialis.

| (178) | Združenje DKT, ki izhaja iz ugotovitve, da namerava Komisija v tej zadevi za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza uporabiti pristop na podlagi dejanskih stroškov, je vseeno predložilo komentarje o tem pristopu. |
| --- | --- |

(178)

Združenje DKT, ki izhaja iz ugotovitve, da namerava Komisija v tej zadevi za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza uporabiti pristop na podlagi dejanskih stroškov, je vseeno predložilo komentarje o tem pristopu.

| (179) | DKT namreč meni, da podatki, ki so jih predložili danski organi za potrditev neobstoja čezmernega nadomestila, niso točni. Zato navaja več trditev:






  — | DSB je lahko zelo zmanjšala stroške, ko je sodelovala v postopkih javnega razpisa za nekatere proge. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT namreč meni, da podatki, ki so jih predložili danski organi za potrditev neobstoja čezmernega nadomestila, niso točni. Zato navaja več trditev:

—

DSB je lahko zelo zmanjšala stroške, ko je sodelovala v postopkih javnega razpisa za nekatere proge.

| — | Poleg tega se v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza zahteva, da ima DSB dober finančni položaj, kar pomeni, da so pogodbena plačila večja od strogega nadomestila za stroške, povezane z obveznostmi javne službe. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza zahteva, da ima DSB dober finančni položaj, kar pomeni, da so pogodbena plačila večja od strogega nadomestila za stroške, povezane z obveznostmi javne službe.

| — | Raven pogodbenih plačil ni ustrezno utemeljena, desetletna proračuna pa sta bila pripravljena po meri za zagotovitev določenih ravni dobička za DSB, ne da bi temeljila na podrobni analizi stroškov in prihodkov DSB za vsako zadevno progo. |
| --- | --- |

—

Raven pogodbenih plačil ni ustrezno utemeljena, desetletna proračuna pa sta bila pripravljena po meri za zagotovitev določenih ravni dobička za DSB, ne da bi temeljila na podrobni analizi stroškov in prihodkov DSB za vsako zadevno progo.

| — | Sistem nadomestil temelji na cilju donosnosti lastniškega kapitala, in ne na strogem nadomestilu za dodatne stroške. |
| --- | --- |

—

Sistem nadomestil temelji na cilju donosnosti lastniškega kapitala, in ne na strogem nadomestilu za dodatne stroške.

| — | Glede na izračune, ki jih je predložilo združenje DKT, bi bila glavna železniška povezava med Köbenhavnom in Aarhusom donosna, če se upoštevajo obveznosti, ki so zdaj naložene družbi DSB, in torej ne bi smela biti predmet pogodbe o izvajanju javne službe. |
| --- | --- |

—

Glede na izračune, ki jih je predložilo združenje DKT, bi bila glavna železniška povezava med Köbenhavnom in Aarhusom donosna, če se upoštevajo obveznosti, ki so zdaj naložene družbi DSB, in torej ne bi smela biti predmet pogodbe o izvajanju javne službe.

| — | Poleg tega domnevno povečanje produktivnosti družbe DSB ni skladno s finančnimi podatki, ki kažejo povečanje odhodkov za osebje v primerjavi s prihodki v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

—

Poleg tega domnevno povečanje produktivnosti družbe DSB ni skladno s finančnimi podatki, ki kažejo povečanje odhodkov za osebje v primerjavi s prihodki v zadevnem obdobju.

| — | DKT tudi dvomi o resničnosti zmanjšanja pogodbenih plačil za eno milijardo DKK, ki naj bi bilo v resnici 647 milijonov DKK glede na letne računovodske izkaze podjetja. |
| --- | --- |

—

DKT tudi dvomi o resničnosti zmanjšanja pogodbenih plačil za eno milijardo DKK, ki naj bi bilo v resnici 647 milijonov DKK glede na letne računovodske izkaze podjetja.

| — | DKT trdi, da cilji DSB (v vlakih/km) za obdobje 2000–2004 niso bili doseženi – kar bi upravičilo zmanjšanje pogodbenih plačil – in da je DSB prejela nadomestilo za železniški vozni park, katerega stroškov ji ni bilo treba nositi zaradi zamud pri dobavi. |
| --- | --- |

—

DKT trdi, da cilji DSB (v vlakih/km) za obdobje 2000–2004 niso bili doseženi – kar bi upravičilo zmanjšanje pogodbenih plačil – in da je DSB prejela nadomestilo za železniški vozni park, katerega stroškov ji ni bilo treba nositi zaradi zamud pri dobavi.

| — | Nazadnje, DKT meni, da bi se lahko DSB sama spopadla s finančnimi posledicami zamud pri dobavi voznega parka in zlasti nadomestnega voznega parka ob upoštevanju njenega velikega dobička. DSB naj bi od družbe AnsaldoBreda prejela 225 milijonov DKK kot nadomestilo za zamude, ki bi jih morala nakazati državi, ki je po mnenju DKT zaradi tega utrpela škodo. DSB naj bi prejela presežek 104 milijonov DKK iz pogodbenih plačil za vozni park, ki ni začel obratovati. |
| --- | --- |

—

Nazadnje, DKT meni, da bi se lahko DSB sama spopadla s finančnimi posledicami zamud pri dobavi voznega parka in zlasti nadomestnega voznega parka ob upoštevanju njenega velikega dobička. DSB naj bi od družbe AnsaldoBreda prejela 225 milijonov DKK kot nadomestilo za zamude, ki bi jih morala nakazati državi, ki je po mnenju DKT zaradi tega utrpela škodo. DSB naj bi prejela presežek 104 milijonov DKK iz pogodbenih plačil za vozni park, ki ni začel obratovati.

| (180) | Velik dobiček družbe DSB je po mnenju DKT dokaz, da je podjetje dobilo čezmerno nadomestilo, in sicer iz naslednjih razlogov:






  — | Poslovni izid družbe DSB presega ravni dobička, ki bi ga podjetje, izpostavljeno podobnemu tveganju, to je majhnemu tveganju, lahko razumno pričakovalo. |
| --- | --- | --- |

(180)

Velik dobiček družbe DSB je po mnenju DKT dokaz, da je podjetje dobilo čezmerno nadomestilo, in sicer iz naslednjih razlogov:

—

Poslovni izid družbe DSB presega ravni dobička, ki bi ga podjetje, izpostavljeno podobnemu tveganju, to je majhnemu tveganju, lahko razumno pričakovalo.

| — | Združenje DKT opozarja na analizo, opravljeno v okviru njegove pritožbe, ki kaže, da je bila profitna marža pred obdavčitvijo družbe DSB (12,3 % za obdobje 1999–2004 in 12,77 % za obdobje 1999–2007) višja od marž drugih železniških prevoznikov v Evropi (2,21–4,47 % v Združenem kraljestvu; 3,35 % na Švedskem; 0,49–4,65 % v Nemčiji ali celo 0,8–3,77 % za SNCF) in nad ravnjo, ki jo je Komisija navedla v drugem primerljivem postopku (29). |
| --- | --- |

—

Združenje DKT opozarja na analizo, opravljeno v okviru njegove pritožbe, ki kaže, da je bila profitna marža pred obdavčitvijo družbe DSB (12,3 % za obdobje 1999–2004 in 12,77 % za obdobje 1999–2007) višja od marž drugih železniških prevoznikov v Evropi (2,21–4,47 % v Združenem kraljestvu; 3,35 % na Švedskem; 0,49–4,65 % v Nemčiji ali celo 0,8–3,77 % za SNCF) in nad ravnjo, ki jo je Komisija navedla v drugem primerljivem postopku (29).

| — | DKT meni, da je poslovni izid družbe DSB tudi precej večji od izida njenih domačih konkurentov, kar zadeva pogodbe o izvajanju javne službe prevoza (DSB (12,77 %), DSB S-tog (10,45 %), Arriva (4,39 %), Metro Service (6,18 %)). |
| --- | --- |

—

DKT meni, da je poslovni izid družbe DSB tudi precej večji od izida njenih domačih konkurentov, kar zadeva pogodbe o izvajanju javne službe prevoza (DSB (12,77 %), DSB S-tog (10,45 %), Arriva (4,39 %), Metro Service (6,18 %)).

| — | DKT poudarja, da poslovni izid DSB močno presega raven 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala, ki jo je država določila kot cilj za DSB, kar DKT ocenjuje kot presežek v višini 3,678 milijarde DKK. |
| --- | --- |

—

DKT poudarja, da poslovni izid DSB močno presega raven 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala, ki jo je država določila kot cilj za DSB, kar DKT ocenjuje kot presežek v višini 3,678 milijarde DKK.

| (181) | Nazadnje, DKT meni, da je treba trditev, da je izplačilo dividend preprečilo vsakršno čezmerno nadomestilo, zavrniti iz naslednjih razlogov:






  — | pogodbe o izvajanju javne službe prevoza ne vsebujejo mehanizma vračila pogodbenih plačil v primeru, ko bi ta presegla zahtevano raven za strogo nadomestilo za obveznost javne službe; |
| --- | --- | --- |

(181)

Nazadnje, DKT meni, da je treba trditev, da je izplačilo dividend preprečilo vsakršno čezmerno nadomestilo, zavrniti iz naslednjih razlogov:

—

pogodbe o izvajanju javne službe prevoza ne vsebujejo mehanizma vračila pogodbenih plačil v primeru, ko bi ta presegla zahtevano raven za strogo nadomestilo za obveznost javne službe;

| — | država Danska v tej zadevi zamenjuje svoji vlogi vlagatelja, ki je delničar javnega podjetja, in javnega organa, ki ji omogoča plačati nadomestilo za obveznosti javne službe; |
| --- | --- |

—

država Danska v tej zadevi zamenjuje svoji vlogi vlagatelja, ki je delničar javnega podjetja, in javnega organa, ki ji omogoča plačati nadomestilo za obveznosti javne službe;

| — | izplačilo dividend samo po sebi ne more izničiti niti gospodarskih učinkov čezmernega nadomestila niti izkrivljanja konkurence, katerega učinki ostajajo na trgu; |
| --- | --- |

—

izplačilo dividend samo po sebi ne more izničiti niti gospodarskih učinkov čezmernega nadomestila niti izkrivljanja konkurence, katerega učinki ostajajo na trgu;

| — | argument izplačila dividend bi povzročil diskriminacijo javnih in zasebnih podjetij; |
| --- | --- |

—

argument izplačila dividend bi povzročil diskriminacijo javnih in zasebnih podjetij;

| — | v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve je predvidena le možnost prenosa presežkov v višini 10 % vsako leto; |
| --- | --- |

—

v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve je predvidena le možnost prenosa presežkov v višini 10 % vsako leto;

| — | ni neposredne povezave med čezmernim nadomestilom in zneskom dividend, ki jih je prejela država, katere načelo je bilo potrjeno v desetletnih proračunih pred ugotovitvijo morebitnih čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

—

ni neposredne povezave med čezmernim nadomestilom in zneskom dividend, ki jih je prejela država, katere načelo je bilo potrjeno v desetletnih proračunih pred ugotovitvijo morebitnih čezmernih nadomestil.

| (182) | DKT trdi, da je Danska leta 2008 odpravila oprostitev davka na izplačane plače. Sklicuje se na osnutek danskega zakona, v katerem je bil strošek obveznosti družbe DSB za plačilo tega davka ocenjen na 80 milijonov DKK na leto. DKT na tej podlagi meni, da je imela oprostitev davka velik negativen vpliv v višini skoraj 800 milijonov DKK v desetih letih, kar je znesek, ki bi ga država morala izterjati. |
| --- | --- |

(182)

DKT trdi, da je Danska leta 2008 odpravila oprostitev davka na izplačane plače. Sklicuje se na osnutek danskega zakona, v katerem je bil strošek obveznosti družbe DSB za plačilo tega davka ocenjen na 80 milijonov DKK na leto. DKT na tej podlagi meni, da je imela oprostitev davka velik negativen vpliv v višini skoraj 800 milijonov DKK v desetih letih, kar je znesek, ki bi ga država morala izterjati.

| (183) | Združenje DKT je poleg tega Komisijo opozorilo, da se je država odločila kompenzirati davčno obveznost družbe DSB v prihodnosti, in sicer s povečanjem pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(183)

Združenje DKT je poleg tega Komisijo opozorilo, da se je država odločila kompenzirati davčno obveznost družbe DSB v prihodnosti, in sicer s povečanjem pogodbenih plačil.

| (184) | DKT želi, da Komisija to vprašanje obravnava v tem postopku, saj je postopek CP 78/06, na katerega se sklicuje v odločitvi o sprožitvi postopka, že končan. |
| --- | --- |

(184)

DKT želi, da Komisija to vprašanje obravnava v tem postopku, saj je postopek CP 78/06, na katerega se sklicuje v odločitvi o sprožitvi postopka, že končan.

| (185) | Združenje DKT je 10. januarja 2010 Komisiji predložilo pripombe o izbiri ustrezne pravne podlage med uredbama (EGS) št. 1191/69 in (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

Združenje DKT je 10. januarja 2010 Komisiji predložilo pripombe o izbiri ustrezne pravne podlage med uredbama (EGS) št. 1191/69 in (ES) št. 1370/2007.

| (186) | DKT meni, da ker je Uredba (ES) št. 1370/2007 začela veljati šele 3. decembra 2009, preučitev združljivosti zadevnih ukrepov pomoči na podlagi te uredbe pomeni napačno uporabo prava. Potem ko je združenje DKT opozorilo na nekatera načela, povezana z uporabo pravil EU o državni pomoči ratione temporis, navaja, da je treba razlikovati glede na to, ali gre za priglašene ukrepe pomoči ali ne. DKT se namreč sklicuje na sodbi Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti v zadevi SIDE
   (30), da bi v tej zadevi dokazalo, da bi Komisija morala preučiti združljivost na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

DKT meni, da ker je Uredba (ES) št. 1370/2007 začela veljati šele 3. decembra 2009, preučitev združljivosti zadevnih ukrepov pomoči na podlagi te uredbe pomeni napačno uporabo prava. Potem ko je združenje DKT opozorilo na nekatera načela, povezana z uporabo pravil EU o državni pomoči ratione temporis, navaja, da je treba razlikovati glede na to, ali gre za priglašene ukrepe pomoči ali ne. DKT se namreč sklicuje na sodbi Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti v zadevi SIDE
   (30), da bi v tej zadevi dokazalo, da bi Komisija morala preučiti združljivost na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (187) | Sklep združenja DKT temelji predvsem na tem, da zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza pokrivata obdobji 1999–2004 in 2005–2014 in da je pomoč dodeljena z mesečnimi pogodbenimi plačili. DKT poleg tega opozarja, da Uredba (ES) št. 1370/2007 ne vsebuje nobene določbe o državni pomoči, ki je že dodeljena ali predmet postopka preiskave. Sicer pa se Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka z dne 10. septembra 2008 ne sklicuje na novo uredbo, čeprav je ta že bila sprejeta. Nazadnje, DKT opozarja tudi na protislovje z Obvestilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči. (31). |
| --- | --- |

(187)

Sklep združenja DKT temelji predvsem na tem, da zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza pokrivata obdobji 1999–2004 in 2005–2014 in da je pomoč dodeljena z mesečnimi pogodbenimi plačili. DKT poleg tega opozarja, da Uredba (ES) št. 1370/2007 ne vsebuje nobene določbe o državni pomoči, ki je že dodeljena ali predmet postopka preiskave. Sicer pa se Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka z dne 10. septembra 2008 ne sklicuje na novo uredbo, čeprav je ta že bila sprejeta. Nazadnje, DKT opozarja tudi na protislovje z Obvestilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči. (31).

| (188) | DKT meni, da je Uredba (ES) št. 1370/2007 lahko ustrezna pravna podlaga za preučitev združljivosti le za prihodnje učinke pogodb o izvajanju javne službe prevoza, in sicer za pogodbena plačila po 3. decembru 2009. |
| --- | --- |

(188)

DKT meni, da je Uredba (ES) št. 1370/2007 lahko ustrezna pravna podlaga za preučitev združljivosti le za prihodnje učinke pogodb o izvajanju javne službe prevoza, in sicer za pogodbena plačila po 3. decembru 2009.

7.   KOMENTARJI DANSKE O PRIPOMBAH ZAINTERESIRANIH STRANI

| (189) | Po mnenju Danske pripombe združenja DKT ne vodijo k drugačni presoji zadevnih dejstev. Danska namreč meni, da so štiri merila iz sodbe Altmark v tej zadevi izpolnjena in da družba DSB ni prejela čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(189)

Po mnenju Danske pripombe združenja DKT ne vodijo k drugačni presoji zadevnih dejstev. Danska namreč meni, da so štiri merila iz sodbe Altmark v tej zadevi izpolnjena in da družba DSB ni prejela čezmernih nadomestil.

| (190) | Danska meni, da pogodbi o prevozu na območju glavnega mesta nista predmet formalnega postopka preiskave in da torej ni treba komentirati stališč združenja DKT o teh pogodbah. |
| --- | --- |

(190)

Danska meni, da pogodbi o prevozu na območju glavnega mesta nista predmet formalnega postopka preiskave in da torej ni treba komentirati stališč združenja DKT o teh pogodbah.

| (191) | Danska vseeno trdi, da je DSB S-tog a/s hčerinska družba v 100-odstotni lasti DSB SV in da so podatki o DSB S-tog a/s vključeni v konsolidirane računovodske izkaze skupine DSB in podatke, ki so jih predložili danski organi. |
| --- | --- |

(191)

Danska vseeno trdi, da je DSB S-tog a/s hčerinska družba v 100-odstotni lasti DSB SV in da so podatki o DSB S-tog a/s vključeni v konsolidirane računovodske izkaze skupine DSB in podatke, ki so jih predložili danski organi.

| (192) | Danski organi pojasnjujejo, da so bila tudi predvidena plačila in pogodbena plačila za prevoz, ki ga opravlja S-tog, določena na podlagi 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi. Poslovni izid družbe DSB S-tog a/s je bil vključen v proračun DSB SV, posledično pa so bila izračunana pogodbena plačila za družbo za prevoz na dolge razdalje in regionalni prevoz. Poleg tega je dobiček iz poslovanja, ki ga ustvari hčerinska družba DSB S-tog a/s, upoštevan v konsolidiranem poslovnem izidu DSB SV. Dobiček iz prevoza, ki ga opravlja S-tog, je torej upoštevan v skupnem poslovnem izidu DSB SV. |
| --- | --- |

(192)

Danski organi pojasnjujejo, da so bila tudi predvidena plačila in pogodbena plačila za prevoz, ki ga opravlja S-tog, določena na podlagi 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi. Poslovni izid družbe DSB S-tog a/s je bil vključen v proračun DSB SV, posledično pa so bila izračunana pogodbena plačila za družbo za prevoz na dolge razdalje in regionalni prevoz. Poleg tega je dobiček iz poslovanja, ki ga ustvari hčerinska družba DSB S-tog a/s, upoštevan v konsolidiranem poslovnem izidu DSB SV. Dobiček iz prevoza, ki ga opravlja S-tog, je torej upoštevan v skupnem poslovnem izidu DSB SV.

| (193) | Po mnenju Danske komentarji združenja DKT ne postavljajo pod vprašaj dejstva, da so štiri merila iz sodbe Altmark v tej zadevi izpolnjena. |
| --- | --- |

(193)

Po mnenju Danske komentarji združenja DKT ne postavljajo pod vprašaj dejstva, da so štiri merila iz sodbe Altmark v tej zadevi izpolnjena.

| (194) | Danski organi navajajo, da Komisija ni izrazila dvoma o prvem merilu. Vprašanje, ali je opravljanje prevoza na progi Köbenhavn–Aarhus obveznost javne službe, pa se obravnava v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(194)

Danski organi navajajo, da Komisija ni izrazila dvoma o prvem merilu. Vprašanje, ali je opravljanje prevoza na progi Köbenhavn–Aarhus obveznost javne službe, pa se obravnava v nadaljevanju.

| (195) | Danski organi glede drugega merila navajajo, da Komisija ni izrazila dvoma o obdobju do leta 2008, in pojasnjujejo, da je bilo za obdobje 2009–2014 nadomestilo za DSB prav tako izračunano na podlagi desetletnega proračuna, predloženega Komisiji. |
| --- | --- |

(195)

Danski organi glede drugega merila navajajo, da Komisija ni izrazila dvoma o obdobju do leta 2008, in pojasnjujejo, da je bilo za obdobje 2009–2014 nadomestilo za DSB prav tako izračunano na podlagi desetletnega proračuna, predloženega Komisiji.

| (196) | Kar zadeva pripombe DKT o tretjem merilu in dejstvu, da ga je treba preučiti le, če je predhodno izpolnjeno četrto merilo, se danski organi ne strinjajo s tem mnenjem in menijo, da se merila seveda lahko preučijo neodvisno drugo od drugega in v vrstnem redu, ki mu je Sodišče sledilo v sodbi Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Kar zadeva pripombe DKT o tretjem merilu in dejstvu, da ga je treba preučiti le, če je predhodno izpolnjeno četrto merilo, se danski organi ne strinjajo s tem mnenjem in menijo, da se merila seveda lahko preučijo neodvisno drugo od drugega in v vrstnem redu, ki mu je Sodišče sledilo v sodbi Altmark.

| (197) | Glede četrtega merila pa danski organi nazadnje zavračajo trditve DKT, iz katerih bi se lahko sklepalo, da se to merilo ni upoštevalo. Pojasnjujejo namreč, da sta bila desetletna proračuna pripravljena na podlagi vseh razpoložljivih podatkov in zadostne analize stroškov, v katero so bile vključene možnosti dolgoročnega izboljšanja. Poleg tega je bil proračun popravljen med pogajanji o drugi pogodbi, pogodbena plačila pa so se zmanjšala zaradi upoštevanja večje učinkovitosti. Danski organi poleg tega poudarjajo, da dejstvo, da ima podjetje iz zgodovinskih razlogov izredne stroške v zvezi z delavci, zaposlenimi s statusom javnega uslužbenca, ni povezano z dobrim ali slabim vodenjem podjetja. Opozarjajo še, da obstajajo zelo velike razlike v strukturi kapitala, profilu tveganja itd. med različnimi železniškimi podjetji, zaradi česar so primerjave z drugimi podjetji nemogoče. Tudi okoliščina, da je lahko družba DSB First oddala ponudbo po – na prvi pogled – nižji ceni za progo Kystbanen, ni niti odsev niti dokaz tega, da so bila plačila, nakazana družbi DSB, prevelika, saj je to ponudbo oddalo ločeno podjetje in ponudba tudi temelji na drugačnih parametrih (le pogodbeni delavci, novejši vozni park, manj vlakovnega osebja). |
| --- | --- |

(197)

Glede četrtega merila pa danski organi nazadnje zavračajo trditve DKT, iz katerih bi se lahko sklepalo, da se to merilo ni upoštevalo. Pojasnjujejo namreč, da sta bila desetletna proračuna pripravljena na podlagi vseh razpoložljivih podatkov in zadostne analize stroškov, v katero so bile vključene možnosti dolgoročnega izboljšanja. Poleg tega je bil proračun popravljen med pogajanji o drugi pogodbi, pogodbena plačila pa so se zmanjšala zaradi upoštevanja večje učinkovitosti. Danski organi poleg tega poudarjajo, da dejstvo, da ima podjetje iz zgodovinskih razlogov izredne stroške v zvezi z delavci, zaposlenimi s statusom javnega uslužbenca, ni povezano z dobrim ali slabim vodenjem podjetja. Opozarjajo še, da obstajajo zelo velike razlike v strukturi kapitala, profilu tveganja itd. med različnimi železniškimi podjetji, zaradi česar so primerjave z drugimi podjetji nemogoče. Tudi okoliščina, da je lahko družba DSB First oddala ponudbo po – na prvi pogled – nižji ceni za progo Kystbanen, ni niti odsev niti dokaz tega, da so bila plačila, nakazana družbi DSB, prevelika, saj je to ponudbo oddalo ločeno podjetje in ponudba tudi temelji na drugačnih parametrih (le pogodbeni delavci, novejši vozni park, manj vlakovnega osebja).

| (198) | Danska opozarja na svoj dvom o sklepanju Komisije glede izvajanja Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki jo po njenem mnenju bremeni velika pravna negotovost, zlasti glede obveznosti priglasitve pogodb o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(198)

Danska opozarja na svoj dvom o sklepanju Komisije glede izvajanja Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki jo po njenem mnenju bremeni velika pravna negotovost, zlasti glede obveznosti priglasitve pogodb o izvajanju javne službe prevoza.

| (199) | Danska se vseeno ne strinja z razlago DKT, zlasti glede uporabe izraza „cena“ v členu 14(2)(b) in neuporabe pravil o državni pomoči, če bi se uporabljala Uredba (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(199)

Danska se vseeno ne strinja z razlago DKT, zlasti glede uporabe izraza „cena“ v členu 14(2)(b) in neuporabe pravil o državni pomoči, če bi se uporabljala Uredba (EGS) št. 1191/69.

i.   Splošno o analizi

| (200) | Danska se absolutno ne strinja s trditvijo DKT, da bi bilo treba nadomestilo določiti na podlagi stroškov za vsako zadevno progo. Na podlagi nobene pravne podlage ni mogoče zahtevati, da se nadomestilo, nakazano na podlagi skupne pogodbe o izpolnjevanju obveznosti javne službe, izračuna na podlagi analiz, opravljenih na „mikroravni“ vsake od obveznosti, ki jih je izvajalec storitev sprejel. |
| --- | --- |

(200)

Danska se absolutno ne strinja s trditvijo DKT, da bi bilo treba nadomestilo določiti na podlagi stroškov za vsako zadevno progo. Na podlagi nobene pravne podlage ni mogoče zahtevati, da se nadomestilo, nakazano na podlagi skupne pogodbe o izpolnjevanju obveznosti javne službe, izračuna na podlagi analiz, opravljenih na „mikroravni“ vsake od obveznosti, ki jih je izvajalec storitev sprejel.

| (201) | Danski organi izpodbijajo razlago DKT o sodbi Fred Olsen (zadeva T-17/02) in poudarjajo, da gre v tej zadevi za usklajeno, integrirano omrežje, na katerem se storitve opravljajo na podlagi skupne pogodbe, sklenjene po postopku s pogajanji. Določitev zneska nadomestila na podlagi analize za vsako progo posebej je torej odveč in bi lahko privedla do zavajajočih rezultatov. Povzročila bi večjo negotovost glede razdelitve skupnih stroškov, kot jo povzroči zbirno poročilo o vseh prihodkih in izdatkih, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, naloženih s pogodbo. |
| --- | --- |

(201)

Danski organi izpodbijajo razlago DKT o sodbi Fred Olsen (zadeva T-17/02) in poudarjajo, da gre v tej zadevi za usklajeno, integrirano omrežje, na katerem se storitve opravljajo na podlagi skupne pogodbe, sklenjene po postopku s pogajanji. Določitev zneska nadomestila na podlagi analize za vsako progo posebej je torej odveč in bi lahko privedla do zavajajočih rezultatov. Povzročila bi večjo negotovost glede razdelitve skupnih stroškov, kot jo povzroči zbirno poročilo o vseh prihodkih in izdatkih, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, naloženih s pogodbo.

| (202) | Nasprotno pa opozarjajo, da je računovodske podatke družbe DSB o storitvah, opravljenih na podlagi pogodbe, mogoče preučiti ločeno, ker temeljijo na ločenih računovodstvih. |
| --- | --- |

(202)

Nasprotno pa opozarjajo, da je računovodske podatke družbe DSB o storitvah, opravljenih na podlagi pogodbe, mogoče preučiti ločeno, ker temeljijo na ločenih računovodstvih.

ii.   Povezava Köbenhavn–Aarhus

| (203) | Danski organi se ne strinjajo z mnenjem, da storitev, ki se lahko opravlja brez finančne pomoči, ne more biti obveznost javne službe. Država se namreč lahko odloči, da jo vključi v obsežno usklajeno javno storitev (zahteve glede voznega reda, zmogljivosti, tarif itd.), kar je storila v tem primeru, saj je ta proga tesno povezana z drugimi storitvami družbe DSB zaradi zvez s kraji severno od Aarhusa, povezave z drugimi programi in tudi zaradi ločevanja ali združevanja vlakov, ki vozijo na tej progi. |
| --- | --- |

(203)

Danski organi se ne strinjajo z mnenjem, da storitev, ki se lahko opravlja brez finančne pomoči, ne more biti obveznost javne službe. Država se namreč lahko odloči, da jo vključi v obsežno usklajeno javno storitev (zahteve glede voznega reda, zmogljivosti, tarif itd.), kar je storila v tem primeru, saj je ta proga tesno povezana z drugimi storitvami družbe DSB zaradi zvez s kraji severno od Aarhusa, povezave z drugimi programi in tudi zaradi ločevanja ali združevanja vlakov, ki vozijo na tej progi.

| (204) | Danski organi poleg tega navajajo, da so nadomestila, nakazana družbi DSB, izračunana na podlagi prihodkov in stroškov, povezanih z vsemi obveznostmi javne službe. Če so vanje vključene proge ali nekatere storitve, ki lahko ustvarjajo presežek, so z njimi povezani prihodki tako vključeni v skupne računovodske izkaze. Zato izključitev nekaterih prog, ki so same po sebi lahko donosne, lahko povzroči le povečanje skupne pomoči, nakazane DSB, vključitev proge, ki ne ustvarja izgube, pa ne vodi nujno do čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(204)

Danski organi poleg tega navajajo, da so nadomestila, nakazana družbi DSB, izračunana na podlagi prihodkov in stroškov, povezanih z vsemi obveznostmi javne službe. Če so vanje vključene proge ali nekatere storitve, ki lahko ustvarjajo presežek, so z njimi povezani prihodki tako vključeni v skupne računovodske izkaze. Zato izključitev nekaterih prog, ki so same po sebi lahko donosne, lahko povzroči le povečanje skupne pomoči, nakazane DSB, vključitev proge, ki ne ustvarja izgube, pa ne vodi nujno do čezmernih nadomestil.

| (205) | Danski organi opozarjajo, da izračuni združenja DKT za progo Köbenhavn–Aarhus niso točni, in navajajo elemente, s katerimi je to mogoče potrditi. Poudarjajo, da DKT ne pojasnjuje dovolj, kako je opravilo te izračune, in trdijo, da ne poznajo navedenih številk. Po mnenju Danske optimistična ocena kaže za več kot [...] milijonov DKK manjše prihodke za to progo od prihodkov, ki jih je navedlo DKT, in sicer [...]. |
| --- | --- |

(205)

Danski organi opozarjajo, da izračuni združenja DKT za progo Köbenhavn–Aarhus niso točni, in navajajo elemente, s katerimi je to mogoče potrditi. Poudarjajo, da DKT ne pojasnjuje dovolj, kako je opravilo te izračune, in trdijo, da ne poznajo navedenih številk. Po mnenju Danske optimistična ocena kaže za več kot [...] milijonov DKK manjše prihodke za to progo od prihodkov, ki jih je navedlo DKT, in sicer [...].

iii.   Produktivnost

| (206) | Danski organi zavračajo trditev, da družba DSB v letih 1999–2007 ni dosegla velikega povečanja produktivnosti. Zavračajo namreč metodo izračuna, ki jo je uporabilo združenje DKT in ki temelji na razmerju med nominalnimi stroški dela in prometom. Vendar na promet družbe DSB vplivajo določeni mikro- in makroekonomski dejavniki, ki povzročijo, da med proizvodnjo in prometom ni stalne sorazmerne korelacije (dejavniki: krajevna konkurenca, razvoj gospodarskih razmer, politične prednostne naloge, inflacija, gibanje socialne sestave potnikov itd.). |
| --- | --- |

(206)

Danski organi zavračajo trditev, da družba DSB v letih 1999–2007 ni dosegla velikega povečanja produktivnosti. Zavračajo namreč metodo izračuna, ki jo je uporabilo združenje DKT in ki temelji na razmerju med nominalnimi stroški dela in prometom. Vendar na promet družbe DSB vplivajo določeni mikro- in makroekonomski dejavniki, ki povzročijo, da med proizvodnjo in prometom ni stalne sorazmerne korelacije (dejavniki: krajevna konkurenca, razvoj gospodarskih razmer, politične prednostne naloge, inflacija, gibanje socialne sestave potnikov itd.).

| (207) | Danski organi predlagajo dve metodi ocenjevanja produktivnosti dejavnosti družbe DSB:






  — | obseg prevozov družbe DSB, in sicer število potniških kilometrov (povečanje za 1,8 % letno med letoma 1999 in 2007), povezan s številom zaposlenih (ekvivalenti polne zaposlitve); |
| --- | --- | --- |

(207)

Danski organi predlagajo dve metodi ocenjevanja produktivnosti dejavnosti družbe DSB:

—

obseg prevozov družbe DSB, in sicer število potniških kilometrov (povečanje za 1,8 % letno med letoma 1999 in 2007), povezan s številom zaposlenih (ekvivalenti polne zaposlitve);

| — | obseg prevozov družbe DSB, povezan z realnimi stroški dela (to je popravljenimi v skladu z inflacijo plač). |
| --- | --- |

—

obseg prevozov družbe DSB, povezan z realnimi stroški dela (to je popravljenimi v skladu z inflacijo plač).

| (208) | Ti metodi kažeta povečanje produktivnosti za 1,9 % oziroma 2 % na leto. |
| --- | --- |

(208)

Ti metodi kažeta povečanje produktivnosti za 1,9 % oziroma 2 % na leto.

iv.   Zmanjšanje pogodbenih plačil

| (209) | Danski organi trdijo, da številke, ki jih je v zvezi s tem navedlo združenje DKT, niso točne. „Pogodbena plačila“, ki so navedena v računovodskih izkazih DSB in jih je uporabilo DKT, se nanašajo hkrati na pogodbo, sklenjeno z državo, ki se obravnava v tej zadevi, in druga plačila v zvezi z drugimi pogodbami (pogodbe, ki jih je družba DSB sklenila na Švedskem, pogodba, sklenjena z družbo Hovedstadens Udviklingsrad (HUR), in začasna pogodba o prevozu na progi Langa–Struer). |
| --- | --- |

(209)

Danski organi trdijo, da številke, ki jih je v zvezi s tem navedlo združenje DKT, niso točne. „Pogodbena plačila“, ki so navedena v računovodskih izkazih DSB in jih je uporabilo DKT, se nanašajo hkrati na pogodbo, sklenjeno z državo, ki se obravnava v tej zadevi, in druga plačila v zvezi z drugimi pogodbami (pogodbe, ki jih je družba DSB sklenila na Švedskem, pogodba, sklenjena z družbo Hovedstadens Udviklingsrad (HUR), in začasna pogodba o prevozu na progi Langa–Struer).

| (210) | Pojasnjujejo, da zmanjšanje za 1 milijardo DKK jasno izhaja iz zakona o javnih financah za leto 2003 (člen 28.61.01, odstavek 10). Iz zakonov o javnih financah za leti 2003 in 2004 je poleg tega razvidno, da so bili zneski, ki so se v letih 2003 in 2004 zmanjšali, popravljeni navzgor. Danska je predložila zbirno preglednico, ki kaže, da je skupno zmanjšanje torej nazadnje obsegalo 1018 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(210)

Pojasnjujejo, da zmanjšanje za 1 milijardo DKK jasno izhaja iz zakona o javnih financah za leto 2003 (člen 28.61.01, odstavek 10). Iz zakonov o javnih financah za leti 2003 in 2004 je poleg tega razvidno, da so bili zneski, ki so se v letih 2003 in 2004 zmanjšali, popravljeni navzgor. Danska je predložila zbirno preglednico, ki kaže, da je skupno zmanjšanje torej nazadnje obsegalo 1018 milijonov DKK.

v.   Vlakovni kilometri

| (211) | Danski organi trdijo, da je v pogodbi določena obveznost glede prevoženih vlakovnih kilometrov manjša od številke, ki jo je predložilo združenje DKT, ker je treba upoštevati javni razpis o prevoznih storitvah na osrednjem in zahodnem Jutlandu iz novembra 2003. Točne številke so predložili v preglednici, ki dokazuje, da je družba DSB opravila skupno 1,5 milijona vlakovnih kilometrov več, kot je bilo določeno v pogodbi, zato ni mogoče trditi, da je DSB prejela nadomestilo za storitve, ki jih ni opravila. Poleg tega poudarjajo, da je DSB ministrstvu za promet vsako četrtletje poslala poročilo o obsegu prevozov po pogodbi. |
| --- | --- |

(211)

Danski organi trdijo, da je v pogodbi določena obveznost glede prevoženih vlakovnih kilometrov manjša od številke, ki jo je predložilo združenje DKT, ker je treba upoštevati javni razpis o prevoznih storitvah na osrednjem in zahodnem Jutlandu iz novembra 2003. Točne številke so predložili v preglednici, ki dokazuje, da je družba DSB opravila skupno 1,5 milijona vlakovnih kilometrov več, kot je bilo določeno v pogodbi, zato ni mogoče trditi, da je DSB prejela nadomestilo za storitve, ki jih ni opravila. Poleg tega poudarjajo, da je DSB ministrstvu za promet vsako četrtletje poslala poročilo o obsegu prevozov po pogodbi.

vi.   Poslovni izid družbe DSB

| (212) | Danska meni, da je predvideni proračun družbe DSB – ki temelji na predvideni 6-odstotni stopnji profitne marže – razumen in stvaren. Da se je stopnja profitne marže izkazala za višjo od stopnje iz predvidenega proračuna, je treba pripisati vrsti nepredvidenih okoliščin, katerih učinek je vlada odpravila, ko je, po eni strani, izredno zmanjšala pogodbena plačila in, po drugi strani, prejela dividende. |
| --- | --- |

(212)

Danska meni, da je predvideni proračun družbe DSB – ki temelji na predvideni 6-odstotni stopnji profitne marže – razumen in stvaren. Da se je stopnja profitne marže izkazala za višjo od stopnje iz predvidenega proračuna, je treba pripisati vrsti nepredvidenih okoliščin, katerih učinek je vlada odpravila, ko je, po eni strani, izredno zmanjšala pogodbena plačila in, po drugi strani, prejela dividende.

| (213) | Danski organi poleg tega izpodbijajo pomembnost podatkov o uspešnosti evropskih podjetij za železniški potniški prevoz. Poudarjajo tudi težavo pri izvajanju takih primerjav (različne strukture kapitala in ravni vloženega kapitala, pogoji operativnega tveganja, makroekonomski in strukturni dejavniki, ki vplivajo na računovodske podatke podjetij) in navajajo poročilo, ki ga je pripravila Evropska komisija in iz katerega ni razvidno, da je družba DSB donosnejša od konkurentov na evropskem trgu. |
| --- | --- |

(213)

Danski organi poleg tega izpodbijajo pomembnost podatkov o uspešnosti evropskih podjetij za železniški potniški prevoz. Poudarjajo tudi težavo pri izvajanju takih primerjav (različne strukture kapitala in ravni vloženega kapitala, pogoji operativnega tveganja, makroekonomski in strukturni dejavniki, ki vplivajo na računovodske podatke podjetij) in navajajo poročilo, ki ga je pripravila Evropska komisija in iz katerega ni razvidno, da je družba DSB donosnejša od konkurentov na evropskem trgu.

| (214) | Danska poleg tega ne zanika, da se je gibanje poslovnega izida družbe DSB izkazalo za ugodnejše, kot je bilo predvideno v prvotnih proračunih. Danski organi vseeno navajajo pojasnila o učinkih razvoja davčnih stopenj in dodajo zbirno preglednico poslovnih izidov družbe DSB. |
| --- | --- |

(214)

Danska poleg tega ne zanika, da se je gibanje poslovnega izida družbe DSB izkazalo za ugodnejše, kot je bilo predvideno v prvotnih proračunih. Danski organi vseeno navajajo pojasnila o učinkih razvoja davčnih stopenj in dodajo zbirno preglednico poslovnih izidov družbe DSB.

| (215) | Danska je nazadnje predložila novejše podatke o finančnem položaju družbe DSB in pojasnila, da je dobiček po obdavčitvi za dejavnost javne službe obsegal 670 milijonov DKK leta 2007 in 542 milijonov DKK leta 2008. |
| --- | --- |

(215)

Danska je nazadnje predložila novejše podatke o finančnem položaju družbe DSB in pojasnila, da je dobiček po obdavčitvi za dejavnost javne službe obsegal 670 milijonov DKK leta 2007 in 542 milijonov DKK leta 2008.

vii.   Dividendna politika

| (216) | Danska meni, da je dividendna politika skupaj z natančnim proračunom zelo učinkovit način preprečevanja čezmernih nadomestil, saj je instrument, ki ponuja prožnost za preprečevanje vsakršnega čezmernega nadomestila, ko se delovne predpostavke proračuna izkažejo za pomanjkljive. Dividendna politika deluje kot dodatek k natančnemu proračunu, na katerem temelji pogodba o prevozu. |
| --- | --- |

(216)

Danska meni, da je dividendna politika skupaj z natančnim proračunom zelo učinkovit način preprečevanja čezmernih nadomestil, saj je instrument, ki ponuja prožnost za preprečevanje vsakršnega čezmernega nadomestila, ko se delovne predpostavke proračuna izkažejo za pomanjkljive. Dividendna politika deluje kot dodatek k natančnemu proračunu, na katerem temelji pogodba o prevozu.

| (217) | Danski organi opozarjajo, da je nadomestilo opredeljeno vnaprej na podlagi podprte ocene prihodkov in odhodkov in da ni vir, ki bi ga DSB lahko uporabljala brez omejitev. Pojasnjujejo še, da če številke kažejo negativno odstopanje od predvidenega proračuna – na primer zaradi višjih stroškov (napake pri vodenju, višje plače, izdatki ali nakupi) ali izgube prihodkov, povezane z zmanjšanjem prometa v primerjavi z napovedmi –, DSB tudi ne more dobiti dodatnega nadomestila od države. DSB torej nosi del tveganja v primeru slabih rezultatov. |
| --- | --- |

(217)

Danski organi opozarjajo, da je nadomestilo opredeljeno vnaprej na podlagi podprte ocene prihodkov in odhodkov in da ni vir, ki bi ga DSB lahko uporabljala brez omejitev. Pojasnjujejo še, da če številke kažejo negativno odstopanje od predvidenega proračuna – na primer zaradi višjih stroškov (napake pri vodenju, višje plače, izdatki ali nakupi) ali izgube prihodkov, povezane z zmanjšanjem prometa v primerjavi z napovedmi –, DSB tudi ne more dobiti dodatnega nadomestila od države. DSB torej nosi del tveganja v primeru slabih rezultatov.

| (218) | Zato ima dividendna politika po mnenju danskih organov vlogo dodatnega varovala pred vsakršnimi čezmernimi nadomestili, ko poslovni izid kaže pozitivno odstopanje od predvidenega proračuna. Je prožen instrument, s katerim lahko država zagotovi, da se dani znesek odvzame družbi. |
| --- | --- |

(218)

Zato ima dividendna politika po mnenju danskih organov vlogo dodatnega varovala pred vsakršnimi čezmernimi nadomestili, ko poslovni izid kaže pozitivno odstopanje od predvidenega proračuna. Je prožen instrument, s katerim lahko država zagotovi, da se dani znesek odvzame družbi.

| (219) | Danska pojasnjuje, da DSB ni imela možnosti izkoristiti morebitno prednost na področju likvidnih sredstev za izkrivljanje konkurence na trgu, tako da bi ponujala druge storitve itd., zlasti z navzkrižnim subvencioniranjem. |
| --- | --- |

(219)

Danska pojasnjuje, da DSB ni imela možnosti izkoristiti morebitno prednost na področju likvidnih sredstev za izkrivljanje konkurence na trgu, tako da bi ponujala druge storitve itd., zlasti z navzkrižnim subvencioniranjem.

| (220) | Danski organi poleg tega pojasnjujejo, da skupni znesek dividend v zvezi z računovodskimi izkazi za poslovna leta 1999–2007 obsega 3469 milijonov DKK več, kot je bilo predvideno v proračunu. Pojasnili so, da je DSB državi izplačala dividende v vrednosti 607 milijonov DKK leta 2007 in 359 milijonov DKK leta 2008. |
| --- | --- |

(220)

Danski organi poleg tega pojasnjujejo, da skupni znesek dividend v zvezi z računovodskimi izkazi za poslovna leta 1999–2007 obsega 3469 milijonov DKK več, kot je bilo predvideno v proračunu. Pojasnili so, da je DSB državi izplačala dividende v vrednosti 607 milijonov DKK leta 2007 in 359 milijonov DKK leta 2008.

| (221) | Po mnenju Danske znesek prejetih dividend, čeprav je res, da izplačila dividend niso bila izvršena le na podlagi izračuna, katerega namen je bil določiti morebitno čezmerno nadomestilo, močno presega razliko med predvidenim in dejanskim poslovnim izidom. Ker je imela družba DSB dobiček, ki je presegal predvidene številke, so ti presežki v celoti šli iz družbe v obliki dividend. Danska zato meni, da ni bilo čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(221)

Po mnenju Danske znesek prejetih dividend, čeprav je res, da izplačila dividend niso bila izvršena le na podlagi izračuna, katerega namen je bil določiti morebitno čezmerno nadomestilo, močno presega razliko med predvidenim in dejanskim poslovnim izidom. Ker je imela družba DSB dobiček, ki je presegal predvidene številke, so ti presežki v celoti šli iz družbe v obliki dividend. Danska zato meni, da ni bilo čezmernih nadomestil.

viii.   Uvedba mehanizma vračila

| (222) | Danska je pri predstavitvi svojih pripomb in med razpravo s Komisijo navedla, da namerava uvesti mehanizem vračila v zadevne pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene z družbo DSB. |
| --- | --- |

(222)

Danska je pri predstavitvi svojih pripomb in med razpravo s Komisijo navedla, da namerava uvesti mehanizem vračila v zadevne pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene z družbo DSB.

| (223) | Načrtovani mehanizem ima naslednje značilnosti: |
| --- | --- |

(223)

Načrtovani mehanizem ima naslednje značilnosti:

| (224) | Po mnenju danskih organov bi moral biti mehanizem nadomestila v primeru, ko bi vnaprej imeli popolne informacije o uspešnosti družbe DSB, izražen s to enačbo:

  Skupaj prihodki (potniki + pogodbena plačila) – razumni dobiček – skupaj odhodki = 0 |
| --- | --- |

(224)

Po mnenju danskih organov bi moral biti mehanizem nadomestila v primeru, ko bi vnaprej imeli popolne informacije o uspešnosti družbe DSB, izražen s to enačbo:

Skupaj prihodki (potniki + pogodbena plačila) – razumni dobiček – skupaj odhodki = 0

| (225) | Vendar ti organi opozarjajo, da ne morejo imeti popolnih informacij za celotno trajanje večletnih pogodb že na začetku in da je zato v praksi rezultat te enačbe redko enak nič. |
| --- | --- |

(225)

Vendar ti organi opozarjajo, da ne morejo imeti popolnih informacij za celotno trajanje večletnih pogodb že na začetku in da je zato v praksi rezultat te enačbe redko enak nič.

| (226) | V sedanjem sistemu je enačba namreč prilagojena poslovnemu izidu (desni del enačbe) zaradi izvajanja dividendne politike. Druga možnost, ki jo načrtujejo danski organi, je izvesti prilagoditve za celotni znesek prihodkov (levi del enačbe), tako da bi se pogodbena plačila vsako leto prilagodila s pomočjo mehanizma vračila. |
| --- | --- |

(226)

V sedanjem sistemu je enačba namreč prilagojena poslovnemu izidu (desni del enačbe) zaradi izvajanja dividendne politike. Druga možnost, ki jo načrtujejo danski organi, je izvesti prilagoditve za celotni znesek prihodkov (levi del enačbe), tako da bi se pogodbena plačila vsako leto prilagodila s pomočjo mehanizma vračila.

| (227) | Obseg prilagoditve bi moral ustrezati bruto zmanjšanju, izraženemu v spodnji enačbi.

  Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje |
| --- | --- |

(227)

Obseg prilagoditve bi moral ustrezati bruto zmanjšanju, izraženemu v spodnji enačbi.

Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje

| (228) | Da bi zagotovili nadaljnje spodbujanje družbe DSB k izboljšanju učinkovitosti in privabljanju novih potnikov, bi morala po mnenju danskih organov klavzula o vračilu omogočiti, da je podjetje nagrajeno za izboljšanje uspešnosti glede na vnaprej opredeljena merila. DSB bi tako morala biti sposobna ohraniti del bruto zmanjšanja, če je to bruto zmanjšanje (ki je enako razumni dobiček/donosnost lastniškega kapitala, ki presega tisto, ki je določena v enačbi) posledica:






  — | znižanja stroškov, merjenega v potniških kilometrih (v nadaljnjem besedilu: potniški km), in/ali |
| --- | --- | --- |

(228)

Da bi zagotovili nadaljnje spodbujanje družbe DSB k izboljšanju učinkovitosti in privabljanju novih potnikov, bi morala po mnenju danskih organov klavzula o vračilu omogočiti, da je podjetje nagrajeno za izboljšanje uspešnosti glede na vnaprej opredeljena merila. DSB bi tako morala biti sposobna ohraniti del bruto zmanjšanja, če je to bruto zmanjšanje (ki je enako razumni dobiček/donosnost lastniškega kapitala, ki presega tisto, ki je določena v enačbi) posledica:

—

znižanja stroškov, merjenega v potniških kilometrih (v nadaljnjem besedilu: potniški km), in/ali

| — | povečanja števila potnikov, merjenega v potniških km. |
| --- | --- |

—

povečanja števila potnikov, merjenega v potniških km.

| (229) | Zato nameravajo danski organi spremeniti mehanizem vračila, kot je opisano spodaj:






  — | če je družba DSB znižala stroške (na potniški km) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, se bo to izboljšanje izračunalo (razlika v stroških v odstotkih, pomnožena z osnovo vseh stroškov); in |
| --- | --- | --- |

(229)

Zato nameravajo danski organi spremeniti mehanizem vračila, kot je opisano spodaj:

—

če je družba DSB znižala stroške (na potniški km) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, se bo to izboljšanje izračunalo (razlika v stroških v odstotkih, pomnožena z osnovo vseh stroškov); in

| — | če se število potnikov poveča, se bo povečanje potniškega prometa, merjeno v potniških km, pomnožilo z 0,80 DKK, bruto zmanjšanje pa se bo tudi zmanjšalo za ta znesek. (32). |
| --- | --- |

—

če se število potnikov poveča, se bo povečanje potniškega prometa, merjeno v potniških km, pomnožilo z 0,80 DKK, bruto zmanjšanje pa se bo tudi zmanjšalo za ta znesek. (32).

| (230) | Danski organi so navedli, da skupni znesek zmanjšanj zaradi boljših rezultatov ne more preseči bruto zmanjšanja v danem letu. Zato bo neto zmanjšanje med nič in bruto zmanjšanjem. |
| --- | --- |

(230)

Danski organi so navedli, da skupni znesek zmanjšanj zaradi boljših rezultatov ne more preseči bruto zmanjšanja v danem letu. Zato bo neto zmanjšanje med nič in bruto zmanjšanjem.

| (231) | Mehanizem vračila bi moral tako slediti naslednji enačbi:

  Mehanizem vračila = bruto zmanjšanje – spremenljivka (Δ. + potniški km Δ) = neto zmanjšanje |
| --- | --- |

(231)

Mehanizem vračila bi moral tako slediti naslednji enačbi:

Mehanizem vračila = bruto zmanjšanje – spremenljivka (Δ. + potniški km Δ) = neto zmanjšanje

| (232) | Danski organi so poudarili, da bo imela uvedba takega mehanizma vračila velik vpliv na dansko dividendno politiko, kot je prikazano v spodnji shemi. |
| --- | --- |

(232)

Danski organi so poudarili, da bo imela uvedba takega mehanizma vračila velik vpliv na dansko dividendno politiko, kot je prikazano v spodnji shemi.

Image

| (233) | Danski organi so še navedli, da bo ta mehanizem vračila dopolnjen z uvedbo zgornje meje, s čimer bo mogoče nadzirati, da ne bo mogoče, da bi bil družbi DSB dodeljen dobiček, katerega znesek bi presegal to, kar se šteje za razumno raven. |
| --- | --- |

(233)

Danski organi so še navedli, da bo ta mehanizem vračila dopolnjen z uvedbo zgornje meje, s čimer bo mogoče nadzirati, da ne bo mogoče, da bi bil družbi DSB dodeljen dobiček, katerega znesek bi presegal to, kar se šteje za razumno raven.

| (234) | Danski organi načrtujejo določitev te zgornje meje glede na donosnost lastniškega kapitala družbe DSB, ki bi v primeru, ko bi ta donosnost presegla v pogodbi določenih 6 %, upoštevala dodaten dobiček, ustvarjen zaradi večje učinkovitosti ali povečanja števila potnikov. Ta zgornja meja bo določena po naslednji enačbi: |
| --- | --- |

(234)

Danski organi načrtujejo določitev te zgornje meje glede na donosnost lastniškega kapitala družbe DSB, ki bi v primeru, ko bi ta donosnost presegla v pogodbi določenih 6 %, upoštevala dodaten dobiček, ustvarjen zaradi večje učinkovitosti ali povečanja števila potnikov. Ta zgornja meja bo določena po naslednji enačbi:

Formula

| (235) | Spodbujevalni dejavniki v mehanizmu vračila bi tako lahko ustvarili dodaten dobiček za DSB, če bi družba izboljšala strukturo stroškov ali če bi se število potnikov povečalo (Δ. + potniški km Δ). |
| --- | --- |

(235)

Spodbujevalni dejavniki v mehanizmu vračila bi tako lahko ustvarili dodaten dobiček za DSB, če bi družba izboljšala strukturo stroškov ali če bi se število potnikov povečalo (Δ. + potniški km Δ).

| (236) | Danski organi so pojasnili, da se je v izračunu upošteval samo delež lastniškega kapitala družbe DSB, ki ustreza njeni dejavnosti javne službe na podlagi ločenega računovodstva. |
| --- | --- |

(236)

Danski organi so pojasnili, da se je v izračunu upošteval samo delež lastniškega kapitala družbe DSB, ki ustreza njeni dejavnosti javne službe na podlagi ločenega računovodstva.

| (237) | V skladu s tem mehanizmom bi lahko bila zgornja meja razumnega dobička določena na 12-odstotno donosnost lastniškega kapitala. Danski organi pojasnjujejo, da letna meja ne bo mogla preseči 10 %, porazdeljenih na tri leta. |
| --- | --- |

(237)

V skladu s tem mehanizmom bi lahko bila zgornja meja razumnega dobička določena na 12-odstotno donosnost lastniškega kapitala. Danski organi pojasnjujejo, da letna meja ne bo mogla preseči 10 %, porazdeljenih na tri leta.

| (238) | Danski organi so Komisiji predložili analizo, v kateri je empirično prikazano, kakšen učinek bi tak mehanizem vračila imel v obdobju 2004–2008, kot je navedeno v spodnji preglednici:



















  Dejavnosti javne službe (v mio. DKK) | Poslovni izid pred obdavčitvijo | Razumni dobiček (6-odstotna DLK pred obdavčitvijo) | Bruto vračilo | Ocena lastniškega kapitala | Potniški km (v mio.) | Stroški na potniški km (DKK/km) | Razlika med stroški na potniški km (4 leta) | Povečanje učinkovitosti DSB | Povečanje števila potniških kilometrov | Skupaj povečanje za DSB | Vračilo – neto zmanjšanje | Poslovni izid DSB | Donosnost lastniškega kapitala po mehanizmu vračila (v %) | Povprečje DLK po vračilu (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Danski organi so Komisiji predložili analizo, v kateri je empirično prikazano, kakšen učinek bi tak mehanizem vračila imel v obdobju 2004–2008, kot je navedeno v spodnji preglednici:

Dejavnosti javne službe (v mio. DKK)

Poslovni izid pred obdavčitvijo

Razumni dobiček (6-odstotna DLK pred obdavčitvijo)

Bruto vračilo

Ocena lastniškega kapitala

Potniški km (v mio.)

Stroški na potniški km (DKK/km)

Razlika med stroški na potniški km (4 leta)

Povečanje učinkovitosti DSB

Povečanje števila potniških kilometrov

Skupaj povečanje za DSB

Vračilo – neto zmanjšanje

Poslovni izid DSB

Donosnost lastniškega kapitala po mehanizmu vračila (v %)

Povprečje DLK po vračilu (v %)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Zato bi uporaba mehanizma vračila povzročila, da bila donosnost lastniškega kapitala DSB v obdobju 2004–2008 med 8,8 in 11,9 %. |
| --- | --- |

(239)

Zato bi uporaba mehanizma vračila povzročila, da bila donosnost lastniškega kapitala DSB v obdobju 2004–2008 med 8,8 in 11,9 %.

| (240) | Zaradi pravila povprečja 10 % v treh letih, ki je bilo leta 2006 preseženo za 0,2 %, bi mehanizem vračila pomenil vrnitev na raven 38 milijonov DKK v navedenem poslovnem letu. |
| --- | --- |

(240)

Zaradi pravila povprečja 10 % v treh letih, ki je bilo leta 2006 preseženo za 0,2 %, bi mehanizem vračila pomenil vrnitev na raven 38 milijonov DKK v navedenem poslovnem letu.

| (241) | Danska opozarja, da je oprostitev davka na izplačane plače zdaj odpravljena. |
| --- | --- |

(241)

Danska opozarja, da je oprostitev davka na izplačane plače zdaj odpravljena.

| (242) | Po mnenju danskih organov ta oprostitev ni ustvarila nobene gospodarske prednosti za podjetja, ki so bila upravičena do nje, kot je na primer DSB. Oprostitev se je upoštevala v pogodbi in na javnih razpisih za pogodbe o prevozu itd., tako da so bili vsi ponudniki enakopravni. |
| --- | --- |

(242)

Po mnenju danskih organov ta oprostitev ni ustvarila nobene gospodarske prednosti za podjetja, ki so bila upravičena do nje, kot je na primer DSB. Oprostitev se je upoštevala v pogodbi in na javnih razpisih za pogodbe o prevozu itd., tako da so bili vsi ponudniki enakopravni.

| (243) | Kar zadeva morebitno nadomestilo za družbo DSB po obveznosti plačila davka na izplačane plače, danski organi opozarjajo, da so bila pogodbena plačila, nakazana družbi DSB, najprej izračunana po načelu, da DSB ne sme plačevati davka na izplačane plače. Nadomestilo je bilo tako „zmanjšano“ za ta znesek. Ker je DSB zdaj zavezana za plačilo davka na izplačane plače, osnova za izračun nadomestila torej ni bila več veljavna, družbi DSB pa je bilo nakazano nadomestilo zaradi upoštevanja te spremembe parametrov za izračun. To nadomestilo obsega približno 80 milijonov DKK na leto in se nanaša le na dejavnosti javne službe, ki jih izvaja DSB. |
| --- | --- |

(243)

Kar zadeva morebitno nadomestilo za družbo DSB po obveznosti plačila davka na izplačane plače, danski organi opozarjajo, da so bila pogodbena plačila, nakazana družbi DSB, najprej izračunana po načelu, da DSB ne sme plačevati davka na izplačane plače. Nadomestilo je bilo tako „zmanjšano“ za ta znesek. Ker je DSB zdaj zavezana za plačilo davka na izplačane plače, osnova za izračun nadomestila torej ni bila več veljavna, družbi DSB pa je bilo nakazano nadomestilo zaradi upoštevanja te spremembe parametrov za izračun. To nadomestilo obsega približno 80 milijonov DKK na leto in se nanaša le na dejavnosti javne službe, ki jih izvaja DSB.

| (244) | Po mnenju Danske sta imeli oprostitev davka na izplačane plače in poznejša odprava te oprostitve torej nevtralen učinek na finance družbe DSB. |
| --- | --- |

(244)

Po mnenju Danske sta imeli oprostitev davka na izplačane plače in poznejša odprava te oprostitve torej nevtralen učinek na finance družbe DSB.

8.   OCENA UKREPOV V POGODBAH O IZVAJANJU JAVNE SLUŽBE

8.1   OBSEG SKLEPA

| (245) | Ta sklep se nanaša na združljivost pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in Danske Statsbaner, s pravili Skupnosti o državni pomoči. |
| --- | --- |

(245)

Ta sklep se nanaša na združljivost pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in Danske Statsbaner, s pravili Skupnosti o državni pomoči.

| (246) | Komisija je lahko zaradi sprožitve postopka 10. septembra 2008 ter zlasti komentarjev danskih organov in pripomb zainteresiranih strani natančneje opredelila obseg in področje uporabe različnih obravnavanih pogodb o izvajanju javne službe prevoza, podrobna pravila za določitev nadomestil za javne storitve ter vse okoliščine, zaradi katerih bi družba Danske Statsbaner lahko dobila čezmerna nadomestila. |
| --- | --- |

(246)

Komisija je lahko zaradi sprožitve postopka 10. septembra 2008 ter zlasti komentarjev danskih organov in pripomb zainteresiranih strani natančneje opredelila obseg in področje uporabe različnih obravnavanih pogodb o izvajanju javne službe prevoza, podrobna pravila za določitev nadomestil za javne storitve ter vse okoliščine, zaradi katerih bi družba Danske Statsbaner lahko dobila čezmerna nadomestila.

| (247) | Komisija je zato opredelila štiri pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki se nanašajo na obdobji 2000–2004 in 2005–2014 ter storitve prevoza po glavnih ter regionalnih in lokalnih železniških progah, ki lahko vsebujejo elemente državne pomoči (glej uvodne izjave 28, 46, 50 in 69 zgoraj). Tem je dodala še dodatne pogodbe, sklenjene zaradi zamud pri dobavi železniškega voznega parka (glej uvodno izjavo 114). |
| --- | --- |

(247)

Komisija je zato opredelila štiri pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki se nanašajo na obdobji 2000–2004 in 2005–2014 ter storitve prevoza po glavnih ter regionalnih in lokalnih železniških progah, ki lahko vsebujejo elemente državne pomoči (glej uvodne izjave 28, 46, 50 in 69 zgoraj). Tem je dodala še dodatne pogodbe, sklenjene zaradi zamud pri dobavi železniškega voznega parka (glej uvodno izjavo 114).

| (248) | Komisija glede tega opozarja, da so zainteresirane strani predložile pripombe o različnih točkah razprave in dvomih, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka, in to v zvezi z vsemi zadevnimi pogodbami. |
| --- | --- |

(248)

Komisija glede tega opozarja, da so zainteresirane strani predložile pripombe o različnih točkah razprave in dvomih, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka, in to v zvezi z vsemi zadevnimi pogodbami.

| (249) | Komisija je preučila tudi vpliv drugih ukrepov davčne narave na združljivost obravnavanih nadomestil za javne storitve. (33). |
| --- | --- |

(249)

Komisija je preučila tudi vpliv drugih ukrepov davčne narave na združljivost obravnavanih nadomestil za javne storitve. (33).

8.2   OBSTOJ POMOČI

| (250) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, „[r]azen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(250)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, „[r]azen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

8.2.1   DRŽAVNA SREDSTVA

| (251) | V pogodbi o izvajanju javne službe prevoza je določeno plačilo nadomestila družbi DSB za izvajanje pogodbe o izvajanju javne službe prevoza iz danskega proračuna. To nadomestilo se torej plača iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(251)

V pogodbi o izvajanju javne službe prevoza je določeno plačilo nadomestila družbi DSB za izvajanje pogodbe o izvajanju javne službe prevoza iz danskega proračuna. To nadomestilo se torej plača iz državnih sredstev.

8.2.2   SELEKTIVNOST

| (252) | Družba DSB, ki je podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, je edina upravičenka do nadomestil za javne storitve, določenih v pogodbah. Ukrep je torej selektiven v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(252)

Družba DSB, ki je podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, je edina upravičenka do nadomestil za javne storitve, določenih v pogodbah. Ukrep je torej selektiven v smislu člena 107(1) PDEU.

8.2.3   GOSPODARSKA PREDNOST

| (253) | Po mnenju Sodišča podjetje nima gospodarske prednosti, kadar nadomestilo za javne storitve izpolnjuje štiri merila, določena v sodbi Altmark. Torej je treba preučiti, ali pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, kumulativno izpolnjujejo ta štiri merila. |
| --- | --- |

(253)

Po mnenju Sodišča podjetje nima gospodarske prednosti, kadar nadomestilo za javne storitve izpolnjuje štiri merila, določena v sodbi Altmark. Torej je treba preučiti, ali pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, kumulativno izpolnjujejo ta štiri merila.

| (254) | Ker so merila, določena v sodbi Altmark, kumulativna, je neizpolnjevanje le enega od teh meril dovolj za preverjanje, ali obravnavani ukrepi zagotavljajo gospodarsko prednost. Komisija bo zaradi jasnosti in posebnih okoliščin zadeve najprej analizirala, ali gre v tej zadevi dejansko za podjetje, ki so mu bile naložene obveznosti javne službe in zato prejema nadomestilo, določeno na objektivni in pregledni podlagi (prvi dve merili iz sodbe Altmark), da bi nato preučila, ali je bilo to podjetje konkretno izbrano v postopku oddaje javnega naročila, in če tega postopka ni bilo, ali nadomestilo, ki mu je dodeljeno za ta namen, temelji na analizi stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja (četrto merilo iz sodbe Altmark). |
| --- | --- |

(254)

Ker so merila, določena v sodbi Altmark, kumulativna, je neizpolnjevanje le enega od teh meril dovolj za preverjanje, ali obravnavani ukrepi zagotavljajo gospodarsko prednost. Komisija bo zaradi jasnosti in posebnih okoliščin zadeve najprej analizirala, ali gre v tej zadevi dejansko za podjetje, ki so mu bile naložene obveznosti javne službe in zato prejema nadomestilo, določeno na objektivni in pregledni podlagi (prvi dve merili iz sodbe Altmark), da bi nato preučila, ali je bilo to podjetje konkretno izbrano v postopku oddaje javnega naročila, in če tega postopka ni bilo, ali nadomestilo, ki mu je dodeljeno za ta namen, temelji na analizi stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja (četrto merilo iz sodbe Altmark).

| (255) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da DSB dejansko izpolnjuje jasno opredeljene obveznosti javne službe in da je zato prvo merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da DSB dejansko izpolnjuje jasno opredeljene obveznosti javne službe in da je zato prvo merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno.

| (256) | Čeprav Komisija ni izrazila dvoma o tem merilu, je združenje DKT izpodbijalo njeno sklepanje, ker bi morala Komisija po njegovem mnenju preveriti nujnost in sorazmernost nalog javne službe. |
| --- | --- |

(256)

Čeprav Komisija ni izrazila dvoma o tem merilu, je združenje DKT izpodbijalo njeno sklepanje, ker bi morala Komisija po njegovem mnenju preveriti nujnost in sorazmernost nalog javne službe.

| (257) | DKT še meni, da bi bilo treba nujnost preučiti za vsako progo posebej, sorazmernost pa oceniti z vidika možnosti donosnosti vsake zadevne proge ob upoštevanju zahtev, ki so jih naložili javni organi. V podporo svojemu sklepanju navaja primer železniške proge Köbenhavn–Aarhus, ki jo pokrivajo pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, čeprav bi bila ta proga upravičena na podlagi analize, ki jo je opravilo sámo združenje DKT. |
| --- | --- |

(257)

DKT še meni, da bi bilo treba nujnost preučiti za vsako progo posebej, sorazmernost pa oceniti z vidika možnosti donosnosti vsake zadevne proge ob upoštevanju zahtev, ki so jih naložili javni organi. V podporo svojemu sklepanju navaja primer železniške proge Köbenhavn–Aarhus, ki jo pokrivajo pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, čeprav bi bila ta proga upravičena na podlagi analize, ki jo je opravilo sámo združenje DKT.

| (258) | Danski organi so zavrnili te trditve in izračune, ki jih je združenje DKT opravilo glede železniške proge Köbenhavn–Aarhus, ter pojasnili, da ti niso dovolj podrobni in ne ustrezajo številkam, ki jih imajo na voljo. Po mnenju danskih organov tudi zadevna proga ustvarja izgubo. |
| --- | --- |

(258)

Danski organi so zavrnili te trditve in izračune, ki jih je združenje DKT opravilo glede železniške proge Köbenhavn–Aarhus, ter pojasnili, da ti niso dovolj podrobni in ne ustrezajo številkam, ki jih imajo na voljo. Po mnenju danskih organov tudi zadevna proga ustvarja izgubo.

| (259) | Komisija opozarja, da je treba v sektorju kopenskega potniškega prometa nujnost storitve splošnega gospodarskega pomena presojati na podlagi člena 93 PDEU in zakonodaje, v tem primeru Uredbe (EGS) št. 1191/69 do 3. decembra 2009, po tem datumu pa Uredbe (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(259)

Komisija opozarja, da je treba v sektorju kopenskega potniškega prometa nujnost storitve splošnega gospodarskega pomena presojati na podlagi člena 93 PDEU in zakonodaje, v tem primeru Uredbe (EGS) št. 1191/69 do 3. decembra 2009, po tem datumu pa Uredbe (ES) št. 1370/2007.

| (260) | Člen 1(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69 določa:
  „Da bi zagotovili ustrezne prevozne storitve, ki zlasti upoštevajo socialne in okoljske dejavnike ter načrtovanje mest in podeželja, ali da bi določenim skupinam potnikov ponudili posebne voznine, lahko pristojni organi držav članic s prevozniškim podjetjem sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe.“ |
| --- | --- |

(260)

Člen 1(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69 določa:

„Da bi zagotovili ustrezne prevozne storitve, ki zlasti upoštevajo socialne in okoljske dejavnike ter načrtovanje mest in podeželja, ali da bi določenim skupinam potnikov ponudili posebne voznine, lahko pristojni organi držav članic s prevozniškim podjetjem sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe.“

| (261) | V členu 14(1) navedene uredbe so opredeljeni vsebina in značilnosti pogodb o izvajanju javne službe – standardi o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti, določene tarife in pogoji. |
| --- | --- |

(261)

V členu 14(1) navedene uredbe so opredeljeni vsebina in značilnosti pogodb o izvajanju javne službe – standardi o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti, določene tarife in pogoji.

| (262) | Obveznosti javne službe so zdaj opredeljene v členu 2(e) Uredbe (ES) št. 1370/2007 kot:
  „zahtev[e], opredeljen[e] ali določen[e] s strani pristojnega organa, da se zagotovijo storitve javnega potniškega prevoza v splošnem interesu, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji brez plačila“. |
| --- | --- |

(262)

Obveznosti javne službe so zdaj opredeljene v členu 2(e) Uredbe (ES) št. 1370/2007 kot:

„zahtev[e], opredeljen[e] ali določen[e] s strani pristojnega organa, da se zagotovijo storitve javnega potniškega prevoza v splošnem interesu, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji brez plačila“.

| (263) | Komisija tako opozarja, da veljavna posebna zakonodaja nikakor ne omejuje možnosti, da se dodelijo naloge storitev, ki pokrivajo vse proge, za vzpostavitev usklajenega prevoznega sistema, zlasti da se zagotovi določena stalnost prevoza. Določeno ni nobeno merilo, da morajo biti zadevne posamezne proge donosne ali ne. Nazadnje, ta možnost tudi ni omejena z obstojem primerljivih prevoznih storitev, kot trdi prvi pritožnik v posebnem primeru proge Köbenhavn–Aarhus. |
| --- | --- |

(263)

Komisija tako opozarja, da veljavna posebna zakonodaja nikakor ne omejuje možnosti, da se dodelijo naloge storitev, ki pokrivajo vse proge, za vzpostavitev usklajenega prevoznega sistema, zlasti da se zagotovi določena stalnost prevoza. Določeno ni nobeno merilo, da morajo biti zadevne posamezne proge donosne ali ne. Nazadnje, ta možnost tudi ni omejena z obstojem primerljivih prevoznih storitev, kot trdi prvi pritožnik v posebnem primeru proge Köbenhavn–Aarhus.

| (264) | Komisija še meni, da trditve DKT glede drugih načinov prevoza niso upoštevne, ker je zakonodajalec določil različna pravila za vsako vrsto prevoza, ki so pojasnjena predvsem z različno stopnjo odprtosti trgov za konkurenco in različnimi lastnimi značilnostmi za uporabnika in javne organe. |
| --- | --- |

(264)

Komisija še meni, da trditve DKT glede drugih načinov prevoza niso upoštevne, ker je zakonodajalec določil različna pravila za vsako vrsto prevoza, ki so pojasnjena predvsem z različno stopnjo odprtosti trgov za konkurenco in različnimi lastnimi značilnostmi za uporabnika in javne organe.

| (265) | Nazadnje, dejstvo, da se prevozna storitev nanaša na čezmejno ali mednarodno povezavo, ne more ogroziti možnosti, da se ta prevoz opravlja v okviru javne službe. Komisija glede tega poudarja, da celo v sektorjih, ki so v celoti odprti za konkurenco, obstajajo storitve splošnega gospodarskega pomena za mednarodne povezave. (34). |
| --- | --- |

(265)

Nazadnje, dejstvo, da se prevozna storitev nanaša na čezmejno ali mednarodno povezavo, ne more ogroziti možnosti, da se ta prevoz opravlja v okviru javne službe. Komisija glede tega poudarja, da celo v sektorjih, ki so v celoti odprti za konkurenco, obstajajo storitve splošnega gospodarskega pomena za mednarodne povezave. (34).

| (266) | Komisija zato meni, da Danska ne stori očitne napake pri presoji, če v pogodbo o izvajanju javne službe prevoza vključi eno ali več donosnih prog, če so te proge del usklajenega prevoznega sistema, in to brez vpliva na obstoj takih prog, kar Danska zanika v tej zadevi. Komisija še ugotavlja, da če bi bila ena proga v tem sistemu upravičena, bi se morali ti prihodki upoštevati v skupnem izračunu stroškov in prihodkov, povezanih z zadevnimi storitvami, in določitvi ravni nadomestil. Iz tega izhaja, da bi dobiček donosne proge nazadnje povzročil ustrezno zmanjšanje finančnega nadomestila, potrebnega za opravljanje prevoza na drugih nedonosnih progah v tem sistemu. Ker ni natančnih nasprotnih pravil, država članica lahko prosto presodi obseg javne službe, ki jo želi dodeliti podjetju za vzpostavitev zadostnega prevoznega sistema. |
| --- | --- |

(266)

Komisija zato meni, da Danska ne stori očitne napake pri presoji, če v pogodbo o izvajanju javne službe prevoza vključi eno ali več donosnih prog, če so te proge del usklajenega prevoznega sistema, in to brez vpliva na obstoj takih prog, kar Danska zanika v tej zadevi. Komisija še ugotavlja, da če bi bila ena proga v tem sistemu upravičena, bi se morali ti prihodki upoštevati v skupnem izračunu stroškov in prihodkov, povezanih z zadevnimi storitvami, in določitvi ravni nadomestil. Iz tega izhaja, da bi dobiček donosne proge nazadnje povzročil ustrezno zmanjšanje finančnega nadomestila, potrebnega za opravljanje prevoza na drugih nedonosnih progah v tem sistemu. Ker ni natančnih nasprotnih pravil, država članica lahko prosto presodi obseg javne službe, ki jo želi dodeliti podjetju za vzpostavitev zadostnega prevoznega sistema.

| (267) | Komisija meni, da zgornje presoje podpira ustaljena sodna praksa, po kateri:
  „[g]lede pristojnosti za določitev narave in obsega naloge SSGP v smislu Pogodbe in stopnje nadzora, ki ga morajo v tem okviru opravljati institucije Skupnosti, iz [...] sodne prakse Sodišča prve stopnje izhaja, da imajo države članice široko diskrecijsko pravico pri opredeljevanju, kaj štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ter da lahko opredelitev teh storitev držav članic Komisija postavi pod vprašaj le pri očitni napaki.“ (35). |
| --- | --- |

(267)

Komisija meni, da zgornje presoje podpira ustaljena sodna praksa, po kateri:

„[g]lede pristojnosti za določitev narave in obsega naloge SSGP v smislu Pogodbe in stopnje nadzora, ki ga morajo v tem okviru opravljati institucije Skupnosti, iz [...] sodne prakse Sodišča prve stopnje izhaja, da imajo države članice široko diskrecijsko pravico pri opredeljevanju, kaj štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ter da lahko opredelitev teh storitev držav članic Komisija postavi pod vprašaj le pri očitni napaki.“ (35).

| (268) | Vloga Komisije je zato omejena na preiskovanje, ali Danska ni storila očitne napake pri presoji, s tem ko je določila obseg javne službe, določene v zadevnih pogodbah. |
| --- | --- |

(268)

Vloga Komisije je zato omejena na preiskovanje, ali Danska ni storila očitne napake pri presoji, s tem ko je določila obseg javne službe, določene v zadevnih pogodbah.

| (269) | Komisija zato trdi, da iz pravne podlage v nacionalnem pravu, ki se uporablja za pogodbo, in sicer iz danskega zakona o železniškem prevozu, izhaja, da je DSB odgovorna za izvajanje javne službe na podlagi pogodb, sklenjenih z danskim ministrstvom za promet po postopku s pogajanji. Opozarja še, da so v pogodbah podrobno opredeljene obveznosti družbe DSB glede prog, na katerih mora opravljati prevoz, točnosti, kakovosti in pogostnosti železniških storitev, ki jih mora opravljati, za določeno obdobje (pogodbi sta bili sklenjeni za obdobji 2000–2004 oziroma 2005–2014). |
| --- | --- |

(269)

Komisija zato trdi, da iz pravne podlage v nacionalnem pravu, ki se uporablja za pogodbo, in sicer iz danskega zakona o železniškem prevozu, izhaja, da je DSB odgovorna za izvajanje javne službe na podlagi pogodb, sklenjenih z danskim ministrstvom za promet po postopku s pogajanji. Opozarja še, da so v pogodbah podrobno opredeljene obveznosti družbe DSB glede prog, na katerih mora opravljati prevoz, točnosti, kakovosti in pogostnosti železniških storitev, ki jih mora opravljati, za določeno obdobje (pogodbi sta bili sklenjeni za obdobji 2000–2004 oziroma 2005–2014).

| (270) | Komisija opozarja, da je Danska dokazala, da je bil cilj zadevnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza vzpostaviti usklajen in obsežen prevozni sistem, ki bi potnikom zagotavljal kakovostne storitve in izpolnjeval cilje opravljanja prevoza na ozemlju države. |
| --- | --- |

(270)

Komisija opozarja, da je Danska dokazala, da je bil cilj zadevnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza vzpostaviti usklajen in obsežen prevozni sistem, ki bi potnikom zagotavljal kakovostne storitve in izpolnjeval cilje opravljanja prevoza na ozemlju države.

| (271) | Kar zadeva posebni primer povezave Köbenhavn–Ystad, Komisija ugotavlja, da so danski organi predložili tudi pojasnila o okoliščinah in različnih fazah, ki so privedle do vključitve te povezave v prevozni sistem, ki ga pokrivata pogodbi o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so namreč pojasnili, kako se je prevoz na tej progi opravljal zaporedoma kot „prosti promet“ do leta 2002, nato pa do 31. decembra 2004 kot „javni promet“, vendar brez dodatnega nadomestila, nazadnje pa je bil vključen v pogodbo o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2005–2014 (glej glede tega uvodno izjavo 122). Poudarjajo tudi, da je bila ta proga deficitarna, ko se je prevoz na njej opravljal v „prostem prometu“, in da pred letom 2005 za opravljanje prevoza na tej progi niso bila nakazana nobena državna sredstva. |
| --- | --- |

(271)

Kar zadeva posebni primer povezave Köbenhavn–Ystad, Komisija ugotavlja, da so danski organi predložili tudi pojasnila o okoliščinah in različnih fazah, ki so privedle do vključitve te povezave v prevozni sistem, ki ga pokrivata pogodbi o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so namreč pojasnili, kako se je prevoz na tej progi opravljal zaporedoma kot „prosti promet“ do leta 2002, nato pa do 31. decembra 2004 kot „javni promet“, vendar brez dodatnega nadomestila, nazadnje pa je bil vključen v pogodbo o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2005–2014 (glej glede tega uvodno izjavo 122). Poudarjajo tudi, da je bila ta proga deficitarna, ko se je prevoz na njej opravljal v „prostem prometu“, in da pred letom 2005 za opravljanje prevoza na tej progi niso bila nakazana nobena državna sredstva.

| (272) | Komisija upošteva tudi cilj, ki so ga določili danski organi, in sicer povezati otok Bornholm ne le s Köbenhavnom, temveč tudi s preostalim danskim ozemljem – kot dokazuje ponudba tarif, ki spodbuja predvsem povezave med Jutlandom in Bornholmom (DSB Orange). Še več, danski organi so menili, da obstoj železniške storitve upošteva nekatere posebne zahteve, ki jih sedanje avtobusne storitve ne izpolnjujejo, kot je opravljanje prevoza do bližnjih švedskih mest na poti vlaka s tremi postanki v švedskih mestih Fosieby (Malmö), Svedala in Skurup. To opravljanje prevoza je tudi del želje po povečanju možnosti dostopa do otoka Bornholm. Kot je navedeno v uvodni izjavi 263 zgoraj, Komisija opozarja, da dejstvo, da ta povezava prečka drugo državo članico in zajema postanke v tej državi, ne more postaviti pod vprašanj obstoja obveznosti javne službe ali SSGP. V zvezi s tem je treba zlasti upoštevati interes, ki ga danski državljani lahko vidijo v boljši prometni povezavi z zadevnimi švedskimi mesti. |
| --- | --- |

(272)

Komisija upošteva tudi cilj, ki so ga določili danski organi, in sicer povezati otok Bornholm ne le s Köbenhavnom, temveč tudi s preostalim danskim ozemljem – kot dokazuje ponudba tarif, ki spodbuja predvsem povezave med Jutlandom in Bornholmom (DSB Orange). Še več, danski organi so menili, da obstoj železniške storitve upošteva nekatere posebne zahteve, ki jih sedanje avtobusne storitve ne izpolnjujejo, kot je opravljanje prevoza do bližnjih švedskih mest na poti vlaka s tremi postanki v švedskih mestih Fosieby (Malmö), Svedala in Skurup. To opravljanje prevoza je tudi del želje po povečanju možnosti dostopa do otoka Bornholm. Kot je navedeno v uvodni izjavi 263 zgoraj, Komisija opozarja, da dejstvo, da ta povezava prečka drugo državo članico in zajema postanke v tej državi, ne more postaviti pod vprašanj obstoja obveznosti javne službe ali SSGP. V zvezi s tem je treba zlasti upoštevati interes, ki ga danski državljani lahko vidijo v boljši prometni povezavi z zadevnimi švedskimi mesti.

| (273) | Ti elementi dopolnjujejo elemente, predstavljene v odločitvi o sprožitvi postopka, in potrjujejo ugotovitev Komisije, da danska vlada ni storila očitne napake pri presoji, ko je vključila progo Köbenhavn–Ystad, ki je zajeta v sistem pogodb o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(273)

Ti elementi dopolnjujejo elemente, predstavljene v odločitvi o sprožitvi postopka, in potrjujejo ugotovitev Komisije, da danska vlada ni storila očitne napake pri presoji, ko je vključila progo Köbenhavn–Ystad, ki je zajeta v sistem pogodb o izvajanju javne službe prevoza.

| (274) | Komisija na splošno potrjuje prvotno ugotovitev in meni, da je prvo merilo, ki ga je Sodišče opredelilo v sodbi Altmark, izpolnjeno. |
| --- | --- |

(274)

Komisija na splošno potrjuje prvotno ugotovitev in meni, da je prvo merilo, ki ga je Sodišče opredelilo v sodbi Altmark, izpolnjeno.

| (275) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka opozorila, da je bila raven nadomestil za družbo DSB za izpolnjevanje zahtev javne službe določena na podlagi predvidenega desetletnega proračuna. Komisija je imela v tej fazi na voljo le desetletni proračun za obdobje 1999–2008. Takó je izrazila dvom glede obdobja 2009–2014, ki ga tudi pokrivajo pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(275)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka opozorila, da je bila raven nadomestil za družbo DSB za izpolnjevanje zahtev javne službe določena na podlagi predvidenega desetletnega proračuna. Komisija je imela v tej fazi na voljo le desetletni proračun za obdobje 1999–2008. Takó je izrazila dvom glede obdobja 2009–2014, ki ga tudi pokrivajo pogodbe o izvajanju javne službe prevoza.

| (276) | Danski organi so v pripombah pojasnili merila, uporabljena za drugo obdobje, ko so Komisiji predložili desetletni proračun za obdobje 2005–2014, pripravljen glede na možnosti operativnega razvoja družbe DSB v tem obdobju. Takó so potrdili, da nadomestila, določena v vsaki pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, temeljijo na predvidenem desetletnem proračunu. |
| --- | --- |

(276)

Danski organi so v pripombah pojasnili merila, uporabljena za drugo obdobje, ko so Komisiji predložili desetletni proračun za obdobje 2005–2014, pripravljen glede na možnosti operativnega razvoja družbe DSB v tem obdobju. Takó so potrdili, da nadomestila, določena v vsaki pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, temeljijo na predvidenem desetletnem proračunu.

| (277) | Združenje DKT je vseeno zanikalo, da sta lahko ta predvidena proračuna dovolj za izpolnitev zahtev, določenih v sodbi Altmark, ker v njih niso dovolj podrobno upoštevana uporabljena merila, nadomestila pa bi morala temeljiti na analizi stroškov za vsako progo posebej. |
| --- | --- |

(277)

Združenje DKT je vseeno zanikalo, da sta lahko ta predvidena proračuna dovolj za izpolnitev zahtev, določenih v sodbi Altmark, ker v njih niso dovolj podrobno upoštevana uporabljena merila, nadomestila pa bi morala temeljiti na analizi stroškov za vsako progo posebej.

| (278) | Prvi proračun za obdobje 1999–2008 je bil pripravljen na podlagi podrobne ekonomske analize možnosti družbe DSB. Zasnovan je bil kot podlaga za pripravo zakona o ustanovitvi družbe DSB kot neodvisnega podjetja (glej točko 8). Nato je bil pomladi leta 1999 posodobljen ter predložen odboru za finance danskega parlamenta in odobren v okviru sprejetja zakona št. 249 z dne 11. junija 1999. |
| --- | --- |

(278)

Prvi proračun za obdobje 1999–2008 je bil pripravljen na podlagi podrobne ekonomske analize možnosti družbe DSB. Zasnovan je bil kot podlaga za pripravo zakona o ustanovitvi družbe DSB kot neodvisnega podjetja (glej točko 8). Nato je bil pomladi leta 1999 posodobljen ter predložen odboru za finance danskega parlamenta in odobren v okviru sprejetja zakona št. 249 z dne 11. junija 1999.

| (279) | Temeljil je predvsem na naslednjih predpostavkah:






  — | zvišanju cen vozovnic v skladu z inflacijo (indeks neto cen); |
| --- | --- | --- |

(279)

Temeljil je predvsem na naslednjih predpostavkah:

—

zvišanju cen vozovnic v skladu z inflacijo (indeks neto cen);

| — | povprečnem povečanju produktivnosti za 2 % na leto; |
| --- | --- |

—

povprečnem povečanju produktivnosti za 2 % na leto;

| — | letni obrestni meri v višini 5 %; |
| --- | --- |

—

letni obrestni meri v višini 5 %;

| — | 6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi; |
| --- | --- |

—

6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi;

| — | naložbah v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK; |
| --- | --- |

—

naložbah v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK;

| — | obsegu prevozov (vlakovni kilometri) in prodaje (potniški kilometri), določenih v več preglednicah in katerih izhodiščna raven v letu 1999 je: 41 milijonov vlakovnih kilometrov in 4 023 milijarde potniških kilometrov za regionalni, medmestni oziroma mednarodni prevoz ter 15,6 milijona vlakovnih kilometrov in 1 208 milijarde potniških kilometrov za primestni prevoz. |
| --- | --- |

—

obsegu prevozov (vlakovni kilometri) in prodaje (potniški kilometri), določenih v več preglednicah in katerih izhodiščna raven v letu 1999 je: 41 milijonov vlakovnih kilometrov in 4 023 milijarde potniških kilometrov za regionalni, medmestni oziroma mednarodni prevoz ter 15,6 milijona vlakovnih kilometrov in 1 208 milijarde potniških kilometrov za primestni prevoz.

| (280) | Danski organi so pojasnili, da je bil drugi predvideni proračun za obdobje 2005–2014 pripravljen na podlagi naslednjih podatkov in predpostavk:






  — | splošne letne inflacije v višini 2,5 %; |
| --- | --- | --- |

(280)

Danski organi so pojasnili, da je bil drugi predvideni proračun za obdobje 2005–2014 pripravljen na podlagi naslednjih podatkov in predpostavk:

—

splošne letne inflacije v višini 2,5 %;

| — | zvišanja cen vozovnic za 2,5 % v skladu z inflacijo; |
| --- | --- |

—

zvišanja cen vozovnic za 2,5 % v skladu z inflacijo;

| — | povprečnega povečanja produktivnosti za 2,5 % na leto; |
| --- | --- |

—

povprečnega povečanja produktivnosti za 2,5 % na leto;

| — | letne obrestne mere v višini 5,15 %; |
| --- | --- |

—

letne obrestne mere v višini 5,15 %;

| — | 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi; |
| --- | --- |

—

6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala po obdavčitvi;

| — | naložb v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK; |
| --- | --- |

—

naložb v vozni park v vrednosti približno 10 milijard DKK;

| — | povečanja števila prevoženih kilometrov za približno 20 %; |
| --- | --- |

—

povečanja števila prevoženih kilometrov za približno 20 %;

| — | povečanja števila potnikov za približno 20 %; |
| --- | --- |

—

povečanja števila potnikov za približno 20 %;

| — | oprostitve davka na izplačane plače za zaposlene v družbi DSB. |
| --- | --- |

—

oprostitve davka na izplačane plače za zaposlene v družbi DSB.

| (281) | Komisija na podlagi teh informacij meni, da predvidena proračuna temeljita na razumnih in dovolj podrobnih podatkih in predpostavkah za določitev meril za izračun nadomestil. Ugotavlja še, da so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja revizije ravni pristojbin v letu 2003 in da je dansko ministrstvo za promet vsa ta merila navedlo v upoštevni zakonodaji (36). Komisija poleg tega opozarja, da so bila pogodbena plačila določena vnaprej, ker je bil njihov znesek v pogodbah natančno naveden za vsako leto in za celotno trajanje pogodb. |
| --- | --- |

(281)

Komisija na podlagi teh informacij meni, da predvidena proračuna temeljita na razumnih in dovolj podrobnih podatkih in predpostavkah za določitev meril za izračun nadomestil. Ugotavlja še, da so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja revizije ravni pristojbin v letu 2003 in da je dansko ministrstvo za promet vsa ta merila navedlo v upoštevni zakonodaji (36). Komisija poleg tega opozarja, da so bila pogodbena plačila določena vnaprej, ker je bil njihov znesek v pogodbah natančno naveden za vsako leto in za celotno trajanje pogodb.

| (282) | Kot je navedeno zgoraj, Komisija meni, da država članica v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, v katerih je predviden prevozni sistem, sestavljen iz več medsebojno odvisnih prog, ne mora nujno določiti zneska nadomestil za vsako posamezno progo. Z drugim merilom iz sodbe Altmark se od države članice zahteva, da vnaprej ter pregledno in objektivno opredeli merila, na podlagi katerih je mogoče določiti skupni znesek plačil kot nadomestilo za vse obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe. |
| --- | --- |

(282)

Kot je navedeno zgoraj, Komisija meni, da država članica v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, v katerih je predviden prevozni sistem, sestavljen iz več medsebojno odvisnih prog, ne mora nujno določiti zneska nadomestil za vsako posamezno progo. Z drugim merilom iz sodbe Altmark se od države članice zahteva, da vnaprej ter pregledno in objektivno opredeli merila, na podlagi katerih je mogoče določiti skupni znesek plačil kot nadomestilo za vse obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe.

| (283) | Komisija zato lahko sklene, da so bila pogodbena plačila izračunana na podlagi vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril in da je tudi drugo merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno. |
| --- | --- |

(283)

Komisija zato lahko sklene, da so bila pogodbena plačila izračunana na podlagi vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril in da je tudi drugo merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno.

| (284) | Pogodba o izvajanju javne službe prevoza ni bila predmet javnega razpisa. Torej je treba ugotoviti, ali je znesek nadomestila določen na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. |
| --- | --- |

(284)

Pogodba o izvajanju javne službe prevoza ni bila predmet javnega razpisa. Torej je treba ugotoviti, ali je znesek nadomestila določen na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.

| (285) | Danska meni, da je to merilo izpolnjeno, in je predložila pripombe, da bi odpravila dvom Komisije o metodologiji, uporabljeni za določitev zneska pogodbenih plačil in skupnega nadomestila za naloge javne službe. |
| --- | --- |

(285)

Danska meni, da je to merilo izpolnjeno, in je predložila pripombe, da bi odpravila dvom Komisije o metodologiji, uporabljeni za določitev zneska pogodbenih plačil in skupnega nadomestila za naloge javne službe.

| (286) | Danski organi so namreč opozorili, da so ustanovitev družbe DSB kot podjetja, neodvisnega od države, spremljali temeljita ekonomska analiza (poročilo Bernstein) in ukrepi, ki so omogočili povečanje učinkovitosti in produktivnosti podjetja. Cilji povečanja učinkovitosti so bili tudi vključeni v desetletna proračuna, na podlagi katerih so bila izračunana pogodbena plačila. Danski organi trdijo, da je cilj 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala razumni dobiček. Pristop, uporabljen za določitev zneska nadomestil, torej po njihovem mnenju temelji na splošni oceni razpoložljivih podatkov in pričakovanju povečanja učinkovitosti v skladu z načeli tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(286)

Danski organi so namreč opozorili, da so ustanovitev družbe DSB kot podjetja, neodvisnega od države, spremljali temeljita ekonomska analiza (poročilo Bernstein) in ukrepi, ki so omogočili povečanje učinkovitosti in produktivnosti podjetja. Cilji povečanja učinkovitosti so bili tudi vključeni v desetletna proračuna, na podlagi katerih so bila izračunana pogodbena plačila. Danski organi trdijo, da je cilj 6-odstotne donosnosti lastniškega kapitala razumni dobiček. Pristop, uporabljen za določitev zneska nadomestil, torej po njihovem mnenju temelji na splošni oceni razpoložljivih podatkov in pričakovanju povečanja učinkovitosti v skladu z načeli tržnega gospodarstva.

| (287) | Danski organi so poleg tega najprej predložili elemente primerjave (razmerja) z drugimi železniškimi podjetji. Pripombe, ki jih je Danska predložila v postopku, pa, nasprotno, kažejo na težave pri izvedbi primerjav finančne uspešnosti nacionalnih ali evropskih železniških prevoznikov. Te težave je treba pripisati značilnostim teh podjetij in zadevnih trgov ter neprimerljivosti računovodskih in finančnih podatkov zlasti v železniškem sektorju. |
| --- | --- |

(287)

Danski organi so poleg tega najprej predložili elemente primerjave (razmerja) z drugimi železniškimi podjetji. Pripombe, ki jih je Danska predložila v postopku, pa, nasprotno, kažejo na težave pri izvedbi primerjav finančne uspešnosti nacionalnih ali evropskih železniških prevoznikov. Te težave je treba pripisati značilnostim teh podjetij in zadevnih trgov ter neprimerljivosti računovodskih in finančnih podatkov zlasti v železniškem sektorju.

| (288) | Združenje DKT je poleg tega opozorilo, da je hčerinska družba družbe DSB lahko sodelovala na javnih razpisih, na katerih je ponujala storitve po nižjih cenah v primerjavi s tem, kar se je DSB zavezala zaračunavati v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so vztrajali, da družbe DSB in njene hčerinske družbe DSB First ni mogoče primerjati zaradi različnih značilnosti in struktur stroškov (zaposleni, vozni park, poslovne prakse). |
| --- | --- |

(288)

Združenje DKT je poleg tega opozorilo, da je hčerinska družba družbe DSB lahko sodelovala na javnih razpisih, na katerih je ponujala storitve po nižjih cenah v primerjavi s tem, kar se je DSB zavezala zaračunavati v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so vztrajali, da družbe DSB in njene hčerinske družbe DSB First ni mogoče primerjati zaradi različnih značilnosti in struktur stroškov (zaposleni, vozni park, poslovne prakse).

| (289) | Komisija priznava, da je dansko ministrstvo za promet sprejelo ukrepe – finančne študije in strukturne ukrepe za prestrukturiranje –, da bi DSB ustanovilo kot učinkovito neodvisno podjetje. Ugotavlja tudi obstoj kvantificiranih ciljev na področju donosnosti lastniškega kapitala in povečanja produktivnosti. |
| --- | --- |

(289)

Komisija priznava, da je dansko ministrstvo za promet sprejelo ukrepe – finančne študije in strukturne ukrepe za prestrukturiranje –, da bi DSB ustanovilo kot učinkovito neodvisno podjetje. Ugotavlja tudi obstoj kvantificiranih ciljev na področju donosnosti lastniškega kapitala in povečanja produktivnosti.

| (290) | Komisija vseeno opozarja tudi na slabo primerljivost podjetij v sektorju, ki jo priznavajo tako danski organi kot DKT in zaradi katere ni mogoče določiti kazalcev uspešnosti družbe DSB v primerjavi s kazalci drugih prevoznikov. |
| --- | --- |

(290)

Komisija vseeno opozarja tudi na slabo primerljivost podjetij v sektorju, ki jo priznavajo tako danski organi kot DKT in zaradi katere ni mogoče določiti kazalcev uspešnosti družbe DSB v primerjavi s kazalci drugih prevoznikov.

| (291) | Komisija še meni, da se zdi, da omenjeni primer uspešnosti hčerinske družbe DSB First kaže na obstoj možnosti, da bi DSB v daljšem obdobju lahko povečala produktivnost, če bi izvedla vse ali del ukrepov, ki jih je DSB First izvedla za znižanje svojih stroškov. |
| --- | --- |

(291)

Komisija še meni, da se zdi, da omenjeni primer uspešnosti hčerinske družbe DSB First kaže na obstoj možnosti, da bi DSB v daljšem obdobju lahko povečala produktivnost, če bi izvedla vse ali del ukrepov, ki jih je DSB First izvedla za znižanje svojih stroškov.

| (292) | Iz tega sledi, da Komisija ne more z gotovostjo sklepati, da je bilo nadomestilo, dodeljeno družbi DSB, v resnici določeno na podlagi analize dejanskih stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi. |
| --- | --- |

(292)

Iz tega sledi, da Komisija ne more z gotovostjo sklepati, da je bilo nadomestilo, dodeljeno družbi DSB, v resnici določeno na podlagi analize dejanskih stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi.

| (293) | Komisija v teh okoliščinah ugotavlja, da četrto merilo iz sodbe Altmark ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(293)

Komisija v teh okoliščinah ugotavlja, da četrto merilo iz sodbe Altmark ni izpolnjeno.

| (294) | Ker je treba merila, ki jih je Sodišče določilo v sodbi Altmark, presojati kumulativno, torej ni treba preučiti tretjega merila in v tej fazi sklepanja preveriti neobstoj čezmernega nadomestila. Komisija zato meni, da je nadomestilo družbi DSB lahko zagotovilo gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(294)

Ker je treba merila, ki jih je Sodišče določilo v sodbi Altmark, presojati kumulativno, torej ni treba preučiti tretjega merila in v tej fazi sklepanja preveriti neobstoj čezmernega nadomestila. Komisija zato meni, da je nadomestilo družbi DSB lahko zagotovilo gospodarske prednosti.

8.2.4   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

| (295) | Gospodarska ugodnost je odobrena prevoznemu podjetju, ki deluje v železniškem prometu na Danskem in tudi v sosednjih državah. Na Danskem so trgi železniškega potniškega prevoza odprti za konkurenco. Zato finančna podpora izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(295)

Gospodarska ugodnost je odobrena prevoznemu podjetju, ki deluje v železniškem prometu na Danskem in tudi v sosednjih državah. Na Danskem so trgi železniškega potniškega prevoza odprti za konkurenco. Zato finančna podpora izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (296) | Kot je Sodišče ugotovilo v sodbi Altmark, je več držav članic poleg tega odprlo nacionalni trg, med njimi pa so bile nekatere sosede Danske, kot sta Švedska ali Nemčija. Zgodovinski prevozniki v teh državah in tudi novi udeleženci na trgu opravljajo dejavnost v več državah članicah Skupnosti. Zato lahko pomoč, odobrena danskemu železniškemu podjetju, vpliva na trgovino med državami članicami, ki so že odprle železniški potniški prevoz za konkurenco ali katerih podjetja delujejo na nacionalnih trgih, odprtih za konkurenco. |
| --- | --- |

(296)

Kot je Sodišče ugotovilo v sodbi Altmark, je več držav članic poleg tega odprlo nacionalni trg, med njimi pa so bile nekatere sosede Danske, kot sta Švedska ali Nemčija. Zgodovinski prevozniki v teh državah in tudi novi udeleženci na trgu opravljajo dejavnost v več državah članicah Skupnosti. Zato lahko pomoč, odobrena danskemu železniškemu podjetju, vpliva na trgovino med državami članicami, ki so že odprle železniški potniški prevoz za konkurenco ali katerih podjetja delujejo na nacionalnih trgih, odprtih za konkurenco.

| (297) | Poleg tega je treba upoštevati konkurenco med različnimi načini prevoza, na primer avtobusni potniški prevoz. |
| --- | --- |

(297)

Poleg tega je treba upoštevati konkurenco med različnimi načini prevoza, na primer avtobusni potniški prevoz.

| (298) | Zato lahko zadevni ukrepi pomoči vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(298)

Zato lahko zadevni ukrepi pomoči vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (299) | Skratka, Komisija meni, da so nadomestila za javne storitve prevoza državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(299)

Skratka, Komisija meni, da so nadomestila za javne storitve prevoza državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

8.3   ZDRUŽLJIVOST Z NOTRANJIM TRGOM

8.3.1   PRAVNA PODLAGA ZA ZDRUŽLJIVOST S PDEU

| (300) | V členu 93 Pogodbe o delovanju Evropske unije so določeni pogoji za združljivost „[p]omoči[, ki] so potrebne za usklajevanje prometa ali [ki] so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“. Ta člen je lex specialis glede na člena 106(2) (37) in 107(2) in (3) PDEU. |
| --- | --- |

(300)

V členu 93 Pogodbe o delovanju Evropske unije so določeni pogoji za združljivost „[p]omoči[, ki] so potrebne za usklajevanje prometa ali [ki] so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“. Ta člen je lex specialis glede na člena 106(2) (37) in 107(2) in (3) PDEU.

| (301) | Po mnenju Sodišča se z Uredbo (EGS) št. 1191/69 in Uredbo (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh (38) izčrpno izvaja člen 93 PDEU, zaradi česar te določbe Pogodbe ni več mogoče uporabljati neposredno. (39). |
| --- | --- |

(301)

Po mnenju Sodišča se z Uredbo (EGS) št. 1191/69 in Uredbo (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh (38) izčrpno izvaja člen 93 PDEU, zaradi česar te določbe Pogodbe ni več mogoče uporabljati neposredno. (39).

| (302) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da zadevnih nadomestil ni mogoče šteti za združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (EGS) št. 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da zadevnih nadomestil ni mogoče šteti za združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (EGS) št. 1107/70.

| (303) | Komisija je v isti odločitvi sklenila, da so pogodbe, ki sta jih sklenila danska vlada in Danske Statsbaner, pogodbe o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in da je treba združljivost zadevne pomoči preučiti na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(303)

Komisija je v isti odločitvi sklenila, da so pogodbe, ki sta jih sklenila danska vlada in Danske Statsbaner, pogodbe o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in da je treba združljivost zadevne pomoči preučiti na podlagi te uredbe.

| (304) | Komisija vseeno opozarja, da je 3. decembra 2009 začela veljati Uredba (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza, s katero sta bili hkrati razveljavljeni uredbi Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70. Komisija meni, da mora preučitev združljivosti zdaj temeljiti na Uredbi (EGS) št. 1370/2007, ker je to zakonodaja, ki se uporablja, ko Komisija sprejema sklep. |
| --- | --- |

(304)

Komisija vseeno opozarja, da je 3. decembra 2009 začela veljati Uredba (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza, s katero sta bili hkrati razveljavljeni uredbi Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70. Komisija meni, da mora preučitev združljivosti zdaj temeljiti na Uredbi (EGS) št. 1370/2007, ker je to zakonodaja, ki se uporablja, ko Komisija sprejema sklep.

| (305) | Komisija glede tega ugotavlja, da danski organi niso predložili pripomb o tej spremembi pravne podlage. Nasprotno pa sta DSB in DKT predložila trditve, da bi morala Komisija pri oceni upoštevati pravila, ki so veljala ob sklenitvi pogodb. |
| --- | --- |

(305)

Komisija glede tega ugotavlja, da danski organi niso predložili pripomb o tej spremembi pravne podlage. Nasprotno pa sta DSB in DKT predložila trditve, da bi morala Komisija pri oceni upoštevati pravila, ki so veljala ob sklenitvi pogodb.

| (306) | Komisija po preučitvi trditev DSB ni DKT vseeno meni, da navedene trditve ne spreminjajo njenih sklepov glede uporabe ratione temporis pravil EU o državni pomoči, kar pomeni, da mora Komisija sklepanje opreti na zakonodajo, ki se uporablja, ko sprejema odločitev. Komisija meni, da bi bilo treba pogodbi o izvajanju javne službe prevoza oceniti na podlagi Uredbe št. (ES) 1370/2007, in sicer iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(306)

Komisija po preučitvi trditev DSB ni DKT vseeno meni, da navedene trditve ne spreminjajo njenih sklepov glede uporabe ratione temporis pravil EU o državni pomoči, kar pomeni, da mora Komisija sklepanje opreti na zakonodajo, ki se uporablja, ko sprejema odločitev. Komisija meni, da bi bilo treba pogodbi o izvajanju javne službe prevoza oceniti na podlagi Uredbe št. (ES) 1370/2007, in sicer iz naslednjih razlogov.

| (307) | Prvič, Komisija opozarja, da so v Uredbi št. (ES) 1370/2007 določena podrobna pravila glede začetka njene veljavnosti in uporabe ratione temporis. Uredba št. (ES) 1370/2007 je v skladu s členom 12 začela veljati 3. decembra 2009. V skladu s členom 10(1) se Uredba (EGS) št. 1191/69 razveljavi od tega datuma. Komisija se torej ne more več opreti na Uredbo (EGS) št. 1191/69, ki ne velja več ob sprejetju njenega sklepa; nasprotno, svojo oceno mora opreti na Uredbo (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Prvič, Komisija opozarja, da so v Uredbi št. (ES) 1370/2007 določena podrobna pravila glede začetka njene veljavnosti in uporabe ratione temporis. Uredba št. (ES) 1370/2007 je v skladu s členom 12 začela veljati 3. decembra 2009. V skladu s členom 10(1) se Uredba (EGS) št. 1191/69 razveljavi od tega datuma. Komisija se torej ne more več opreti na Uredbo (EGS) št. 1191/69, ki ne velja več ob sprejetju njenega sklepa; nasprotno, svojo oceno mora opreti na Uredbo (ES) št. 1370/2007.

| (308) | Drugič, Komisija ugotavlja, da v Uredbi (ES) št. 1370/2007 ni navedeno, da se ta ne uporablja za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti. Člen 8(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007 namreč vsebuje prehodna pravila za pogodbe, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti. Ta določba v resnici odstopa od uporabe člena 8(2) Uredbe, ki se nanaša na upoštevanje pravil o sklenitvi pogodb, ki so opredeljena v členu 5. Treba je opozoriti, da te izjemne prehodne določbe o sklenitvi pogodb ne bi bile potrebne, če bi bile pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene pred začetkom veljavnosti Uredbe, izključene s področja njene uporabe. Nasprotno pa je s členom 8 tako potrjeno, da se druge določbe Uredbe uporabljajo za te pogodbe. |
| --- | --- |

(308)

Drugič, Komisija ugotavlja, da v Uredbi (ES) št. 1370/2007 ni navedeno, da se ta ne uporablja za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti. Člen 8(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007 namreč vsebuje prehodna pravila za pogodbe, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti. Ta določba v resnici odstopa od uporabe člena 8(2) Uredbe, ki se nanaša na upoštevanje pravil o sklenitvi pogodb, ki so opredeljena v členu 5. Treba je opozoriti, da te izjemne prehodne določbe o sklenitvi pogodb ne bi bile potrebne, če bi bile pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene pred začetkom veljavnosti Uredbe, izključene s področja njene uporabe. Nasprotno pa je s členom 8 tako potrjeno, da se druge določbe Uredbe uporabljajo za te pogodbe.

| (309) | Tretjič, Komisija pojasnjuje, da se Obvestilo o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, (40) v tej zadevi ne uporablja. V tem obvestilu je namreč izrecno navedeno, da ne posega v razlago uredb Sveta in Komisije na področju državnih pomoči. V Uredbi št. (ES) 1370/2007 so določena prav pravila o njeni začasni uporabi. |
| --- | --- |

(309)

Tretjič, Komisija pojasnjuje, da se Obvestilo o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, (40) v tej zadevi ne uporablja. V tem obvestilu je namreč izrecno navedeno, da ne posega v razlago uredb Sveta in Komisije na področju državnih pomoči. V Uredbi št. (ES) 1370/2007 so določena prav pravila o njeni začasni uporabi.

| (310) | Četrtič, Komisija opozarja, da je Sodišče potrdilo tudi načelo, da se novo pravilo uporablja neposredno za bodoče učinke položaja, ki je nastal med veljavnostjo starega pravila. Prav tako je razsodilo, da se načela varstva legitimnih pričakovanj ne sme razširiti do takega obsega, da bi na splošno oviralo, da bi se novo pravilo uporabilo za bodoče učinke položajev, ki so nastali med veljavnostjo starega pravila. (41). |
| --- | --- |

(310)

Četrtič, Komisija opozarja, da je Sodišče potrdilo tudi načelo, da se novo pravilo uporablja neposredno za bodoče učinke položaja, ki je nastal med veljavnostjo starega pravila. Prav tako je razsodilo, da se načela varstva legitimnih pričakovanj ne sme razširiti do takega obsega, da bi na splošno oviralo, da bi se novo pravilo uporabilo za bodoče učinke položajev, ki so nastali med veljavnostjo starega pravila. (41).

| (311) | Petič, Sodišče je menilo, da je treba materialnopravne predpise EU razlagati tako, da se na položaje, nastale pred začetkom njihove veljavnosti, nanašajo samo, če iz njihovega besedila, ciljev ali sistematike jasno izhaja, da jim je treba pripisati tak učinek. (42) Ta zadnji pogoj je očitno izpolnjen v primeru Uredbe št. (ES) 1370/2007, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(311)

Petič, Sodišče je menilo, da je treba materialnopravne predpise EU razlagati tako, da se na položaje, nastale pred začetkom njihove veljavnosti, nanašajo samo, če iz njihovega besedila, ciljev ali sistematike jasno izhaja, da jim je treba pripisati tak učinek. (42) Ta zadnji pogoj je očitno izpolnjen v primeru Uredbe št. (ES) 1370/2007, kot je navedeno zgoraj.

| (312) | Šestič, Komisija še ugotavlja, da je Sodišče v prej omenjeni sodbi ugotovilo, da iz tega sledi, da če se je pravna ureditev, med veljavnostjo katere je država članica priglasila načrtovano pomoč, spremenila, preden je Komisija sprejela odločbo, mora Komisija odločiti na podlagi novih predpisov. (43) Sodišče je še pojasnilo, da priglasitev načrtovane pomoči ali sheme pomoči, ki jo opravi država članica, ne ustvari dokončnega pravnega položaja, ki bi privedel do tega, da bi se Komisija izrekla o njihovi združljivosti s skupnim trgom, tako da bi uporabila predpise, ki veljajo na datum te priglasitve. Zato bi bilo v nasprotju s tem sklepanjem državi članici, ki, nasprotno, ne bi upoštevala obveznosti priglasitve, dovoliti, da ustvari dokončen pravni položaj, tako da dodeli nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(312)

Šestič, Komisija še ugotavlja, da je Sodišče v prej omenjeni sodbi ugotovilo, da iz tega sledi, da če se je pravna ureditev, med veljavnostjo katere je država članica priglasila načrtovano pomoč, spremenila, preden je Komisija sprejela odločbo, mora Komisija odločiti na podlagi novih predpisov. (43) Sodišče je še pojasnilo, da priglasitev načrtovane pomoči ali sheme pomoči, ki jo opravi država članica, ne ustvari dokončnega pravnega položaja, ki bi privedel do tega, da bi se Komisija izrekla o njihovi združljivosti s skupnim trgom, tako da bi uporabila predpise, ki veljajo na datum te priglasitve. Zato bi bilo v nasprotju s tem sklepanjem državi članici, ki, nasprotno, ne bi upoštevala obveznosti priglasitve, dovoliti, da ustvari dokončen pravni položaj, tako da dodeli nezakonito pomoč.

| (313) | Nazadnje, Komisija meni, da sodba SIDE ni pomembna v tej zadevi. (44) Ta sodba se nanaša na uporabo določbe primarnega prava, in sicer člena 87(3)(d) Pogodbe ES. Kot je Sodišče prve stopnje ugotovilo v navedeni zadevi, Pogodba ES ne vsebuje nobene prehodne določbe za uporabo tega člena, niti nobene navedbe, da bi se lahko uporabljala za položaje, nastale pred začetkom njene veljavnosti. (45) Ta položaj torej ni primerljiv z obravnavano zadevo. Uredba (ES) št. 1370/2007 namreč vsebuje prehodne določbe, na podlagi katerih Komisija lahko sklepa, da se ta uredba uporablja za pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti, z izjemo pravil o dejanski sklenitvi pogodb. |
| --- | --- |

(313)

Nazadnje, Komisija meni, da sodba SIDE ni pomembna v tej zadevi. (44) Ta sodba se nanaša na uporabo določbe primarnega prava, in sicer člena 87(3)(d) Pogodbe ES. Kot je Sodišče prve stopnje ugotovilo v navedeni zadevi, Pogodba ES ne vsebuje nobene prehodne določbe za uporabo tega člena, niti nobene navedbe, da bi se lahko uporabljala za položaje, nastale pred začetkom njene veljavnosti. (45) Ta položaj torej ni primerljiv z obravnavano zadevo. Uredba (ES) št. 1370/2007 namreč vsebuje prehodne določbe, na podlagi katerih Komisija lahko sklepa, da se ta uredba uporablja za pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene pred začetkom njene veljavnosti, z izjemo pravil o dejanski sklenitvi pogodb.

| (314) | Zato se Uredba št. (ES) 1370/2007 uporablja v tej zadevi. |
| --- | --- |

(314)

Zato se Uredba št. (ES) 1370/2007 uporablja v tej zadevi.

8.3.2   ZDRUŽLJIVOST Z NOTRANJIM TRGOM NA PODLAGI UREDBE št. 1370/2007

| (315) | Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da „[k]adar se pristojni organ odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo, ne glede na vrsto nadomestila, v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to stori v okviru pogodbe o izvajanju javne službe“. V tej zadevi so bile naloge javne službe družbi DSB dodeljene z več pogodbami o izvajanju javne službe prevoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 247 zgoraj. |
| --- | --- |

(315)

Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da „[k]adar se pristojni organ odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo, ne glede na vrsto nadomestila, v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to stori v okviru pogodbe o izvajanju javne službe“. V tej zadevi so bile naloge javne službe družbi DSB dodeljene z več pogodbami o izvajanju javne službe prevoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 247 zgoraj.

| (316) | V členu 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007je opredeljena obvezna vsebina pogodb o izvajanju javne službe. Komisija v nadaljevanju zaporedoma preučuje različne elemente, opisane v tej določbi Uredbe. |
| --- | --- |

(316)

V členu 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007je opredeljena obvezna vsebina pogodb o izvajanju javne službe. Komisija v nadaljevanju zaporedoma preučuje različne elemente, opisane v tej določbi Uredbe.

| (317) | V skladu s členom 4(1)(a) pogodbe o izvajanju javne službe „jasno opredeljujejo obveznosti javne službe, ki jih mora izvajalec javne službe izpolniti, in zadevno geografsko področje“. Iz Komisijine ocene zadevnih pogodb z vidika prvega merila iz sodbe Altmark v odločitvi o sprožitvi postopka in zgoraj (glej uvodno izjavo 274) izhaja, da je ta pogoj v tej zadevi izpolnjen. |
| --- | --- |

(317)

V skladu s členom 4(1)(a) pogodbe o izvajanju javne službe „jasno opredeljujejo obveznosti javne službe, ki jih mora izvajalec javne službe izpolniti, in zadevno geografsko področje“. Iz Komisijine ocene zadevnih pogodb z vidika prvega merila iz sodbe Altmark v odločitvi o sprožitvi postopka in zgoraj (glej uvodno izjavo 274) izhaja, da je ta pogoj v tej zadevi izpolnjen.

| (318) | Komisija je pri presoji drugega merila iz sodbe Altmark (glej uvodno izjavo 269) sklepala, da so bila pogodbena plačila izračunana na podlagi vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril, zaradi česar sklepa, da je v tej zadevi izpolnjen tudi člen 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1370/2007. V tej določbi je namreč določeno, da pogodbe o izvajanju javne službe „vnaprej na objektiven in pregleden način določajo: (i) parametre, na podlagi katerih se izračuna morebitno nadomestilo; in (ii) vrsto in obseg vseh dodeljenih izključnih pravic“. Vprašanje obstoja morebitnega čezmernega nadomestila v zadevnih pogodbah bo podrobno analizirano v nadaljevanju. Komisija še opozarja, da so v teh pogodbah o izvajanju javne službe prevoza opredeljene ureditve za razporeditev stroškov, povezanih z opravljanjem storitev. Kar zadeva obstoj razumnega dobička, pa se sklicuje na spodnje sklepanje. |
| --- | --- |

(318)

Komisija je pri presoji drugega merila iz sodbe Altmark (glej uvodno izjavo 269) sklepala, da so bila pogodbena plačila izračunana na podlagi vnaprej ter objektivno in pregledno določenih meril, zaradi česar sklepa, da je v tej zadevi izpolnjen tudi člen 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1370/2007. V tej določbi je namreč določeno, da pogodbe o izvajanju javne službe „vnaprej na objektiven in pregleden način določajo: (i) parametre, na podlagi katerih se izračuna morebitno nadomestilo; in (ii) vrsto in obseg vseh dodeljenih izključnih pravic“. Vprašanje obstoja morebitnega čezmernega nadomestila v zadevnih pogodbah bo podrobno analizirano v nadaljevanju. Komisija še opozarja, da so v teh pogodbah o izvajanju javne službe prevoza opredeljene ureditve za razporeditev stroškov, povezanih z opravljanjem storitev. Kar zadeva obstoj razumnega dobička, pa se sklicuje na spodnje sklepanje.

| (319) | Komisija ugotavlja, da so v zadevnih pogodbah o izvajanju javne službe prevoza opredeljene ureditve za razporeditev prihodkov od prodaje vozovnic v skladu z odstavkom 2 tega člena. Te prihodke v tej zadevi obdrži DSB. |
| --- | --- |

(319)

Komisija ugotavlja, da so v zadevnih pogodbah o izvajanju javne službe prevoza opredeljene ureditve za razporeditev prihodkov od prodaje vozovnic v skladu z odstavkom 2 tega člena. Te prihodke v tej zadevi obdrži DSB.

| (320) | Poleg tega je tudi trajanje pogodb o izvajanju javne službe prevoza, in sicer pet oziroma deset let, v skladu z določbami člena 4(3), v katerem je najdaljše trajanje pogodb za prevoz po železnici ali druge vrste prevoza po tirih omejeno na petnajst let. |
| --- | --- |

(320)

Poleg tega je tudi trajanje pogodb o izvajanju javne službe prevoza, in sicer pet oziroma deset let, v skladu z določbami člena 4(3), v katerem je najdaljše trajanje pogodb za prevoz po železnici ali druge vrste prevoza po tirih omejeno na petnajst let.

| (321) | Ker druge določbe v tem primeru niso upoštevne, Komisija sklepa, da sta pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo in družba DSB, skladni s členom 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Ker druge določbe v tem primeru niso upoštevne, Komisija sklepa, da sta pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo in družba DSB, skladni s členom 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007.

| (322) | Člen 5 Uredbe (ES) št. 1370/2007določa pravila o sklepanju pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Vendar so v členu 8 te uredbe določena nekatera prehodna pravila za ta namen. |
| --- | --- |

(322)

Člen 5 Uredbe (ES) št. 1370/2007določa pravila o sklepanju pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Vendar so v členu 8 te uredbe določena nekatera prehodna pravila za ta namen.

| (323) | Komisija opozarja, da se obe zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza nanašata na storitve železniškega potniškega prevoza in da ju je dansko ministrstvo za promet sklenilo neposredno z družbo DSB. Še več, ti pogodbi sta bili podpisani pred 26. julijem 2000 oziroma po 26. juliju 2000 in pred 3. decembrom 2009. Sklenjeni sta bili za pet oziroma deset let. Komisija tako ugotavlja, da je sklenitev pogodb o izvajanju javne službe prevoza v skladu s prehodnimi določbami člena 8(3) Uredbe št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Komisija opozarja, da se obe zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza nanašata na storitve železniškega potniškega prevoza in da ju je dansko ministrstvo za promet sklenilo neposredno z družbo DSB. Še več, ti pogodbi sta bili podpisani pred 26. julijem 2000 oziroma po 26. juliju 2000 in pred 3. decembrom 2009. Sklenjeni sta bili za pet oziroma deset let. Komisija tako ugotavlja, da je sklenitev pogodb o izvajanju javne službe prevoza v skladu s prehodnimi določbami člena 8(3) Uredbe št. 1370/2007.

| (324) | V skladu s členom 8(2) je „[b]rez poseganja v odstavek 3 [...] sklepanje pogodb o javnih storitvah železniškega in cestnega prevoza v skladu s členom 5 od 3. decembra 2019“. Na tej podlagi so bile pogodbe o izvajanju javne službe prevoza lahko sklenjene neposredno. |
| --- | --- |

(324)

V skladu s členom 8(2) je „[b]rez poseganja v odstavek 3 [...] sklepanje pogodb o javnih storitvah železniškega in cestnega prevoza v skladu s členom 5 od 3. decembra 2019“. Na tej podlagi so bile pogodbe o izvajanju javne službe prevoza lahko sklenjene neposredno.

| (325) | V tej določbi je poleg tega določeno, da „[d]ržave članice v tem prehodnem obdobju sprejmejo ukrepe za postopno uskladitev s členom 5, da bi preprečile resne strukturne težave, zlasti v zvezi s prevoznimi zmogljivostmi“. Vendar je treba ugotoviti, da je v členu 5(6) ohranjena možnost, da pristojni organi neposredno sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe za železniški prevoz. |
| --- | --- |

(325)

V tej določbi je poleg tega določeno, da „[d]ržave članice v tem prehodnem obdobju sprejmejo ukrepe za postopno uskladitev s členom 5, da bi preprečile resne strukturne težave, zlasti v zvezi s prevoznimi zmogljivostmi“. Vendar je treba ugotoviti, da je v členu 5(6) ohranjena možnost, da pristojni organi neposredno sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe za železniški prevoz.

| (326) | Zato Komisija meni, da sta zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza v skladu s pravili o sklepanju pogodb, določenimi v členu 5 Uredbe št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

Zato Komisija meni, da sta zadevni pogodbi o izvajanju javne službe prevoza v skladu s pravili o sklepanju pogodb, določenimi v členu 5 Uredbe št. 1370/2007.

| (327) | Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007določa, da so „[v]sa nadomestila, povezana s splošnim pravilom ali pogodbo o izvajanju javne službe, [...] ne glede na način sklenitve pogodbe v skladu z določbami člena 4. Vsa nadomestila ne glede na svojo naravo, povezana s pogodbo o izvajanju javne službe, ki je bila v skladu s členom 5(2), (4), (5) ali (6) neposredno sklenjena, ali povezana s splošnim pravilom, so poleg tega v skladu z določbami iz Priloge“. |
| --- | --- |

(327)

Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007določa, da so „[v]sa nadomestila, povezana s splošnim pravilom ali pogodbo o izvajanju javne službe, [...] ne glede na način sklenitve pogodbe v skladu z določbami člena 4. Vsa nadomestila ne glede na svojo naravo, povezana s pogodbo o izvajanju javne službe, ki je bila v skladu s členom 5(2), (4), (5) ali (6) neposredno sklenjena, ali povezana s splošnim pravilom, so poleg tega v skladu z določbami iz Priloge“.

| (328) | Zato je treba združljivost nadomestil za javne storitve presojati z vidika določb Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007, ker sta bili zadevni pogodbi sklenjeni neposredno v skladu s členom 5(6) Uredbe št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Zato je treba združljivost nadomestil za javne storitve presojati z vidika določb Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007, ker sta bili zadevni pogodbi sklenjeni neposredno v skladu s členom 5(6) Uredbe št. 1370/2007.

| (329) | V tej prilogi je natančneje določeno, da „[n]adomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe“. To v bistvu pomeni, da mora Komisija preveriti, ali pogodbena plačila niso privedla do čezmernih nadomestil ob upoštevanju razumnega dobička družbe DSB. Pri tem se opira na merila, opredeljena v Prilogi. |
| --- | --- |

(329)

V tej prilogi je natančneje določeno, da „[n]adomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe“. To v bistvu pomeni, da mora Komisija preveriti, ali pogodbena plačila niso privedla do čezmernih nadomestil ob upoštevanju razumnega dobička družbe DSB. Pri tem se opira na merila, opredeljena v Prilogi.

| (330) | Komisija v tej zadevi opozarja, da se stroški in prihodki izračunajo v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Opozarja, da pravni okvir, ki se za družbo DSB uporablja na področju računovodskih standardov in nacionalnih pravil o konkurenci, podjetju nalaga, da vodi ločeno računovodstvo za različne dejavnosti. Pogodbena plačila, ki se družbi DSB nakažejo na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza, se tako knjižijo ločeno od drugih dejavnosti, ki se opravljajo na tržni podlagi. Ta pravila tako preprečujejo navzkrižno subvencioniranje. |
| --- | --- |

(330)

Komisija v tej zadevi opozarja, da se stroški in prihodki izračunajo v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Opozarja, da pravni okvir, ki se za družbo DSB uporablja na področju računovodskih standardov in nacionalnih pravil o konkurenci, podjetju nalaga, da vodi ločeno računovodstvo za različne dejavnosti. Pogodbena plačila, ki se družbi DSB nakažejo na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza, se tako knjižijo ločeno od drugih dejavnosti, ki se opravljajo na tržni podlagi. Ta pravila tako preprečujejo navzkrižno subvencioniranje.

| (331) | Čeprav pogodbe o izvajanju javne službe prevoza vsebujejo določbe o nadzoru in popravku nadomestil, Komisija vseeno opozarja, da ti mehanizmi ne omogočajo preprečevati morebitnih čezmernih nadomestil in da pogodbe ne vsebujejo mehanizma, ki bi omogočal vračilo takega nadomestila. |
| --- | --- |

(331)

Čeprav pogodbe o izvajanju javne službe prevoza vsebujejo določbe o nadzoru in popravku nadomestil, Komisija vseeno opozarja, da ti mehanizmi ne omogočajo preprečevati morebitnih čezmernih nadomestil in da pogodbe ne vsebujejo mehanizma, ki bi omogočal vračilo takega nadomestila.

| (332) | Komisija namreč meni, da se čezmerna nadomestila lahko preprečijo le z uvedbo mehanizma vračila. Zato je treba pogodbi o izvajanju javne službe, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, spremeniti tako, da bosta v skladu z zgoraj navedenimi pogoji, zlasti z uvedbo mehanizma vračila. |
| --- | --- |

(332)

Komisija namreč meni, da se čezmerna nadomestila lahko preprečijo le z uvedbo mehanizma vračila. Zato je treba pogodbi o izvajanju javne službe, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, spremeniti tako, da bosta v skladu z zgoraj navedenimi pogoji, zlasti z uvedbo mehanizma vračila.

| (333) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o tem, ali je bil znesek nadomestil omejen na to, kar je potrebno za kritje stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe. Njen dvom je temeljil na razlogih, predstavljenih v presoji upoštevanja tretjega merila, določenega v sodni praksi Altmark, to je na:






  i. | presežkih dobička družbe DSB; |
| --- | --- | --- |

(333)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o tem, ali je bil znesek nadomestil omejen na to, kar je potrebno za kritje stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe. Njen dvom je temeljil na razlogih, predstavljenih v presoji upoštevanja tretjega merila, določenega v sodni praksi Altmark, to je na:

i.

presežkih dobička družbe DSB;

| ii. | zamudah pri dobavi voznega parka; |
| --- | --- |

ii.

zamudah pri dobavi voznega parka;

| iii. | povezavi Köbenhavn–Ystad. |
| --- | --- |

iii.

povezavi Köbenhavn–Ystad.

| (334) | Komisija bo te tri vidike preučila zaporedoma, da bi ocenila obstoj čezmernih nadomestil v okviru izvajanja pogodb o izvajanju javne službe prevoza in potrebne ukrepe za preprečevanje vsakršnih čezmernih nadomestil v prihodnosti. Komisija zato upošteva opredelitev razumnega dobička v točki 6 Priloge, in sicer da je to „stopnj[a] donosnosti kapitala, ki je običajna za sektor v določeni državi članici in ki mora upoštevati tveganje – ali odsotnost tveganja – izvajalca javne službe zaradi posegov javnega organa“. |
| --- | --- |

(334)

Komisija bo te tri vidike preučila zaporedoma, da bi ocenila obstoj čezmernih nadomestil v okviru izvajanja pogodb o izvajanju javne službe prevoza in potrebne ukrepe za preprečevanje vsakršnih čezmernih nadomestil v prihodnosti. Komisija zato upošteva opredelitev razumnega dobička v točki 6 Priloge, in sicer da je to „stopnj[a] donosnosti kapitala, ki je običajna za sektor v določeni državi članici in ki mora upoštevati tveganje – ali odsotnost tveganja – izvajalca javne službe zaradi posegov javnega organa“.

i.   Presežki dobička družbe DSB

| (335) | Komisija je preučila gibanje lastniškega kapitala in poslovne izide družbe DSB, kar zadeva njene dejavnosti javne službe, med trajanjem zadevnih pogodb. Ta preučitev temelji predvsem na podrobni analizi finančnega položaja družbe DSB v obdobju 1999–2006, ki jo je družba KPMG za Dansko opravila 30. januarja 2008. Danski organi so poleg tega predložili dodatne informacije za poslovni leti 2007 in 2008 ter pojasnila v okviru formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(335)

Komisija je preučila gibanje lastniškega kapitala in poslovne izide družbe DSB, kar zadeva njene dejavnosti javne službe, med trajanjem zadevnih pogodb. Ta preučitev temelji predvsem na podrobni analizi finančnega položaja družbe DSB v obdobju 1999–2006, ki jo je družba KPMG za Dansko opravila 30. januarja 2008. Danski organi so poleg tega predložili dodatne informacije za poslovni leti 2007 in 2008 ter pojasnila v okviru formalnega postopka preiskave.

| (336) | Komisija upošteva predvsem informacije, ki so jih danski organi predložili v pojasnitev tega razvoja v primerjavi z desetletnima proračunoma, zlasti kar zadeva pripravo ustanovitvenega proračuna družbe DSB leta 1999, spremembo nekaterih računovodskih pravil ali raven obdavčitve. Pojasnila so tudi gibanje stroškov amortizacije, razvoj finančnega poslovodenja ali gibanje obrestne mere. Komisija poleg tega priznava, da je lahko DSB povečala učinkovitost, zaradi katere je lahko izboljšala poslovni izid in finančni položaj. |
| --- | --- |

(336)

Komisija upošteva predvsem informacije, ki so jih danski organi predložili v pojasnitev tega razvoja v primerjavi z desetletnima proračunoma, zlasti kar zadeva pripravo ustanovitvenega proračuna družbe DSB leta 1999, spremembo nekaterih računovodskih pravil ali raven obdavčitve. Pojasnila so tudi gibanje stroškov amortizacije, razvoj finančnega poslovodenja ali gibanje obrestne mere. Komisija poleg tega priznava, da je lahko DSB povečala učinkovitost, zaradi katere je lahko izboljšala poslovni izid in finančni položaj.

| (337) | Vendar Komisija meni, da so vsi ti dejavniki lahko spremenili raven stroškov ali izdatkov družbe DSB za opravljanje prevoznih storitev, določenih v različnih pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Izboljšanje finančnega položaja družbe DSB je zato moralo privesti do znižanja stroškov države za opravljanje navedenih storitev v primerjavi z napovedmi v desetletnih proračunih. To znižanje je torej pomenilo splošno zmanjšanje nadomestil za javne storitve. |
| --- | --- |

(337)

Vendar Komisija meni, da so vsi ti dejavniki lahko spremenili raven stroškov ali izdatkov družbe DSB za opravljanje prevoznih storitev, določenih v različnih pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Izboljšanje finančnega položaja družbe DSB je zato moralo privesti do znižanja stroškov države za opravljanje navedenih storitev v primerjavi z napovedmi v desetletnih proračunih. To znižanje je torej pomenilo splošno zmanjšanje nadomestil za javne storitve.

| (338) | Ker ni bilo enakovrednega popravka pogodbenih plačil, Komisija meni, da ti različni dejavniki kažejo, da je DSB prejela nadomestila, ki so bila večja od stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček, določen na 6 %. Komisija ugotavlja, da so se pogodbena plačila zmanjšala le za leta 2002, 2003 in 2004, in sicer za 1 018 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(338)

Ker ni bilo enakovrednega popravka pogodbenih plačil, Komisija meni, da ti različni dejavniki kažejo, da je DSB prejela nadomestila, ki so bila večja od stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček, določen na 6 %. Komisija ugotavlja, da so se pogodbena plačila zmanjšala le za leta 2002, 2003 in 2004, in sicer za 1 018 milijarde DKK.

| (339) | Komisija vseeno opozarja, da danski organi ne zanikajo, da je imela DSB ob upoštevanju vseh teh elementov višje ravni donosnosti, kot je bilo najprej predvideno v desetletnih proračunih, ki sta bila podlaga za izračun nadomestil za javne storitve. Ta ugotovitev izhaja tudi iz pripomb, ki so jih poslale zainteresirane strani, čeprav primerljivost uspešnosti železniških podjetij na Danskem in v Evropi ostaja majhna, kot je navedeno zgoraj (glej uvodne izjave od 290 do 292). |
| --- | --- |

(339)

Komisija vseeno opozarja, da danski organi ne zanikajo, da je imela DSB ob upoštevanju vseh teh elementov višje ravni donosnosti, kot je bilo najprej predvideno v desetletnih proračunih, ki sta bila podlaga za izračun nadomestil za javne storitve. Ta ugotovitev izhaja tudi iz pripomb, ki so jih poslale zainteresirane strani, čeprav primerljivost uspešnosti železniških podjetij na Danskem in v Evropi ostaja majhna, kot je navedeno zgoraj (glej uvodne izjave od 290 do 292).

| (340) | Komisija še ugotavlja, da je poslovni izid DSB S-tog a/s, hčerinske družbe v 100-odstotni lasti DSB SV, konsolidiran na ravni matične družbe in da je raven pričakovanega razumnega dobička enaka za obe družbi. Zato Komisija skupaj preučuje presežke dobička na podlagi različnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza na ravni DSB. |
| --- | --- |

(340)

Komisija še ugotavlja, da je poslovni izid DSB S-tog a/s, hčerinske družbe v 100-odstotni lasti DSB SV, konsolidiran na ravni matične družbe in da je raven pričakovanega razumnega dobička enaka za obe družbi. Zato Komisija skupaj preučuje presežke dobička na podlagi različnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza na ravni DSB.

| (341) | Komisija tako opozarja, da računovodski izkazi družbe DSB prikazujejo povečanje dobička po obdavčitvi družbe DSB v obdobju 1999–2006 za 2,715 milijarde DKK v primerjavi s predvidenim proračunom. Podatki, ki so jih predložili danski organi, kažejo, da je bil dobiček po obdavčitvi družbe DSB 670 milijonov DKK leta 2007 in 542 milijonov DKK leta 2008, torej je bil za 227 oziroma za 97 milijonov DKK večji kot v predvidenem proračunu za ti leti. (46) Komisija tako za celotno obdobje 1999–2008 presežek dobička v primerjavi s prvotnimi proračuni DSB ocenjuje na 3,039 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(341)

Komisija tako opozarja, da računovodski izkazi družbe DSB prikazujejo povečanje dobička po obdavčitvi družbe DSB v obdobju 1999–2006 za 2,715 milijarde DKK v primerjavi s predvidenim proračunom. Podatki, ki so jih predložili danski organi, kažejo, da je bil dobiček po obdavčitvi družbe DSB 670 milijonov DKK leta 2007 in 542 milijonov DKK leta 2008, torej je bil za 227 oziroma za 97 milijonov DKK večji kot v predvidenem proračunu za ti leti. (46) Komisija tako za celotno obdobje 1999–2008 presežek dobička v primerjavi s prvotnimi proračuni DSB ocenjuje na 3,039 milijarde DKK.

| (342) | Komisija meni, da ti presežki pomenijo, da so pogodbena plačila presegla to, kar je potrebno za kritje stroškov, nastalih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček. |
| --- | --- |

(342)

Komisija meni, da ti presežki pomenijo, da so pogodbena plačila presegla to, kar je potrebno za kritje stroškov, nastalih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček.

| (343) | Komisija vseeno opozarja, da ti presežki dobička po mnenju danskih organov ne bi privedli do kopičenja kapitala za DSB, ki bi preseglo to, kar je bilo prvotno predvideno v predvidenem proračunu. Danski organi namreč trdijo, da je bil del presežka dobička vrnjen državi v obliki dividend. |
| --- | --- |

(343)

Komisija vseeno opozarja, da ti presežki dobička po mnenju danskih organov ne bi privedli do kopičenja kapitala za DSB, ki bi preseglo to, kar je bilo prvotno predvideno v predvidenem proračunu. Danski organi namreč trdijo, da je bil del presežka dobička vrnjen državi v obliki dividend.

| (344) | Komisija ugotavlja, da je družbi DSB državi v resnici nakazala 4,826 milijarde DKK dividend med letoma 1999 in 2007. Ta znesek ustreza skoraj 3,5 milijarde DKK v dividendah za obdobje 1999–2007 več od tega, kar je bilo predvideno v predvidenih proračunih. DSB je leta 2008 državi nakazala tudi 359 milijonov DKK oziroma približno 150 milijonov DKK več, kot je bilo predvideno v predvidenih proračunih. (47) Komisija skupno ugotavlja, da je Danska med letoma 1999 in 2008 prejela približno 3,65 milijarde DKK dodatnih dividend. |
| --- | --- |

(344)

Komisija ugotavlja, da je družbi DSB državi v resnici nakazala 4,826 milijarde DKK dividend med letoma 1999 in 2007. Ta znesek ustreza skoraj 3,5 milijarde DKK v dividendah za obdobje 1999–2007 več od tega, kar je bilo predvideno v predvidenih proračunih. DSB je leta 2008 državi nakazala tudi 359 milijonov DKK oziroma približno 150 milijonov DKK več, kot je bilo predvideno v predvidenih proračunih. (47) Komisija skupno ugotavlja, da je Danska med letoma 1999 in 2008 prejela približno 3,65 milijarde DKK dodatnih dividend.

| (345) | V nasprotju s tem, kar trdijo danski organi, Komisija meni, da dividendne politike ni mogoče enačiti s klavzulo o vračilu, ki omogoča prilagoditev nadomestil za opravljanje obveznosti javne storitve in preprečevanje čezmernih nadomestil. Izplačilo dividend ni strukturen odziv na zahteve, opredeljene v Uredbi (ES) št. 1370/2007in zlasti v Prilogi k tej uredbi. Izplačilo dividend je namreč odločitev delničarjev podjetja in ne ponuja zahtevanega avtomatizma za preprečevanje čezmernih nadomestil. Dividende se poleg tega običajno izplačajo pozneje med letom v primerjavi s popravki nadomestil, ki morajo biti izvedena konec poslovnega leta. |
| --- | --- |

(345)

V nasprotju s tem, kar trdijo danski organi, Komisija meni, da dividendne politike ni mogoče enačiti s klavzulo o vračilu, ki omogoča prilagoditev nadomestil za opravljanje obveznosti javne storitve in preprečevanje čezmernih nadomestil. Izplačilo dividend ni strukturen odziv na zahteve, opredeljene v Uredbi (ES) št. 1370/2007in zlasti v Prilogi k tej uredbi. Izplačilo dividend je namreč odločitev delničarjev podjetja in ne ponuja zahtevanega avtomatizma za preprečevanje čezmernih nadomestil. Dividende se poleg tega običajno izplačajo pozneje med letom v primerjavi s popravki nadomestil, ki morajo biti izvedena konec poslovnega leta.

| (346) | Komisija v okoliščinah te zadeve priznava, da je Danska v obdobju 1999–2008 prejela dodatne dividende (v primerjavi s tem, kar je bilo predvideno v proračunu) v skupnem znesku, ki močno presega znesek presežkov dobička družbe DSB. Komisija ugotavlja, da so dodatne dividende, ki jih je prejela država, za približno 20 % višje od presežkov dobička družbe DSB. |
| --- | --- |

(346)

Komisija v okoliščinah te zadeve priznava, da je Danska v obdobju 1999–2008 prejela dodatne dividende (v primerjavi s tem, kar je bilo predvideno v proračunu) v skupnem znesku, ki močno presega znesek presežkov dobička družbe DSB. Komisija ugotavlja, da so dodatne dividende, ki jih je prejela država, za približno 20 % višje od presežkov dobička družbe DSB.

| (347) | Komisija na splošno ugotavlja, da se na računovodski ravni dividende izplačajo po določitvi dobička, s tem izplačilom pa običajno ni mogoče preprečiti čezmernih nadomestil. Vendar mora Komisija ugotoviti, da je Danska v resnici s prejemom dividend od podjetja, ki je v njeni lasti, v celoti popravila presežni položaj družbe DSB, tako da ta dejansko ni prejela čezmernih nadomestil. Ekonomski učinki presežkov dobička, ki so presegli prvotno predvidenih 6 %, so bili namreč nevtralizirani z izplačilom dividend, DSB pa jih ni mogla uporabiti za povečanje lastniškega kapitala ali za obogatitev.
















  (v mio. DKK) |
| --- | --- |
| Poslovni izid DSB SV (v mio. DKK) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Skupaj |
| Prihodki od potnikov | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Pogodbena plačila | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Dejanski stroški | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Dejanski dobiček iz poslovanja po obdavčitvi | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Izplačane dividende | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Prvotno predvidene dividende | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Dejanske dodatne dividende | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Komisija na splošno ugotavlja, da se na računovodski ravni dividende izplačajo po določitvi dobička, s tem izplačilom pa običajno ni mogoče preprečiti čezmernih nadomestil. Vendar mora Komisija ugotoviti, da je Danska v resnici s prejemom dividend od podjetja, ki je v njeni lasti, v celoti popravila presežni položaj družbe DSB, tako da ta dejansko ni prejela čezmernih nadomestil. Ekonomski učinki presežkov dobička, ki so presegli prvotno predvidenih 6 %, so bili namreč nevtralizirani z izplačilom dividend, DSB pa jih ni mogla uporabiti za povečanje lastniškega kapitala ali za obogatitev.

(v mio. DKK)

Poslovni izid DSB SV (v mio. DKK)

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Skupaj

Prihodki od potnikov

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Pogodbena plačila

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Dejanski stroški

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Dejanski dobiček iz poslovanja po obdavčitvi

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Izplačane dividende

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Prvotno predvidene dividende

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Dejanske dodatne dividende

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Komisija poudarja, da se ta ugotovitev nanaša na DSB SV, ker je dobiček DSB S-tog a/s konsolidiran na ravni matične družbe in ker je dividendna politika določena na ravni tega poslovnega subjekta. |
| --- | --- |

(348)

Komisija poudarja, da se ta ugotovitev nanaša na DSB SV, ker je dobiček DSB S-tog a/s konsolidiran na ravni matične družbe in ker je dividendna politika določena na ravni tega poslovnega subjekta.

| (349) | Komisija vseeno poudarja, da s tem sklepanjem ni mogoče zagotoviti, da med celotnim trajanjem pogodb o izvajanju javne službe prevoza trajno ni čezmernih nadomestil. Sklepanje temelji na empirični in podrobni preučitvi računovodskih izkazov družbe DSB za preteklo obdobje, vendar ne ponuja strukturne rešitve glede potrebnih letnih prilagoditev ravni nadomestil za javne storitve. |
| --- | --- |

(349)

Komisija vseeno poudarja, da s tem sklepanjem ni mogoče zagotoviti, da med celotnim trajanjem pogodb o izvajanju javne službe prevoza trajno ni čezmernih nadomestil. Sklepanje temelji na empirični in podrobni preučitvi računovodskih izkazov družbe DSB za preteklo obdobje, vendar ne ponuja strukturne rešitve glede potrebnih letnih prilagoditev ravni nadomestil za javne storitve.

| (350) | Komisija glede tega opozarja, da nameravajo danski organi spremeniti tekoče pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, da bi uvedli mehanizem vračila. Zgoraj opisani mehanizem vračila (glej uvodne izjave od 222 do 240) mora omogočiti popravek zneska pogodbenih plačil na podlagi računovodske enačbe. V skladu s takim mehanizmom bi bila takó morebitna preplačila vrnjena državi na podlagi računovodskih izkazov ob koncu poslovnega leta, in sicer zaradi zagotavljanja, da donosnost lastniškega kapitala družbe DSB ostane v mejah, ki jih je določila država. |
| --- | --- |

(350)

Komisija glede tega opozarja, da nameravajo danski organi spremeniti tekoče pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, da bi uvedli mehanizem vračila. Zgoraj opisani mehanizem vračila (glej uvodne izjave od 222 do 240) mora omogočiti popravek zneska pogodbenih plačil na podlagi računovodske enačbe. V skladu s takim mehanizmom bi bila takó morebitna preplačila vrnjena državi na podlagi računovodskih izkazov ob koncu poslovnega leta, in sicer zaradi zagotavljanja, da donosnost lastniškega kapitala družbe DSB ostane v mejah, ki jih je določila država.

| (351) | Mehanizem vračila namreč predvideva prilagoditev pogodbenih plačil ob koncu poslovnega leta (glej točko 227). Njegova uporaba pomeni bruto zmanjšanje pogodbenih plačil zaradi ohranitve ravni razumnega dobička, določenega na 6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala v skladu s to enačbo:

  Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje |
| --- | --- |

(351)

Mehanizem vračila namreč predvideva prilagoditev pogodbenih plačil ob koncu poslovnega leta (glej točko 227). Njegova uporaba pomeni bruto zmanjšanje pogodbenih plačil zaradi ohranitve ravni razumnega dobička, določenega na 6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala v skladu s to enačbo:

Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje

| (352) | Komisija meni, da ta mehanizem vračila izpolnjuje zahteve, opredeljene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007in tudi v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. (48) Ugotavlja namreč, da je tak sistem primerljiv z nadzori, opisanimi v oddelku 3 tega okvira. Opozarja še, da bi raven osnovnega razumnega dobička ostala določena na 6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala, kar se ji zdi razumna raven za to vrsto dejavnosti ob upoštevanju ravni, ki jih dosegajo sedanji domači konkurenti družbe DSB, kot je navedlo združenje DKT. |
| --- | --- |

(352)

Komisija meni, da ta mehanizem vračila izpolnjuje zahteve, opredeljene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007in tudi v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. (48) Ugotavlja namreč, da je tak sistem primerljiv z nadzori, opisanimi v oddelku 3 tega okvira. Opozarja še, da bi raven osnovnega razumnega dobička ostala določena na 6-odstotni donosnosti lastniškega kapitala, kar se ji zdi razumna raven za to vrsto dejavnosti ob upoštevanju ravni, ki jih dosegajo sedanji domači konkurenti družbe DSB, kot je navedlo združenje DKT.

| (353) | Komisija še ugotavlja, da ta mehanizem vključuje popravke glede učinkovitosti in količinskih izboljšanj. V načrtovanem mehanizmu je namreč predvidena prilagoditev bruto zmanjšanja, da bi DSB lahko obdržala del od znižanja stroškov na potniški kilometer in povečanja števila potnikov, merjenega v potniških kilometrih (glej uvodno izjavo 228). Ti popravki se uporabljajo na podlagi te enačbe:

  Mehanizem vračila = bruto zmanjšanje – popravki (stroški Δ. + potniški km Δ) = neto zmanjšanje |
| --- | --- |

(353)

Komisija še ugotavlja, da ta mehanizem vključuje popravke glede učinkovitosti in količinskih izboljšanj. V načrtovanem mehanizmu je namreč predvidena prilagoditev bruto zmanjšanja, da bi DSB lahko obdržala del od znižanja stroškov na potniški kilometer in povečanja števila potnikov, merjenega v potniških kilometrih (glej uvodno izjavo 228). Ti popravki se uporabljajo na podlagi te enačbe:

Mehanizem vračila = bruto zmanjšanje – popravki (stroški Δ. + potniški km Δ) = neto zmanjšanje

| (354) | Komisija ugotavlja še, da so parametri za določitev neto zmanjšanja in torej upoštevanje teh popravkov vnaprej določeni in kvantificirani (glej uvodno izjavo 229). Mehanizem vračila se namreč lahko prilagodi tako:
  —   stroški Δ: če je DSB znižala svoje stroške (na potniški kilometer) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, se bo to izboljšanje izračunalo tako: razlika v stroških na potniški kilometer (v odstotkih) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, pomnoženimi z osnovo skupnih stroškov; in
  —   potniški km Δ: če se število potnikov poveča, se bo povečanje potniškega prometa, merjeno v potniških kilometrih, pomnožilo z 0,80 DKK, bruto zmanjšanje pa se bo tudi zmanjšalo za ta znesek. (49). |
| --- | --- |

(354)

Komisija ugotavlja še, da so parametri za določitev neto zmanjšanja in torej upoštevanje teh popravkov vnaprej določeni in kvantificirani (glej uvodno izjavo 229). Mehanizem vračila se namreč lahko prilagodi tako:

—   stroški Δ: če je DSB znižala svoje stroške (na potniški kilometer) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, se bo to izboljšanje izračunalo tako: razlika v stroških na potniški kilometer (v odstotkih) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, pomnoženimi z osnovo skupnih stroškov; in

—   potniški km Δ: če se število potnikov poveča, se bo povečanje potniškega prometa, merjeno v potniških kilometrih, pomnožilo z 0,80 DKK, bruto zmanjšanje pa se bo tudi zmanjšalo za ta znesek. (49).

| (355) | Komisija opozarja, da so ti popravki v skladu s točko 7 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007, v kateri je določeno, da:
  „Način nadomestila mora spodbujati ohranitev ali razvoj učinkovitega poslovodenja s strani izvajalca javne službe, ki se ga lahko objektivno oceni, in opravljanja dovolj kakovostnih storitev potniškega prevoza.“ |
| --- | --- |

(355)

Komisija opozarja, da so ti popravki v skladu s točko 7 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007, v kateri je določeno, da:

„Način nadomestila mora spodbujati ohranitev ali razvoj učinkovitega poslovodenja s strani izvajalca javne službe, ki se ga lahko objektivno oceni, in opravljanja dovolj kakovostnih storitev potniškega prevoza.“

| (356) | V tej zadevi predvideni popravek, ki temelji na povečanju števila potnikov in znižanju stroškov na enoto, primerno izraža pojma izboljšanja učinkovitega poslovodenja in kakovosti opravljene storitve. Komisija vseeno meni, da je vsak popravek mogoče izvesti le, če vsak uporabljen parameter prikazuje tudi izboljšanje v primerjavi z rezultati, dobljenimi prej na podlagi teh parametrov. Ta omejitev je namreč potrebna za preprečitev, da se v primeru velikega izboljšanja enega od parametrov pridobi olajšava za drug parameter, čeprav ta kaže le manjše izboljšanje od predvidenega. |
| --- | --- |

(356)

V tej zadevi predvideni popravek, ki temelji na povečanju števila potnikov in znižanju stroškov na enoto, primerno izraža pojma izboljšanja učinkovitega poslovodenja in kakovosti opravljene storitve. Komisija vseeno meni, da je vsak popravek mogoče izvesti le, če vsak uporabljen parameter prikazuje tudi izboljšanje v primerjavi z rezultati, dobljenimi prej na podlagi teh parametrov. Ta omejitev je namreč potrebna za preprečitev, da se v primeru velikega izboljšanja enega od parametrov pridobi olajšava za drug parameter, čeprav ta kaže le manjše izboljšanje od predvidenega.

| (357) | Nazadnje, mehanizem vračila je dopolnjen z določitvijo zgornje meje, da raven dobička ne bi presegla ravni razumnega dobička v skladu z naslednjo enačbo (glej uvodne izjave od 233 do 237): |
| --- | --- |

(357)

Nazadnje, mehanizem vračila je dopolnjen z določitvijo zgornje meje, da raven dobička ne bi presegla ravni razumnega dobička v skladu z naslednjo enačbo (glej uvodne izjave od 233 do 237):

Formula

| (358) | Tako bodo popravki, uporabljeni za upoštevanje povečanja učinkovitosti in/ali izboljšanja kakovosti storitve, omogočili spreminjanje razumnega dobička med 6 in 12 % z letno zgornjo mejo 10 % v triletnem obdobju na podlagi objektivnih meril (glej uvodne izjave od 235 do 237). |
| --- | --- |

(358)

Tako bodo popravki, uporabljeni za upoštevanje povečanja učinkovitosti in/ali izboljšanja kakovosti storitve, omogočili spreminjanje razumnega dobička med 6 in 12 % z letno zgornjo mejo 10 % v triletnem obdobju na podlagi objektivnih meril (glej uvodne izjave od 235 do 237).

| (359) | Komisija meni, da dobiček, ki ga Danska odobri družbi DSB v okviru njenih dejavnosti javne službe, v tem razponu ostane razumen, zlasti ker je omejen na 10 % v triletnem obdobju. Ugotovitev Komisije temelji na svežnju dokazov na podlagi informacij, ki jih ima na voljo za oceno razumnosti ravni dobička. |
| --- | --- |

(359)

Komisija meni, da dobiček, ki ga Danska odobri družbi DSB v okviru njenih dejavnosti javne službe, v tem razponu ostane razumen, zlasti ker je omejen na 10 % v triletnem obdobju. Ugotovitev Komisije temelji na svežnju dokazov na podlagi informacij, ki jih ima na voljo za oceno razumnosti ravni dobička.

| (360) | Ocena Komisije tako temelji zlasti na raziskavi položaja železniških podjetij v Evropi, (50) v kateri je predstavljena predvsem primerjava gospodarske donosnosti (51) železniških podjetij v letu 2004. Po tej analizi donosnost kapitala (ROE) družbe DSB, ugotovljena v letu 2004 (9 %), ustreza donosnosti sredstev (ROA) v višini 3 % za to družbo; treba je ugotoviti, da ta številka 9 % ROE ustreza povprečju razpona, odobrenega družbi DSB na podlagi pogodbe. Ta analiza še kaže, da so nekatera železniška podjetja v tem obdobju imela majhno, celo negativno gospodarsko donosnost (PKP, Eurostar, NSB). Glede na to raziskavo pa je, nasprotno, več podjetij imelo podobne ravni donosnosti (SNCB 2 %, SNCF 2 %, Trenitalia 3 %) in celo precej večje (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) od 3-odstotnega ROA družbe DSB. |
| --- | --- |

(360)

Ocena Komisije tako temelji zlasti na raziskavi položaja železniških podjetij v Evropi, (50) v kateri je predstavljena predvsem primerjava gospodarske donosnosti (51) železniških podjetij v letu 2004. Po tej analizi donosnost kapitala (ROE) družbe DSB, ugotovljena v letu 2004 (9 %), ustreza donosnosti sredstev (ROA) v višini 3 % za to družbo; treba je ugotoviti, da ta številka 9 % ROE ustreza povprečju razpona, odobrenega družbi DSB na podlagi pogodbe. Ta analiza še kaže, da so nekatera železniška podjetja v tem obdobju imela majhno, celo negativno gospodarsko donosnost (PKP, Eurostar, NSB). Glede na to raziskavo pa je, nasprotno, več podjetij imelo podobne ravni donosnosti (SNCB 2 %, SNCF 2 %, Trenitalia 3 %) in celo precej večje (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) od 3-odstotnega ROA družbe DSB.

| (361) | Komisija se opira tudi na svojo prakso odločanja na področju storitev splošnega gospodarskega pomena. (52). |
| --- | --- |

(361)

Komisija se opira tudi na svojo prakso odločanja na področju storitev splošnega gospodarskega pomena. (52).

| (362) | Poleg tega je Komisija pri oceni upoštevala dejstvo, da DSB nosi del tveganja, povezanega s to dejavnostjo, ker so pogodbena plačila določena vnaprej in jih ni mogoče povečati v primeru negativnega odstopanja od napovedi, ki kažejo poslabšanje uspešnosti družbe DSB, ki bi bilo na primer posledica višjih stroškov ali zmanjšanja prihodkov podjetja. Komisija ugotavlja, da je podjetje zaradi svoje izpostavljenosti negativnemu tveganju glede donosnosti, ki mu ne daje zagotovila, da bo dosežena pogodbena 6-odstotna donosnost, primerno spodbujati k povečevanju učinkovitosti in mu s tem omogočiti, da ohrani delež tako ustvarjene donosnosti tudi, ko bo presegel to pogodbeno raven, in to v okviru zgoraj navedenega razpona. |
| --- | --- |

(362)

Poleg tega je Komisija pri oceni upoštevala dejstvo, da DSB nosi del tveganja, povezanega s to dejavnostjo, ker so pogodbena plačila določena vnaprej in jih ni mogoče povečati v primeru negativnega odstopanja od napovedi, ki kažejo poslabšanje uspešnosti družbe DSB, ki bi bilo na primer posledica višjih stroškov ali zmanjšanja prihodkov podjetja. Komisija ugotavlja, da je podjetje zaradi svoje izpostavljenosti negativnemu tveganju glede donosnosti, ki mu ne daje zagotovila, da bo dosežena pogodbena 6-odstotna donosnost, primerno spodbujati k povečevanju učinkovitosti in mu s tem omogočiti, da ohrani delež tako ustvarjene donosnosti tudi, ko bo presegel to pogodbeno raven, in to v okviru zgoraj navedenega razpona.

| (363) | Nazadnje, Komisija na podlagi empiričnega prikaza, ki so ga pripravili danski organi, opozarja, da bi uporaba tega mehanizma vračila v preteklosti povzročila, da bi bila donosnost lastniškega kapitala družbe DSB v obdobju 2004–2008 med 8,8 in 11,9 % in da bilo potrebno vračilo 38 milijonov DKK v letu 2006 ob upoštevanju pravila 10 % v triletnem obdobju (glej uvodne izjave od 238 do 240). |
| --- | --- |

(363)

Nazadnje, Komisija na podlagi empiričnega prikaza, ki so ga pripravili danski organi, opozarja, da bi uporaba tega mehanizma vračila v preteklosti povzročila, da bi bila donosnost lastniškega kapitala družbe DSB v obdobju 2004–2008 med 8,8 in 11,9 % in da bilo potrebno vračilo 38 milijonov DKK v letu 2006 ob upoštevanju pravila 10 % v triletnem obdobju (glej uvodne izjave od 238 do 240).

| (364) | Komisija zato sklene, da presežki dobička družbe DSB kažejo, da so pogodbena plačila presegla to, kar je potrebno za kritje stroškov, nastalih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček. Komisija meni, da je bilo mogoče z izplačilom dodatnih dividend v precej višjem znesku od teh presežkov dejansko preprečiti, da bi DSB prejela čezmerna nadomestila. Čeprav Komisija sklene, da v tej zadevi ni bilo čezmernih nadomestil, ta sklep pogojuje z izvajanjem mehanizma vračila, kot je opisan v tem sklepu in natančno opredeljen v uvodni izjavi 356 zgoraj. |
| --- | --- |

(364)

Komisija zato sklene, da presežki dobička družbe DSB kažejo, da so pogodbena plačila presegla to, kar je potrebno za kritje stroškov, nastalih z izpolnjevanjem obveznosti javne službe in povečanih za razumni dobiček. Komisija meni, da je bilo mogoče z izplačilom dodatnih dividend v precej višjem znesku od teh presežkov dejansko preprečiti, da bi DSB prejela čezmerna nadomestila. Čeprav Komisija sklene, da v tej zadevi ni bilo čezmernih nadomestil, ta sklep pogojuje z izvajanjem mehanizma vračila, kot je opisan v tem sklepu in natančno opredeljen v uvodni izjavi 356 zgoraj.

ii.   Zamude pri dobavi voznega parka

| (365) | Komisija opozarja, da ni sporno, da so pri dobavi voznega parka, predvideni v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, od proizvajalca AnsaldoBreda nastale velike zamude. Da bi družba DSB izpolnila svoje obveznosti, je uporabila najeti vozni park, zaradi česar so bile z danskim ministrstvom za promet sklenjene dodatne pogodbe. |
| --- | --- |

(365)

Komisija opozarja, da ni sporno, da so pri dobavi voznega parka, predvideni v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, od proizvajalca AnsaldoBreda nastale velike zamude. Da bi družba DSB izpolnila svoje obveznosti, je uporabila najeti vozni park, zaradi česar so bile z danskim ministrstvom za promet sklenjene dodatne pogodbe.

| (366) | Komisija opozarja, da je DSB na podlagi pogodb o izvajanju javne službe, ki jih je sklenila z danskim ministrstvom za promet, imela stroške, ki ustrezajo amortizaciji vlakov in obrestim, in da so bili ti stroški pokriti s pogodbenimi plačili. |
| --- | --- |

(366)

Komisija opozarja, da je DSB na podlagi pogodb o izvajanju javne službe, ki jih je sklenila z danskim ministrstvom za promet, imela stroške, ki ustrezajo amortizaciji vlakov in obrestim, in da so bili ti stroški pokriti s pogodbenimi plačili.

| (367) | Komisija vseeno ugotavlja, da finančne posledice zamud in njihov učinek na pogodbena plačila niso bili predvideni v pogodbi o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004. Bile pa so predvidene v pogodbi o izvajanju javne službe za obdobje 2005–2014. |
| --- | --- |

(367)

Komisija vseeno ugotavlja, da finančne posledice zamud in njihov učinek na pogodbena plačila niso bili predvideni v pogodbi o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004. Bile pa so predvidene v pogodbi o izvajanju javne službe za obdobje 2005–2014.

| (368) | Komisija zato meni, da je treba razlikovati med tremi vidiki. |
| --- | --- |

(368)

Komisija zato meni, da je treba razlikovati med tremi vidiki.

| (369) | Prvič, Komisija v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004 ugotavlja, da se posledice zamud niso v celoti upoštevale pri izračunu pogodbenih plačil. Danski organi so priznali, da je to imelo pozitiven učinek v višini 154 milijonov DKK. Od tega zneska je bilo 50 milijonov vrnjenih državi v obliki prostovoljnega zmanjšanja pogodbenih plačil. Komisija zato meni, da je DSB prejela pogodbena plačila v višini 104 milijonov DKK, ki ustrezajo stroškom, ki jih ni imela. |
| --- | --- |

(369)

Prvič, Komisija v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004 ugotavlja, da se posledice zamud niso v celoti upoštevale pri izračunu pogodbenih plačil. Danski organi so priznali, da je to imelo pozitiven učinek v višini 154 milijonov DKK. Od tega zneska je bilo 50 milijonov vrnjenih državi v obliki prostovoljnega zmanjšanja pogodbenih plačil. Komisija zato meni, da je DSB prejela pogodbena plačila v višini 104 milijonov DKK, ki ustrezajo stroškom, ki jih ni imela.

| (370) | Komisija glede tega meni, da se ni mogoče sklicevati na dejstvo, da je bila s tem zneskom (delno) nadomeščena gospodarska škoda, ki jo je DSB utrpela zaradi zamud. Škoda, ki jo je utrpela DSB, je namreč posledica izvajanja pogodbe o dobavi, ki jo je DSB sklenila z dobaviteljem in je lahko predmet postopkov poravnave (sporazumne, arbitražne ali sodne). Komisija ugotavlja, da to vprašanje ni bilo dokončno rešeno, čeprav so bila izplačana začasna nadomestila. |
| --- | --- |

(370)

Komisija glede tega meni, da se ni mogoče sklicevati na dejstvo, da je bila s tem zneskom (delno) nadomeščena gospodarska škoda, ki jo je DSB utrpela zaradi zamud. Škoda, ki jo je utrpela DSB, je namreč posledica izvajanja pogodbe o dobavi, ki jo je DSB sklenila z dobaviteljem in je lahko predmet postopkov poravnave (sporazumne, arbitražne ali sodne). Komisija ugotavlja, da to vprašanje ni bilo dokončno rešeno, čeprav so bila izplačana začasna nadomestila.

| (371) | Drugič, Komisija v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2005–2014 ugotavlja, da so se, nasprotno, posledice zamud upoštevale pri izračunu pogodbenih plačil. Danski organi so prikazali, kako deluje mehanizem prilagoditve pogodbenih plačil glede na zamude pri dobavi in vrsto zadevnega voznega parka. Komisija ugotavlja, da so se pogodbena plačila zmanjšala za 645 milijonov DKK v prvih dveh letih trajanja pogodbe. Tako meni, da zamude pri dobavi voznega parka niso privedle do čezmernega nadomestila v okviru te pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(371)

Drugič, Komisija v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2005–2014 ugotavlja, da so se, nasprotno, posledice zamud upoštevale pri izračunu pogodbenih plačil. Danski organi so prikazali, kako deluje mehanizem prilagoditve pogodbenih plačil glede na zamude pri dobavi in vrsto zadevnega voznega parka. Komisija ugotavlja, da so se pogodbena plačila zmanjšala za 645 milijonov DKK v prvih dveh letih trajanja pogodbe. Tako meni, da zamude pri dobavi voznega parka niso privedle do čezmernega nadomestila v okviru te pogodbe o izvajanju javne službe prevoza.

| (372) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da so bile za najeti nadomestni vozni park sklenjene dodatne pogodbe med danskim ministrstvom za promet in družbo DSB. Opozarja, da na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza družbi DSB ni bilo treba uporabiti nadomestnega voznega parka. Komisija ugotavlja, da so bile te dodatne pogodbe odziv na nov položaj, ki se ni upošteval v pogodbah, in sicer na posledice zamude pri dobavi novih vlakov. Tako meni, da so nadomestila, izplačana družbi DSB, ustrezala novim obveznostim železniškega prevoznika in zato niso mogla povzročiti čezmernih nadomestil v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(372)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da so bile za najeti nadomestni vozni park sklenjene dodatne pogodbe med danskim ministrstvom za promet in družbo DSB. Opozarja, da na podlagi pogodb o izvajanju javne službe prevoza družbi DSB ni bilo treba uporabiti nadomestnega voznega parka. Komisija ugotavlja, da so bile te dodatne pogodbe odziv na nov položaj, ki se ni upošteval v pogodbah, in sicer na posledice zamude pri dobavi novih vlakov. Tako meni, da so nadomestila, izplačana družbi DSB, ustrezala novim obveznostim železniškega prevoznika in zato niso mogla povzročiti čezmernih nadomestil v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza.

| (373) | Komisija glede tega pojasnjuje, da če postopki poravnave (sporazumne, arbitražne ali sodne) med družbama DSB in AnsaldoBreda v zvezi z zamudami pri dobavi privedejo do priznanja določene škode za družbo DSB, če se ta škoda nanaša na uporabo najetega nadomestnega voznega parka in če so v ta namen določena nadomestila, ki jih plača AnsaldoBreda, bodo morala biti ta nadomestila nakazana državi, ker je prevzela stroške s sklenitvijo dodatnih pogodb. Komisiji se zdi potrebno, da se Danski določi tak pogoj. |
| --- | --- |

(373)

Komisija glede tega pojasnjuje, da če postopki poravnave (sporazumne, arbitražne ali sodne) med družbama DSB in AnsaldoBreda v zvezi z zamudami pri dobavi privedejo do priznanja določene škode za družbo DSB, če se ta škoda nanaša na uporabo najetega nadomestnega voznega parka in če so v ta namen določena nadomestila, ki jih plača AnsaldoBreda, bodo morala biti ta nadomestila nakazana državi, ker je prevzela stroške s sklenitvijo dodatnih pogodb. Komisiji se zdi potrebno, da se Danski določi tak pogoj.

| (374) | Komisija na podlagi zgornjega sklepa, da je DSB prejela čezmerno nadomestilo v višini 104 milijonov DKK zaradi zamud pri dobavi voznega parka, določenega v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Komisija vseeno meni, da so bili učinki tega čezmernega nadomestila preprečeni z izplačilom dividend, kot je opisano zgoraj. Dodatne dividende, ki jih je prejela država, namreč ostajajo višje od celotnega presežka dobička, povečanega za ta znesek, ki se nanaša na zamude pri dobavi voznega parka. Komisija tako ugotavlja, da DSB dejansko ni prejela čezmernega nadomestila. |
| --- | --- |

(374)

Komisija na podlagi zgornjega sklepa, da je DSB prejela čezmerno nadomestilo v višini 104 milijonov DKK zaradi zamud pri dobavi voznega parka, določenega v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Komisija vseeno meni, da so bili učinki tega čezmernega nadomestila preprečeni z izplačilom dividend, kot je opisano zgoraj. Dodatne dividende, ki jih je prejela država, namreč ostajajo višje od celotnega presežka dobička, povečanega za ta znesek, ki se nanaša na zamude pri dobavi voznega parka. Komisija tako ugotavlja, da DSB dejansko ni prejela čezmernega nadomestila.

iii.   Poseben primer povezave Köbenhavn–Ystad

| (375) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila poseben dvom o tem, da je družbi DSB lahko bila podeljena prednost za opravljanje prevoza na tej posebni progi. Glede tega je preučila dva vidika. |
| --- | --- |

(375)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila poseben dvom o tem, da je družbi DSB lahko bila podeljena prednost za opravljanje prevoza na tej posebni progi. Glede tega je preučila dva vidika.

| (376) | Po eni strani je Komisija preverila, da DSB za obdobje 2000–2004 ni prejela finančne pomoči v obliki subvencij na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe prevoza tudi v tistih primerih, ko prevoz na tej povezavi ni bil opravljen v okviru obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(376)

Po eni strani je Komisija preverila, da DSB za obdobje 2000–2004 ni prejela finančne pomoči v obliki subvencij na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe prevoza tudi v tistih primerih, ko prevoz na tej povezavi ni bil opravljen v okviru obveznosti javne službe.

| (377) | Komisija glede tega ugotavlja, da so danski organi pojasnili pogoje za opravljanje prevoza na progi Köbenhavn–Ystad od leta 2000. Predvsem so pojasnili, da je bila ta proga vključena v sistem „javnega prometa“ šele leta 2002 s posebno pogodbo, ko se je izkazalo, da ta proga ne more biti donosna. Navedli so tudi, da v tej posebni pogodbi ni bilo določeno dodatno nadomestilo, ki bi ga država izplačala družbi DSB za opravljanje prevoza na tej progi med letoma 2002 in 2004. Danski organi so tako dokazali, da železniška proga med Köbenhavnom in Ystadom ni bila predmet javnega financiranja pred letom 2005. |
| --- | --- |

(377)

Komisija glede tega ugotavlja, da so danski organi pojasnili pogoje za opravljanje prevoza na progi Köbenhavn–Ystad od leta 2000. Predvsem so pojasnili, da je bila ta proga vključena v sistem „javnega prometa“ šele leta 2002 s posebno pogodbo, ko se je izkazalo, da ta proga ne more biti donosna. Navedli so tudi, da v tej posebni pogodbi ni bilo določeno dodatno nadomestilo, ki bi ga država izplačala družbi DSB za opravljanje prevoza na tej progi med letoma 2002 in 2004. Danski organi so tako dokazali, da železniška proga med Köbenhavnom in Ystadom ni bila predmet javnega financiranja pred letom 2005.

| (378) | Komisija opozarja, da vključitev te proge v sistem „javnega prometa“ med letoma 2002 in 2004 brez dodatnega nadomestila v primerjavi z nadomestili, izplačanimi v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene z družbo DSB za obdobje 2000–2004, ne more povzročiti čezmernega nadomestila. Posledica njene vključitve v sistem javnega prometa so namreč bile večje obveznosti družbe DSB brez povečanja pogodbenih plačil. Ta vključitev je pomenila tudi, da so bili prihodki od te proge vključeni v vse prihodke družbe DSB od njenih dejavnosti javne službe. Komisija ugotavlja, da je ta proga leta 2002 prinesla izgubo in da je bila prav zato vključena v sistem „javnega prometa“. Ta vključitev zato ne more povzročiti čezmernega nadomestila. |
| --- | --- |

(378)

Komisija opozarja, da vključitev te proge v sistem „javnega prometa“ med letoma 2002 in 2004 brez dodatnega nadomestila v primerjavi z nadomestili, izplačanimi v okviru pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene z družbo DSB za obdobje 2000–2004, ne more povzročiti čezmernega nadomestila. Posledica njene vključitve v sistem javnega prometa so namreč bile večje obveznosti družbe DSB brez povečanja pogodbenih plačil. Ta vključitev je pomenila tudi, da so bili prihodki od te proge vključeni v vse prihodke družbe DSB od njenih dejavnosti javne službe. Komisija ugotavlja, da je ta proga leta 2002 prinesla izgubo in da je bila prav zato vključena v sistem „javnega prometa“. Ta vključitev zato ne more povzročiti čezmernega nadomestila.

| (379) | Čeprav bi proga morala biti donosna, Komisija v vsakem primeru meni, da bi posebni prihodki od te proge povečali vse prihodke družbe DSB od njene dejavnosti javne službe. Oceno morebitnega čezmernega nadomestila bi zato pokrila skupna preučitev morebitnih čezmernih nadomestil, ki bi jih DSB prejela prek svojih presežkov dobička v okviru izvajanja pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004. Komisija se tako sklicuje na sklepanje v uvodnih izjavah od 324 do 353 tega sklepa. |
| --- | --- |

(379)

Čeprav bi proga morala biti donosna, Komisija v vsakem primeru meni, da bi posebni prihodki od te proge povečali vse prihodke družbe DSB od njene dejavnosti javne službe. Oceno morebitnega čezmernega nadomestila bi zato pokrila skupna preučitev morebitnih čezmernih nadomestil, ki bi jih DSB prejela prek svojih presežkov dobička v okviru izvajanja pogodbe o izvajanju javne službe prevoza za obdobje 2000–2004. Komisija se tako sklicuje na sklepanje v uvodnih izjavah od 324 do 353 tega sklepa.

| (380) | Po drugi strani je Komisija preučila stroške družbe DSB na celotni poti Köbenhavn–Bornholm in zlasti upoštevanje trajektne povezave med Ystadom in Rönnejem (53) v skupnih vozovnicah za njene potnike. |
| --- | --- |

(380)

Po drugi strani je Komisija preučila stroške družbe DSB na celotni poti Köbenhavn–Bornholm in zlasti upoštevanje trajektne povezave med Ystadom in Rönnejem (53) v skupnih vozovnicah za njene potnike.

| (381) | Komisija opozarja, da pomorsko povezavo med tema pristaniščema zagotavlja javno podjetje Bornholmtrafikken A/S na podlagi pogodbe, ki jo je z državo sklenilo po javnem razpisu. Danski organi so pojasnili obveznosti, ki jih ima Bornholmtrafikken A/S na podlagi te pogodbe, zlasti glede usklajevanja voznih redov z avtobusnimi ali železniškimi prevozniki. Pojasnili so tudi, da ni bila določena nobena obveznost glede tarifne politike, razen določitve najnižjih tarif. |
| --- | --- |

(381)

Komisija opozarja, da pomorsko povezavo med tema pristaniščema zagotavlja javno podjetje Bornholmtrafikken A/S na podlagi pogodbe, ki jo je z državo sklenilo po javnem razpisu. Danski organi so pojasnili obveznosti, ki jih ima Bornholmtrafikken A/S na podlagi te pogodbe, zlasti glede usklajevanja voznih redov z avtobusnimi ali železniškimi prevozniki. Pojasnili so tudi, da ni bila določena nobena obveznost glede tarifne politike, razen določitve najnižjih tarif.

| (382) | Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili danski organi, ugotavlja, da so cene, ki jih zaračunava Bornholmtrafikken A/S, enake cenam, ki jih zaračunavata DSB in Grahundbus. Edina tarifa, ki se uporablja le za DSB, je posebna cena za DSB Orange, ki vključuje prečkanje Velikega Belta. Ta tarifa vseeno izpolnjuje posebne poslovne cilje Bornholmtrafikken A/S, ker program DSB Orange omogoča privabljanje potnikov, ki z Jutlanda potujejo na Bornholm. Pridobitev te posebne tarife izpolnjuje natančno določene pogoje (nanaša se le na določene vlake, spletni rezervacijski sistem, omejeno število vozovnic itd.) in se nanaša na drugačne storitve, kot jih na tej progi ponujajo avtobusni prevozniki. Komisija ugotavlja, da je ta ponudba zadevala le zelo omejeno število potnikov in da leta 2009 ni bila več na voljo. |
| --- | --- |

(382)

Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili danski organi, ugotavlja, da so cene, ki jih zaračunava Bornholmtrafikken A/S, enake cenam, ki jih zaračunavata DSB in Grahundbus. Edina tarifa, ki se uporablja le za DSB, je posebna cena za DSB Orange, ki vključuje prečkanje Velikega Belta. Ta tarifa vseeno izpolnjuje posebne poslovne cilje Bornholmtrafikken A/S, ker program DSB Orange omogoča privabljanje potnikov, ki z Jutlanda potujejo na Bornholm. Pridobitev te posebne tarife izpolnjuje natančno določene pogoje (nanaša se le na določene vlake, spletni rezervacijski sistem, omejeno število vozovnic itd.) in se nanaša na drugačne storitve, kot jih na tej progi ponujajo avtobusni prevozniki. Komisija ugotavlja, da je ta ponudba zadevala le zelo omejeno število potnikov in da leta 2009 ni bila več na voljo.

| (383) | Komisija zato meni, da cene, ki jih je Bornholmtrafikken A/S zaračunaval za ta trajektni prevoz, niso ustvarile prednosti za družbo DSB v primerjavi z njenimi konkurenti, ki ponujajo avtobusno povezavo in tudi uporabljajo integrirano zaračunavanje. Torej meni, da zaračunavanje trajektnih povezav ni privedlo do čezmernih nadomestil za DSB. |
| --- | --- |

(383)

Komisija zato meni, da cene, ki jih je Bornholmtrafikken A/S zaračunaval za ta trajektni prevoz, niso ustvarile prednosti za družbo DSB v primerjavi z njenimi konkurenti, ki ponujajo avtobusno povezavo in tudi uporabljajo integrirano zaračunavanje. Torej meni, da zaračunavanje trajektnih povezav ni privedlo do čezmernih nadomestil za DSB.

| (384) | Skratka, Komisija torej meni, da so bila zadevna nadomestila za javne storitve izračunana v skladu s pravili, določenimi v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

Skratka, Komisija torej meni, da so bila zadevna nadomestila za javne storitve izračunana v skladu s pravili, določenimi v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007.

| (385) | Komisija zato sklepa, da je državna pomoč, ki jo zajemajo pogodbena plačila, izplačana v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, s katero se izvaja člen 93 PDEU. |
| --- | --- |

(385)

Komisija zato sklepa, da je državna pomoč, ki jo zajemajo pogodbena plačila, izplačana v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, s katero se izvaja člen 93 PDEU.

8.3.3   VPLIV NEKATERIH DAVČNIH UKREPOV NA ZDRUŽLJIVOST NADOMESTIL ZA JAVNE STORITVE

| (386) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da za danska zasebna podjetja, ki delujejo v sektorjih, oproščenih DDV, kot je sektor javnega prevoza, velja sistem posebnega davka na izplačane plače („lönskat“). Vseeno je ugotovila, da javna podjetja, kot je DSB, niso bila zavezana za plačilo tega davka. |
| --- | --- |

(386)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da za danska zasebna podjetja, ki delujejo v sektorjih, oproščenih DDV, kot je sektor javnega prevoza, velja sistem posebnega davka na izplačane plače („lönskat“). Vseeno je ugotovila, da javna podjetja, kot je DSB, niso bila zavezana za plačilo tega davka.

| (387) | Čeprav je združenje DKT, drugi pritožnik, trdilo, da bi družba DSB zaradi oprostitve plačila tega davka na izplačane plače lahko imela konkurenčno prednost, Komisija ni preučila vprašanja davka na izplačane plače, ker je bilo to vprašanje predmet splošne preiskave Komisije v ločenem postopku. (54) Tudi sam pritožnik je navedel parlamentarno vprašanje in odgovor, ki ga je v imenu Komisije dala Neelie Kroes. (55). |
| --- | --- |

(387)

Čeprav je združenje DKT, drugi pritožnik, trdilo, da bi družba DSB zaradi oprostitve plačila tega davka na izplačane plače lahko imela konkurenčno prednost, Komisija ni preučila vprašanja davka na izplačane plače, ker je bilo to vprašanje predmet splošne preiskave Komisije v ločenem postopku. (54) Tudi sam pritožnik je navedel parlamentarno vprašanje in odgovor, ki ga je v imenu Komisije dala Neelie Kroes. (55).

| (388) | Komisija je z dopisom z dne 9. junija 2009 obvestila DKT, da se je po preiskavi zadevnih ukrepov odločila končati zgoraj omenjeni postopek. Komisija je namreč navedla, da je razpravljala in izmenjala informacije z danskimi organi, da bi dobila pojasnila o morebitnih težavah in dvoumnostih, ki izhajajo iz te oprostitve, glede na pravila o državni pomoči. Danski organi so v tem okviru pristali na spremembo svoje zakonodaje. |
| --- | --- |

(388)

Komisija je z dopisom z dne 9. junija 2009 obvestila DKT, da se je po preiskavi zadevnih ukrepov odločila končati zgoraj omenjeni postopek. Komisija je namreč navedla, da je razpravljala in izmenjala informacije z danskimi organi, da bi dobila pojasnila o morebitnih težavah in dvoumnostih, ki izhajajo iz te oprostitve, glede na pravila o državni pomoči. Danski organi so v tem okviru pristali na spremembo svoje zakonodaje.

| (389) | Komisija tako ugotavlja, da je Danska sprejela zakon št. 526 z dne 25. junija 2008, s katerim je odpravila vsako morebitno izkrivljanje med javnimi in zasebnimi podjetji z vidika izvajanja davka na izplačane plače. Ugotavlja še, da je ta zakon začel veljati 1. januarja 2009 in da je družba DSB od takrat zavezana za plačilo davka na izplačane plače. |
| --- | --- |

(389)

Komisija tako ugotavlja, da je Danska sprejela zakon št. 526 z dne 25. junija 2008, s katerim je odpravila vsako morebitno izkrivljanje med javnimi in zasebnimi podjetji z vidika izvajanja davka na izplačane plače. Ugotavlja še, da je ta zakon začel veljati 1. januarja 2009 in da je družba DSB od takrat zavezana za plačilo davka na izplačane plače.

| (390) | Komisija za potrebe te preiskave opozarja, da je bila oprostitev plačila tega davka, odobrena družbi DSB, vključena v parametre, na podlagi katerih je bila določena raven pogodbenih plačil za to družbo v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 88 tega sklepa. Komisija ugotavlja, da so se zaradi oprostitve tega davka znižali operativni stroški, ki jih ima DSB zaradi opravljanja prevoznih storitev, določenih v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Zato ugotavlja, da bi morala Danska zaradi neobstoja oprostitve za toliko povečati znesek svojih pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(390)

Komisija za potrebe te preiskave opozarja, da je bila oprostitev plačila tega davka, odobrena družbi DSB, vključena v parametre, na podlagi katerih je bila določena raven pogodbenih plačil za to družbo v okviru pogodb o izvajanju javne službe prevoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 88 tega sklepa. Komisija ugotavlja, da so se zaradi oprostitve tega davka znižali operativni stroški, ki jih ima DSB zaradi opravljanja prevoznih storitev, določenih v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Zato ugotavlja, da bi morala Danska zaradi neobstoja oprostitve za toliko povečati znesek svojih pogodbenih plačil.

| (391) | Komisija zato meni, da čeprav bi oprostitev plačila davka na izplačane plače, odobrena družbi DSB, morala pomeniti državno pomoč, bi morala biti ta pomoč izenačena z „dodatnimi pogodbenimi plačili“ v znesku, enakovrednem oproščeni davčni obremenitvi. Komisija v tem primeru ugotavlja, da ta „dodatna pogodbena plačila“ ne bi povzročila čezmernih nadomestil za DSB. |
| --- | --- |

(391)

Komisija zato meni, da čeprav bi oprostitev plačila davka na izplačane plače, odobrena družbi DSB, morala pomeniti državno pomoč, bi morala biti ta pomoč izenačena z „dodatnimi pogodbenimi plačili“ v znesku, enakovrednem oproščeni davčni obremenitvi. Komisija v tem primeru ugotavlja, da ta „dodatna pogodbena plačila“ ne bi povzročila čezmernih nadomestil za DSB.

| (392) | Komisija ugotavlja, da je DSB od 1. januarja 2009 zavezana za plačilo davka na izplačane plače. Zato so se davčne obremenitve te družbe povečale, kar vpliva na njene operativne stroške, potrebne za opravljanje prevoznih storitev, določenih v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so navedli, da bodo dodatni stroški, ki jih bo imela DSB, nadomeščeni zaradi upoštevanja te spremembe v parametrih za izračun pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(392)

Komisija ugotavlja, da je DSB od 1. januarja 2009 zavezana za plačilo davka na izplačane plače. Zato so se davčne obremenitve te družbe povečale, kar vpliva na njene operativne stroške, potrebne za opravljanje prevoznih storitev, določenih v pogodbah o izvajanju javne službe prevoza. Danski organi so navedli, da bodo dodatni stroški, ki jih bo imela DSB, nadomeščeni zaradi upoštevanja te spremembe v parametrih za izračun pogodbenih plačil.

| (393) | Komisija glede tega meni, da je nadomestilo dodatnih davčnih stroškov zaradi odprave davčne oprostitve za družbo DSB del splošne strukture sistema nadomestil za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. Komisija je preučila, ali to nadomestilo strogo ustreza dodatni davčni obremenitvi, ki jo ima DSB izključno zaradi svojih dejavnosti javne službe. |
| --- | --- |

(393)

Komisija glede tega meni, da je nadomestilo dodatnih davčnih stroškov zaradi odprave davčne oprostitve za družbo DSB del splošne strukture sistema nadomestil za pogodbe o izvajanju javne službe prevoza. Komisija je preučila, ali to nadomestilo strogo ustreza dodatni davčni obremenitvi, ki jo ima DSB izključno zaradi svojih dejavnosti javne službe.

| (394) | Komisija zato sklepa, da dansko nadomestilo za davek na izplačane plače, ki ga DSB zdaj plačuje, ne pomeni čezmernega nadomestila in ga je treba tako šteti za združljivega z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Komisija zato sklepa, da dansko nadomestilo za davek na izplačane plače, ki ga DSB zdaj plačuje, ne pomeni čezmernega nadomestila in ga je treba tako šteti za združljivega z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007.

9.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (395) | Komisija meni, da pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(395)

Komisija meni, da pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in družba DSB, pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (396) | Komisija vseeno ugotavlja, da je ta pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, pod pogojem, da Danska v veljavne pogodbe o izvajanju javne službe prevoza uvede mehanizem vračila, opisan v uvodnih izjavah od 222 do 240 in 356 tega sklepa. Zadevna pomoč bo pod temi pogoji združljiva do izteka veljavnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza. |
| --- | --- |

(396)

Komisija vseeno ugotavlja, da je ta pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, pod pogojem, da Danska v veljavne pogodbe o izvajanju javne službe prevoza uvede mehanizem vračila, opisan v uvodnih izjavah od 222 do 240 in 356 tega sklepa. Zadevna pomoč bo pod temi pogoji združljiva do izteka veljavnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza.

| (397) | Ocena združljivosti pomoči, ki je predmet tega sklepa, je bila opravljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki se uporablja, ko Komisija sprejema odločitev. |
| --- | --- |

(397)

Ocena združljivosti pomoči, ki je predmet tega sklepa, je bila opravljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki se uporablja, ko Komisija sprejema odločitev.

| (398) | Komisija ugotavlja, da so pravila o oceni iz Uredbe (ES) št. 1370/2007v bistvu podobna pravilom v Uredbi (EGS) št. 1191/69, kot jih je Komisija predstavila in razlagala v odločitvi o sprožitvi postopka. Ugotavlja namreč, da uporaba Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tej zadevi ne bi privedla do drugačnega sklepa. |
| --- | --- |

(398)

Komisija ugotavlja, da so pravila o oceni iz Uredbe (ES) št. 1370/2007v bistvu podobna pravilom v Uredbi (EGS) št. 1191/69, kot jih je Komisija predstavila in razlagala v odločitvi o sprožitvi postopka. Ugotavlja namreč, da uporaba Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tej zadevi ne bi privedla do drugačnega sklepa.

| (399) | Nazadnje, zadevna pomoč je združljiva do izteka veljavnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Gre namreč za pogodbi, ki sta bili sklenjeni leta 2004, to je od 26. julija 2000 in pred 3. decembrom 2009, brez pravičnega in za javnost odprtega razpisnega postopka in za obdobje desetih let. Torej se zanju uporabljata prvi odstavek in zadnja točka zadnjega odstavka člena 8(3)(d) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Komisija vseeno opozarja, da morajo države članice v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007sprejeti ukrepe za postopno uskladitev s pravili o sklepanju navedenih pogodb v skladu s pravili iz člena 5 pred 3. decembrom 2019 – |
| --- | --- |

(399)

Nazadnje, zadevna pomoč je združljiva do izteka veljavnih pogodb o izvajanju javne službe prevoza. Gre namreč za pogodbi, ki sta bili sklenjeni leta 2004, to je od 26. julija 2000 in pred 3. decembrom 2009, brez pravičnega in za javnost odprtega razpisnega postopka in za obdobje desetih let. Torej se zanju uporabljata prvi odstavek in zadnja točka zadnjega odstavka člena 8(3)(d) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Komisija vseeno opozarja, da morajo države članice v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007sprejeti ukrepe za postopno uskladitev s pravili o sklepanju navedenih pogodb v skladu s pravili iz člena 5 pred 3. decembrom 2019 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pogodbi o izvajanju javne službe prevoza, ki sta ju sklenila dansko ministrstvo za promet in Danske Statsbaner, pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Državna pomoč je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 93 Pogodbe o delovanju Evropske unije, če so izpolnjeni pogoji členov 2 in 3 tega Sklepa.

Člen 2

Danska v vse veljavne pogodbe o izvajanju javne službe prevoza, sklenjene z Danske Statsbaner, uvede mehanizem vračila, ki je opisan v točkah od 222 do 240 in 356 tega sklepa in za katerega je značilno zlasti naslednje:

| — | prilagoditev pogodbenih plačil konec vsakega poslovnega leta z določitvijo bruto zmanjšanja, izračunanega na podlagi te enačbe:

  Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje |
| --- | --- |

—

prilagoditev pogodbenih plačil konec vsakega poslovnega leta z določitvijo bruto zmanjšanja, izračunanega na podlagi te enačbe:

Skupaj prihodki – razumni dobiček – skupaj odhodki = bruto zmanjšanje

| — | prilagoditev bruto zmanjšanja zaradi upoštevanja povečanja učinkovitosti in izboljšanja kakovosti storitve v skladu s to enačbo in parametri:

  Mehanizem vračila = bruto znižanje – popravki (stroški Δ. + potniški km Δ) = neto znižanje







  — | stroški Δ: znižanje stroškov (na potniški kilometer) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let po izračunu: razlika v stroških na potniški kilometer (v odstotkih) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, pomnoženimi z osnovo skupnih stroškov; in |
| --- | --- | --- |

—

prilagoditev bruto zmanjšanja zaradi upoštevanja povečanja učinkovitosti in izboljšanja kakovosti storitve v skladu s to enačbo in parametri:

Mehanizem vračila = bruto znižanje – popravki (stroški Δ. + potniški km Δ) = neto znižanje

—

stroški Δ: znižanje stroškov (na potniški kilometer) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let po izračunu: razlika v stroških na potniški kilometer (v odstotkih) v primerjavi s povprečnimi stroški zadnjih štirih let, pomnoženimi z osnovo skupnih stroškov; in

| — | potniški km Δ: povečanje potniškega prevoza, merjenega v potniških kilometrih (0,80 DKK na potniški kilometer); |
| --- | --- |

—

potniški km Δ: povečanje potniškega prevoza, merjenega v potniških kilometrih (0,80 DKK na potniški kilometer);

| — | skupni znesek znižanj zaradi boljših rezultatov ne more preseči bruto znižanja v danem letu. Neto znižanje je zato med nič in zneskom bruto znižanja; |
| --- | --- |

—

skupni znesek znižanj zaradi boljših rezultatov ne more preseči bruto znižanja v danem letu. Neto znižanje je zato med nič in zneskom bruto znižanja;

| — | uvedba zgornje meje v mehanizem vračila, ki zagotavlja ohranitev dobička na razumni ravni na podlagi naslednje formule in v skladu z naslednjimi značilnostmi:









  — | v izračunu se upošteva le delež lastniškega kapitala, ki ustreza dejavnosti javne službe, ki jo opravlja družba DSB; |
| --- | --- | --- |

—

uvedba zgornje meje v mehanizem vračila, ki zagotavlja ohranitev dobička na razumni ravni na podlagi naslednje formule in v skladu z naslednjimi značilnostmi:

Formula

—

v izračunu se upošteva le delež lastniškega kapitala, ki ustreza dejavnosti javne službe, ki jo opravlja družba DSB;

| — | zgornja meja razumnega dobička je določena na 12-odstotno donosnost lastniškega kapitala, ki je omejena na 10 % v triletnem obdobju. |
| --- | --- |

—

zgornja meja razumnega dobička je določena na 12-odstotno donosnost lastniškega kapitala, ki je omejena na 10 % v triletnem obdobju.

Člen 3

Morebitna nadomestila, ki jih mora družba AnsaldoBreda plačati družbi DSB zaradi zamud pri dobavi voznega parka, morajo biti nakazana državi Danski.

Člen 4

Danska obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih sprejme za uskladitev s členoma 2 in 3 tega sklepa v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 24. februarja 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  UL C 309, 4.12.2008, str. 14.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Zadeva T-87/09, Jørgen Andersen proti Komisiji.

4

Jørgen Andersen proti Komisiji

(5)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

5

(6)  Zakon št. 485 z dne 1. julija 1998 o ustanovitvi neodvisnega javnega podjetja DSB SV in DSB Cargo s 1. januarjem 1999 (v nadaljnjem besedilu: zakon DSB).

6

(7)  Dejavnosti tovornega prometa družbe DSB so bile leta 2001 prodane družbi Deutsche Bahn.

7

(8)  Upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture zdaj zagotavlja Banedanmark, ki je ločeno javno podjetje.

8

(9)  Glej opombo 5.

9

(10)  Danski organi so navedli, da so bili različni konti prihodkov izdelani na podlagi dodelitve, in ne računovodskega sistema. Ločenih bilanc stanja za vsako dejavnost ni bilo mogoče izvleči iz računovodskih izkazov.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. Zakon št. 289 z dne 18. maja 1998, kakor je bil pozneje spremenjen. Najnovejši prečiščeni zakon je zakon št. 1171 z dne 2. decembra 2004.

11

(12)  Pogodba vsebuje preambulo, 22 členov in pet prilog.

12

(13)  Pogodba vsebuje preambulo, deset členov in devet prilog.

13

(14)  Glej izjeme zgoraj.

14

(15)  Podatki ob sklenitvi pogodbe še niso bili na voljo.

15

(16)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (v nadaljnjem besedilu: sodba Altmark, Recueil 2003, str. I-7747).

16

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(17)  Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (UL L 156, 28.6.1969, str. 1). Popravek je bil objavljen v UL L 169, 29.6.1991, str. 1.

17

(18)  Zadeva T-157/01, Danske Busvognmænd, Recueil 2004, str. II-917, točke 77 do 79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67), glej zlasti člen 5(4).

19

(20)  Zadeva T-289/03, BUPA proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-81, točka 214.

20

BUPA proti Komisiji,

(21)  Zaupen podatek.

21

(22)  Poročilo Bernstein je bilo izdelano leta 1993 po izvedenskem mnenju, ki ga je zahtevalo dansko ministrstvo za promet.

22

(23)  Zlasti zadeva T-289/03, BUPA proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-81 in združene zadeve T-309/04, T-317/04, T-329/04 in T-336/04, TV 2/Danemark proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-2935.

23

BUPA proti Komisiji

TV 2/Danemark proti Komisiji

(24)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

24

(25)  Glej zlasti Odločbo Komisije z dne 25. januarja 2006, N 604/2005 – Nemčija – Storitve avtobusnega javnega prevoza v Wittenbergu, UL C 209, 31.8.2006, str. 7. točka 78 in naslednje.

25

(26)  Z učinkom od 1. decembra 2009 je člen 86 Pogodbe ES postal člen 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novega člena so vsebinsko enake prejšnjemu členu. V tem sklepu je treba sklicevanja na člen 106 PDEU razumeti kot sklicevanja na člen 86 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

26

(27)  Glej v zvezi s tem Odločbo Komisije 2009/325/ES z dne 26. novembra 2008 o državni pomoči C 3/08 (ex NN 102/05) – Češka republika glede nadomestil za izvajanje javne službe za avtobusna podjetja Južne Moravske (UL L 97, 16.4.2009, str. 14), uvodna izjava 111 in Odločbo Komisije 2009/845/ES z dne 26. novembra 2008 o državni pomoči, ki jo je Avstrija dodelila podjetju Postbus v okrožju Lienz C 16/07 (ex NN 55/06) (UL L 306, 20.11.2009, str. 26), uvodna izjava 104.

27

(28)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

28

(29)  Odločba Komisije z dne 23. oktobra 2007 – C 47/07 – Pogodba o izvajanju javne službe med Deutsche Bahn Regio ter deželama Berlin in Brandenburg, UL C 35, 8.2.2008, str. 13.

29

(30)  Zadeva T-348/04, Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-625.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) proti Komisiji

(31)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

31

(32)  Znesek 0,80 DKK približno ustreza prihodku na enoto potniškega kilometra v regionalnem in medregionalnem železniškem prevozu.

32

(33)  Komisija poleg tega opozarja na svojo odločitev o sprožitvi postopka, na podlagi katere je bilo mogoče ugotoviti, da družba DSB ni dobila nobenega izrecnega ali implicitnega poroštva od države, ki bi ji omogočilo dobiti ugodnejše kreditne pogoje od tistih, ki se ponujajo zasebnim podjetjem. Za podoben položaj in ugotovitev glej zadevo T-442/03, točke od 121 do 127.

33

(34)  Glej v zvezi s tem Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti in zlasti člen 16 Uredbe (UL L 293, 31.10.2008, str. 3); glej tudi Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet in zlasti člen 9(2) Smernic (UL C 13, 17.1.2004, str. 3).

34

(35)  Zadeva T-442/03, SIC proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-1161, točki 195 in 196, vendar tudi zadevi T-289/03, BUPA proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-81, točka 166, in T-17/02, Olsen proti Komisiji, ZOdl. 2005, str. II-2031, točka 216.

35

SIC proti Komisiji

BUPA proti Komisiji

Olsen proti Komisiji

(36)  Danski zakon št. 112 iz leta 2004.

36

(37)  Uvodna izjava 17 zgoraj navedene odločbe z dne 28. novembra 2005.

37

(38)  UL L 130, 15.6.1970, str. 1.

38

(39)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans, navedena zgoraj, točke 101, 106 in 107.

39

Altmark Trans

(40)  UL L 119, 22.5.2002, str. 22.

40

(41)  Zadeva C-334/07 P, Komisija proti Freiststaat Sachsen, ZOdl. 2008, str. II-9465, točka 43.

41

Komisija proti Freiststaat Sachsen

(42)  Zgoraj navedena zadeva Freiststaat Sachsen, točka 44.

42

Freiststaat Sachsen

(43)  Zgoraj navedena zadeva Freiststaat Sachsen, točka 53.

43

Freiststaat Sachsen

(44)  Zadeva T-348/04, Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-625.

44

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) proti Komisiji

(45)  Zadeva C-348/04, SIDE, točka 56.

45

SIDE

(46)  Izračuni, opravljeni na podlagi poročila KPMG, ki so jih danski organi predložili Komisiji (preglednica 2.4 in posodobljene preglednice 2.2, 2.3 in 2.28).

46

(47)  Ta znesek je ocenjen na podlagi dobička po obdavčitvi, ki je bil v predvidenem proračunu ocenjen na 399 milijonov DKK za leto 2008, in pravila o izplačilu dividend od polovice presežka po obdavčitvi družbe DSB, omenjenega v uvodni izjavi 102 tega sklepa.

47

(48)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4. Čeprav se ta okvir običajno ne uporablja za sektor prevoza, se lahko načela, ki jih vsebuje, po analogiji uporabljajo zlasti, kadar je treba natančneje navesti Uredbo št. 1370/2007. Glej v zvezi s tem zgoraj navedeno odločitev o sprožitvi postopka ter odločbe Komisije z dne 26. novembra 2008 – Državna pomoč C3/08 – Češka republika – Nadomestila za izvajanje javne službe za avtobusna podjetja Južne Moravske, UL L 97, 14.4.2009; z dne 26. novembra 2008, Državna pomoč C 16/07 – Avstrija – Državna pomoč za Postbus v okrožju Lienz, UL L 306, 20.11.2009; z dne 18. julija 2007, Državna pomoč C 31/07 – Irska – Državna pomoč za avtobusna prevoznika družbe Córas Iompair Éireann (Dublin Bus in Irish Bus), UL C 217, 15.9.2007, str. 44; z dne 23. oktobra 2007, Državna pomoč C 47/2007 – Nemčija – Pogodba o izvajanju javne službe med Deutsche Bahn Regio ter deželama Berlin in Brandenburg, UL C 35, 8.2.2008, str. 13

48

(49)  Znesek 0,80 DKK približno ustreza prihodku na enoto potniškega kilometra v regionalnem in medregionalnem železniškem prometu.

49

(50)  „Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union“, ki jo je pripravil ECORYS za Evropsko komisijo, februar 2006: http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip.

50

(51)  Komisija opravlja primerjave zlasti na podlagi gospodarske donosnosti (ROA – return on assets), da bi se izognila težavam glede primerljivosti, povezanim s preveč različnimi strukturami razmerij med dolgovi in lastniškim kapitalom železniških podjetij.

51

return on assets

(52)  Odločba Komisije z dne 28. novembra 2007, Državna pomoč N 388/2007 – Združeno kraljestvo, Post Office Limited (POL) transformation programme, UL C 14, 19.1.2008, str. 19. zlasti uvodna izjava 53.

52

(53)  Pristanišče prihoda trajekta na Bornholmu.

53

(54)  Komisija je prejela pritožbo. Referenčna številka te zadeve je CP 78/2006.

54

(55)  Dopis, ki ga je Neelie Kroes 19. januarja 2009 poslala Karin Riis-Jørgensen, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 7/40

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. julija 2010

o državni pomoči C 34/08 (ex N 170/08), ki jo je Nemčija odobrila podjetju Deutsche Solar AG

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4489)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/4/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemčija je z elektronskim obvestilom z dne 28. marca 2008, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, v skladu z zahtevo po posamični priglasitvi na podlagi določb Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči) priglasila, da namerava podjetju Deutsche Solar AG odobriti regionalno pomoč za večji naložbeni projekt za postavitev obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin v Freibergu (Saška, Nemčija). |
| --- | --- |

(1)

Nemčija je z elektronskim obvestilom z dne 28. marca 2008, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, v skladu z zahtevo po posamični priglasitvi na podlagi določb Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči) priglasila, da namerava podjetju Deutsche Solar AG odobriti regionalno pomoč za večji naložbeni projekt za postavitev obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin v Freibergu (Saška, Nemčija).

| (2) | Srečanji med predstavniki služb Komisije in predstavniki Nemčije sta potekali 27. februarja 2008 in 25. junija 2008. Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 28. maja 2008 in poslala zahteve za informacije 10. junija 2008. Nemčija je te informacije predložila z dopisom z dne 16. junija 2008. |
| --- | --- |

(2)

Srečanji med predstavniki služb Komisije in predstavniki Nemčije sta potekali 27. februarja 2008 in 25. junija 2008. Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 28. maja 2008 in poslala zahteve za informacije 10. junija 2008. Nemčija je te informacije predložila z dopisom z dne 16. junija 2008.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 16. julija 2008, evidentiranim pod številko C(2008) 3507 konč., obvestila Nemčijo, da se je odločila za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 16. julija 2008, evidentiranim pod številko C(2008) 3507 konč., obvestila Nemčijo, da se je odločila za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila 26. avgusta 2008 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila 26. avgusta 2008 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči.

| (5) | Nemčija je z dopisoma z dne 7. avgusta 2008 (A/16575) in 26. septembra 2008 (A/19789) zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb. Komisija je 31. oktobra 2008 (A/22972) in 2. decembra 2008 (A/25961) prejela pripombe Nemčije. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani. |
| --- | --- |

(5)

Nemčija je z dopisoma z dne 7. avgusta 2008 (A/16575) in 26. septembra 2008 (A/19789) zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb. Komisija je 31. oktobra 2008 (A/22972) in 2. decembra 2008 (A/25961) prejela pripombe Nemčije. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani.

| (6) | Nemčija je z dopisi z dne 7. aprila 2009 (A/8226), 29. maja 2009 (A/13120), 4. decembra 2009 (A/25461), 17. decembra 2009 (A/26433), 12. januarja 2010 (A/550), 26. aprila 2010 (A/7045), 14. maja 2010 (A/8206) in 10. junija 2010 (A/9628) Komisiji posredovala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija je z dopisi z dne 7. aprila 2009 (A/8226), 29. maja 2009 (A/13120), 4. decembra 2009 (A/25461), 17. decembra 2009 (A/26433), 12. januarja 2010 (A/550), 26. aprila 2010 (A/7045), 14. maja 2010 (A/8206) in 10. junija 2010 (A/9628) Komisiji posredovala dodatne informacije.

| (7) | Srečanje med predstavniki Komisije, Nemčije in vlagatelja je bilo 12. oktobra 2009 v Berlinu. |
| --- | --- |

(7)

Srečanje med predstavniki Komisije, Nemčije in vlagatelja je bilo 12. oktobra 2009 v Berlinu.

2.   PODROBEN OPIS POMOČI

2.1   Cilj ukrepa

| (8) | Cilj pomoči je spodbujati regionalni razvoj. Naložba naj bi se izvedla v Freibergu na Saškem (vzhodna Nemčija), regiji prejemnice pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Cilj pomoči je spodbujati regionalni razvoj. Naložba naj bi se izvedla v Freibergu na Saškem (vzhodna Nemčija), regiji prejemnice pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU.

| (9) | Nemški organi nameravajo podjetju Deutsche Solar AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje DS) odobriti regionalno pomoč za naložbe za postavitev obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin. Skupni upravičeni stroški priglašene naložbe znašajo (nominalno) 350 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(9)

Nemški organi nameravajo podjetju Deutsche Solar AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje DS) odobriti regionalno pomoč za naložbe za postavitev obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin. Skupni upravičeni stroški priglašene naložbe znašajo (nominalno) 350 milijonov EUR.

2.2   Upravičenec do pomoči

| (10) | Upravičenec do finančne pomoči je podjetje DS, ki proizvaja sončne celice v obliki rezin na osnovi kristalnega silicija. Podjetje DS je hčerinska družba v 100-odstotni lasti skupine SolarWorld AG (v nadaljnjem besedilu: skupina SW). Skupina SW je z obrati v Nemčiji, ZDA in Južni Koreji po vsem svetu dejavna v solarni industriji in povezuje vse stopnje solarne vrednostne verige, od silicija kot surovine do končnih solarnih naprav. Proizvaja celice v obliki rezin, sončne celice in sončne module, razen solarnih sistemov. (4) Leta 2009 je imela 2 000 zaposlenih in je ustvarila skupne prihodke, ki so presegli 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

(10)

Upravičenec do finančne pomoči je podjetje DS, ki proizvaja sončne celice v obliki rezin na osnovi kristalnega silicija. Podjetje DS je hčerinska družba v 100-odstotni lasti skupine SolarWorld AG (v nadaljnjem besedilu: skupina SW). Skupina SW je z obrati v Nemčiji, ZDA in Južni Koreji po vsem svetu dejavna v solarni industriji in povezuje vse stopnje solarne vrednostne verige, od silicija kot surovine do končnih solarnih naprav. Proizvaja celice v obliki rezin, sončne celice in sončne module, razen solarnih sistemov. (4) Leta 2009 je imela 2 000 zaposlenih in je ustvarila skupne prihodke, ki so presegli 1 milijardo EUR.

| (11) | Podjetje DS ima poleg načrtovanih proizvodnih obratov na vzhodu Freiberga, ki so predmet priglašene naložbe, že dva druga obrata v Freibergu (prvega v industrijskem parku na jugu Freiberga, drugega pa v industrijskem parku Saxonia). Ti trije obrati so med seboj oddaljeni približno 5–6 km. Promet podjetja DS je v letu 2007 znašal 318 milijonov EUR. Leta 2008 je imelo 770 zaposlenih. Dodatna hčerinska podjetja v 100-odstotni lasti skupine SW v Freibergu so Deutsche Cell GmbH (proizvodnja sončnih celic), Solar Factory GmbH (proizvodnja solarnih modulov), Sunicon AG (reciklaža silicija), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) in SolarWorld Solicium GmbH (proizvodnja silicija). Skupina SW ima poleg tega 49-odstotni delež v podjetju JSSi GmbH s sedežem v Freibergu (proizvodnja silicija), ki je skupno podjetje s podjetjem Evonik Degussa GmbH. |
| --- | --- |

(11)

Podjetje DS ima poleg načrtovanih proizvodnih obratov na vzhodu Freiberga, ki so predmet priglašene naložbe, že dva druga obrata v Freibergu (prvega v industrijskem parku na jugu Freiberga, drugega pa v industrijskem parku Saxonia). Ti trije obrati so med seboj oddaljeni približno 5–6 km. Promet podjetja DS je v letu 2007 znašal 318 milijonov EUR. Leta 2008 je imelo 770 zaposlenih. Dodatna hčerinska podjetja v 100-odstotni lasti skupine SW v Freibergu so Deutsche Cell GmbH (proizvodnja sončnih celic), Solar Factory GmbH (proizvodnja solarnih modulov), Sunicon AG (reciklaža silicija), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) in SolarWorld Solicium GmbH (proizvodnja silicija). Skupina SW ima poleg tega 49-odstotni delež v podjetju JSSi GmbH s sedežem v Freibergu (proizvodnja silicija), ki je skupno podjetje s podjetjem Evonik Degussa GmbH.

2.3   Projekt

2.3.1   Priglašeni projekt (na vzhodu Freiberga)

| (12) | Nemčija je priglasila pomoč za veliko naložbo podjetja DS za postavitev novega obrata za proizvodnjo polikristalnih sončnih celic v obliki rezin na vzhodu Freiberga. Novi proizvodni obrat naj bi imel letno nominalno zmogljivost 500 megavat pik (MWp) (5). |
| --- | --- |

(12)

Nemčija je priglasila pomoč za veliko naložbo podjetja DS za postavitev novega obrata za proizvodnjo polikristalnih sončnih celic v obliki rezin na vzhodu Freiberga. Novi proizvodni obrat naj bi imel letno nominalno zmogljivost 500 megavat pik (MWp) (5).

| (13) | Projekt se je začel 18. decembra 2007. Naložbeni projekt bi moral biti končan leta 2010, polna proizvodna zmogljivost pa bi morala biti dosežena do konca leta 2010. |
| --- | --- |

(13)

Projekt se je začel 18. decembra 2007. Naložbeni projekt bi moral biti končan leta 2010, polna proizvodna zmogljivost pa bi morala biti dosežena do konca leta 2010.

| (14) | Po navedbah podjetja DS bo s projektom v regiji, v kateri je veliko brezposelnih, neposredno ustvarjenih najmanj 130 delovnih mest, prav toliko pa naj bi jih bilo ustvarjenih tudi posredno. |
| --- | --- |

(14)

Po navedbah podjetja DS bo s projektom v regiji, v kateri je veliko brezposelnih, neposredno ustvarjenih najmanj 130 delovnih mest, prav toliko pa naj bi jih bilo ustvarjenih tudi posredno.

2.3.2   Prejšnji projekti (na jugu Freiberga)

| (15) | Nemčija je Komisijo ob priglasitvi obvestila o načrtovani pomoči za drugo naložbo podjetja DS (projekt P3 na jugu Freiberga), ki naj bi se začela skoraj hkrati s priglašeno pomočjo (1. septembra 2007) in ki se je nanašala na povečanje zmogljivosti obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin s 350 MWp na 500 MWp. Nominalna vrednost upravičenih stroškov projekta znaša 49 milijonov EUR. Nemčija je načrtovala, da bo za to naložbo odobrila regionalno pomoč v nominalni vrednosti 14 milijonov EUR. Vendar je bila pomoč za ta projekt umaknjena, Nemčija pa je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila, da za ta projekt pomoč ni bila izplačana niti ne bo odobrena v prihodnje. |
| --- | --- |

(15)

Nemčija je Komisijo ob priglasitvi obvestila o načrtovani pomoči za drugo naložbo podjetja DS (projekt P3 na jugu Freiberga), ki naj bi se začela skoraj hkrati s priglašeno pomočjo (1. septembra 2007) in ki se je nanašala na povečanje zmogljivosti obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin s 350 MWp na 500 MWp. Nominalna vrednost upravičenih stroškov projekta znaša 49 milijonov EUR. Nemčija je načrtovala, da bo za to naložbo odobrila regionalno pomoč v nominalni vrednosti 14 milijonov EUR. Vendar je bila pomoč za ta projekt umaknjena, Nemčija pa je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila, da za ta projekt pomoč ni bila izplačana niti ne bo odobrena v prihodnje.

| (16) | Nemčija je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila o pomoči, ki je bila odobrena pred navedenim projektom P3 za naložbo podjetja DS, ki se je tudi začela v treh letih (1. junija 2006) od začetka priglašene naložbe na vzhodu Freiberga. Ta projekt P2 se nanaša na prejšnjo razširitev obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin (z 270 MWp na 350 MWp). Nominalna vrednost pomoči je znašala 16 905 000 EUR, pri čemer je nominalna vrednost upravičenih stroškov 49 995 991 EUR. Pomoč je bila leta 2006 odobrena na podlagi obstoječe sheme pomoči (6). |
| --- | --- |

(16)

Nemčija je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila o pomoči, ki je bila odobrena pred navedenim projektom P3 za naložbo podjetja DS, ki se je tudi začela v treh letih (1. junija 2006) od začetka priglašene naložbe na vzhodu Freiberga. Ta projekt P2 se nanaša na prejšnjo razširitev obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin (z 270 MWp na 350 MWp). Nominalna vrednost pomoči je znašala 16 905 000 EUR, pri čemer je nominalna vrednost upravičenih stroškov 49 995 991 EUR. Pomoč je bila leta 2006 odobrena na podlagi obstoječe sheme pomoči (6).

2.4   Pravna podlaga

| (17) | Finančna pomoč v prid priglašenemu projektu na vzhodu Freiberga mora biti odobrena v okviru obstoječe sheme pomoči, in sicer kot neposredna dotacija in dodatek za naložbe. |
| --- | --- |

(17)

Finančna pomoč v prid priglašenemu projektu na vzhodu Freiberga mora biti odobrena v okviru obstoječe sheme pomoči, in sicer kot neposredna dotacija in dodatek za naložbe.

| (18) | Neposredna dotacija temelji na „36. Okvirnem načrtu naloge Skupnosti – Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (7) (v nadaljnjem besedilu: GA). |
| --- | --- |

(18)

Neposredna dotacija temelji na „36. Okvirnem načrtu naloge Skupnosti – Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (7) (v nadaljnjem besedilu: GA).

| (19) | Dodatek za naložbe se odobri na podlagi „zakona o dodatkih za naložbe iz leta 2007“ (8) in po potrebi na podlagi zakona, ki ga je nasledil, tj. „zakona o dodatkih za naložbe iz leta 2010“ (9) (v nadaljnjem besedilu: InvZulG). |
| --- | --- |

(19)

Dodatek za naložbe se odobri na podlagi „zakona o dodatkih za naložbe iz leta 2007“ (8) in po potrebi na podlagi zakona, ki ga je nasledil, tj. „zakona o dodatkih za naložbe iz leta 2010“ (9) (v nadaljnjem besedilu: InvZulG).

2.5   Naložbeni stroški

| (20) | Skupna nominalna vrednost upravičenih naložbenih stroškov za priglašeni projekt na vzhodu Freiberga znaša 350 000 000 EUR. Skupni upravičeni stroški so porazdeljeni po posameznih letih, kot sledi:









  (v EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Skupaj |
| Upravičeni stroški | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Skupna nominalna vrednost upravičenih naložbenih stroškov za priglašeni projekt na vzhodu Freiberga znaša 350 000 000 EUR. Skupni upravičeni stroški so porazdeljeni po posameznih letih, kot sledi:

(v EUR)

2008

2009

2010

Skupaj

Upravičeni stroški

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6   Financiranje projekta

| (21) | Podjetje DS bo priglašeni projekt na vzhodu Freiberga financiralo z zaprošeno pomočjo, poleg tega pa tudi z lastnimi sredstvi in (bančnim) posojilom. Ustrezni nominalni zneski glede na vir so porazdeljeni, kot sledi:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Vir | Znesek |
| lastna sredstva | [...] (10) |
| dodatek za GA (Gemeinschaftsaufgabe) in naložbe | 45 395 000 |
| bančno posojilo (ni zavarovano z državnim poroštvom) | [...] |
| skupaj | 350 000 000 |

(21)

Podjetje DS bo priglašeni projekt na vzhodu Freiberga financiralo z zaprošeno pomočjo, poleg tega pa tudi z lastnimi sredstvi in (bančnim) posojilom. Ustrezni nominalni zneski glede na vir so porazdeljeni, kot sledi:

(v EUR)

Vir

Znesek

lastna sredstva

[...] (10)

dodatek za GA (Gemeinschaftsaufgabe) in naložbe

45 395 000

bančno posojilo (ni zavarovano z državnim poroštvom)

[...]

skupaj

350 000 000

2.7   Uporabljena največja intenzivnost regionalne pomoči

| (22) | Freiberg (zvezna dežela Saška) je območje, ki je upravičeno do pomoči v smislu člena 107(3)(a) PDEU; in glede na smernice o državni regionalni pomoči in karto regionalnih pomoči za Nemčijo (11), ki je veljala ob priglasitvi, največja intenzivnost pomoči na tem območju znaša 30 % bruto ekvivalenta dotacije (BED) za velika podjetja. |
| --- | --- |

(22)

Freiberg (zvezna dežela Saška) je območje, ki je upravičeno do pomoči v smislu člena 107(3)(a) PDEU; in glede na smernice o državni regionalni pomoči in karto regionalnih pomoči za Nemčijo (11), ki je veljala ob priglasitvi, največja intenzivnost pomoči na tem območju znaša 30 % bruto ekvivalenta dotacije (BED) za velika podjetja.

2.8   Znesek pomoči in intenzivnost pomoči

| (23) | Upravičenec do pomoči je za pomoč za priglašeni projekt zaprosil 17. avgusta 2007. Nemčija je z dopisom z dne 22. avgusta 2007 upravičenca do pomoči obvestila o upravičenosti projekta. Zavezala se je, da pomoči ne bo dodelila, preden je ne odobri Komisija, in da odobreni najvišji znesek pomoči ne bo presežen. |
| --- | --- |

(23)

Upravičenec do pomoči je za pomoč za priglašeni projekt zaprosil 17. avgusta 2007. Nemčija je z dopisom z dne 22. avgusta 2007 upravičenca do pomoči obvestila o upravičenosti projekta. Zavezala se je, da pomoči ne bo dodelila, preden je ne odobri Komisija, in da odobreni najvišji znesek pomoči ne bo presežen.

| (24) | Nemčija je za naložbeni projekt podjetja DS na vzhodu Freiberga prvotno priglasila regionalno pomoč v nominalni vrednosti 48 milijonov EUR. Komisija pa je sprožila formalni postopek preiskave za pomoč, ker je dvomila, da je treba priglašeni projekt zaradi prejšnjega odobrenega projekta na jugu Freiberga obravnavati kot enoten naložbeni projekt (točka 60 smernic o regionalni pomoči), in ker se je bala, da bi s tem priglašena intenzivnost pomoči presegla največjo dovoljeno intenzivnost (ob uporabi mehanizma zmanjšanja v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči). |
| --- | --- |

(24)

Nemčija je za naložbeni projekt podjetja DS na vzhodu Freiberga prvotno priglasila regionalno pomoč v nominalni vrednosti 48 milijonov EUR. Komisija pa je sprožila formalni postopek preiskave za pomoč, ker je dvomila, da je treba priglašeni projekt zaradi prejšnjega odobrenega projekta na jugu Freiberga obravnavati kot enoten naložbeni projekt (točka 60 smernic o regionalni pomoči), in ker se je bala, da bi s tem priglašena intenzivnost pomoči presegla največjo dovoljeno intenzivnost (ob uporabi mehanizma zmanjšanja v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči).

| (25) | Nemčija je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila, da je pomoč za projekt P3 na jugu Freiberga umaknila. Poleg tega je Nemčija priglašeno pomoč za projekt podjetja DS na vzhodu Freiberga zmanjšala na 40 364 760 EUR (sedanja vrednost (12), kar je enako intenzivnosti pomoči 12,97 % BED, da bi se skupna pomoč, ki je bila odobrena za skupne upravičene stroške (sedanja vrednost 402 865 942 EUR) priglašenega projekta ter v zadnjih treh letih izvedenih projektov P2 in P3, v okviru scenarija „enotnega naložbenega projekta“ omejila na največjo dovoljeno intenzivnost pomoči (sedanja vrednost 55 749 652 EUR 14,06 % BED). |
| --- | --- |

(25)

Nemčija je Komisijo po sprožitvi formalnega postopka preiskave obvestila, da je pomoč za projekt P3 na jugu Freiberga umaknila. Poleg tega je Nemčija priglašeno pomoč za projekt podjetja DS na vzhodu Freiberga zmanjšala na 40 364 760 EUR (sedanja vrednost (12), kar je enako intenzivnosti pomoči 12,97 % BED, da bi se skupna pomoč, ki je bila odobrena za skupne upravičene stroške (sedanja vrednost 402 865 942 EUR) priglašenega projekta ter v zadnjih treh letih izvedenih projektov P2 in P3, v okviru scenarija „enotnega naložbenega projekta“ omejila na največjo dovoljeno intenzivnost pomoči (sedanja vrednost 55 749 652 EUR 14,06 % BED).

2.9   Splošne zaveze

| (26) | Nemčija se je zavezala, da bo Komisiji:






  — | v dveh mesecih po odobritvi pomoči predložila kopijo pogodbe o pomoči, ki jo bosta podpisala organ, ki je pomoč dodelil, in upravičenec do pomoči; |
| --- | --- | --- |

(26)

Nemčija se je zavezala, da bo Komisiji:

—

v dveh mesecih po odobritvi pomoči predložila kopijo pogodbe o pomoči, ki jo bosta podpisala organ, ki je pomoč dodelil, in upravičenec do pomoči;

| — | predložila vmesno poročilo, in sicer vsakih pet let, z začetkom, ko je Komisija odobrila pomoč (skupaj s podatki o izplačanih zneskih pomoči, izvajanju pogodbe o pomoči in morebitnih drugih naložbenih projektih, ki so se začeli izvajati v podjetju/obratu); |
| --- | --- |

—

predložila vmesno poročilo, in sicer vsakih pet let, z začetkom, ko je Komisija odobrila pomoč (skupaj s podatki o izplačanih zneskih pomoči, izvajanju pogodbe o pomoči in morebitnih drugih naložbenih projektih, ki so se začeli izvajati v podjetju/obratu);

| — | v šestih mesecih po izplačilu zadnjega obroka pomoči na podlagi priglašenega razporeda izplačil predložila podrobno dokončno poročilo. |
| --- | --- |

—

v šestih mesecih po izplačilu zadnjega obroka pomoči na podlagi priglašenega razporeda izplačil predložila podrobno dokončno poročilo.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (27) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v tej zadevi izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(a) PDEU in smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v tej zadevi izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(a) PDEU in smernic o regionalni pomoči.

| (28) | Da bi preprečili umetno razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam smernic o regionalni pomoči, naj bi se velik naložbeni projekt v skladu s točko 60 smernic o regionalni pomoči štel za enoten naložbeni projekt, če je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v triletnem obdobju sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način. |
| --- | --- |

(28)

Da bi preprečili umetno razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam smernic o regionalni pomoči, naj bi se velik naložbeni projekt v skladu s točko 60 smernic o regionalni pomoči štel za enoten naložbeni projekt, če je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v triletnem obdobju sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način.

| (29) | V opombi 55 smernic o regionalni pomoči je navedeno, da Komisija pri ocenjevanju ekonomske nedeljivosti naložbe upošteva tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino. |
| --- | --- |

(29)

V opombi 55 smernic o regionalni pomoči je navedeno, da Komisija pri ocenjevanju ekonomske nedeljivosti naložbe upošteva tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino.

| (30) | Če bi priglašeni projekt in projekt P3 na jugu Freiberga sestavljala enoten naložbeni projekt, bi bilo treba uporabiti mehanizem zmanjšanja v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči za zmanjšanje pomoči na skupne upravičene stroške obeh projektov. Skupni znesek priglašene pomoči in pomoči, odobrene za projekt P3, bi v tem primeru presegel največjo dovoljeno intenzivnost, presežek pa ne bi bil združljiv s členom 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(30)

Če bi priglašeni projekt in projekt P3 na jugu Freiberga sestavljala enoten naložbeni projekt, bi bilo treba uporabiti mehanizem zmanjšanja v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči za zmanjšanje pomoči na skupne upravičene stroške obeh projektov. Skupni znesek priglašene pomoči in pomoči, odobrene za projekt P3, bi v tem primeru presegel največjo dovoljeno intenzivnost, presežek pa ne bi bil združljiv s členom 107(3)(a) PDEU.

| (31) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da bi bilo mogoče samo 5-kilometrsko razdaljo med podjetjema priglašenega projekta (na vzhodu Freiberga) in prejšnjega projekta P3 (na jugu Freiberga) šteti za neposredno geografsko bližino. Nato je Komisija ugotovila, da med obema naložbama obstajajo nekatere funkcionalne in tehnične povezave ter močne strateške povezave. Na podlagi tega je podvomila o stališču Nemčije, da priglašeni projekt (v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči) in projekt P3 na jugu Freiberga ne sestavljata enotnega naložbenega projekta, in je zainteresirane tretje strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z nedeljivostjo obeh naložbenih projektov podjetja DS v Freibergu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da bi bilo mogoče samo 5-kilometrsko razdaljo med podjetjema priglašenega projekta (na vzhodu Freiberga) in prejšnjega projekta P3 (na jugu Freiberga) šteti za neposredno geografsko bližino. Nato je Komisija ugotovila, da med obema naložbama obstajajo nekatere funkcionalne in tehnične povezave ter močne strateške povezave. Na podlagi tega je podvomila o stališču Nemčije, da priglašeni projekt (v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči) in projekt P3 na jugu Freiberga ne sestavljata enotnega naložbenega projekta, in je zainteresirane tretje strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z nedeljivostjo obeh naložbenih projektov podjetja DS v Freibergu.

| (32) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave preučila tudi združljivost pomoči s splošnimi določbami smernic o regionalni pomoči in posebnimi predpisi za velike naložbene projekte v skladu s točko 68(a) in (b) smernic o regionalni pomoči ter ugotovila, da je priglašeni ukrep združljiv z njimi. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave preučila tudi združljivost pomoči s splošnimi določbami smernic o regionalni pomoči in posebnimi predpisi za velike naložbene projekte v skladu s točko 68(a) in (b) smernic o regionalni pomoči ter ugotovila, da je priglašeni ukrep združljiv z njimi.

4.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (33) | Komisija ni prejela pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(33)

Komisija ni prejela pripomb tretjih strani.

5.   PRIPOMBE NEMČIJE

5.1   Prejšnja stališča Nemčije

| (34) | Nemčija je v prejšnjih stališčih, ki jih je predložila Komisiji (z dne 31. oktobra 2008 in 2. decembra 2008), menila, da merila, navedena v točki 60 in opombi 55 smernic o regionalni pomoči (geografska bližina ter tehnične, funkcionalne in strateške povezave), niso ustrezna za opredelitev, ali je mogoče naložbena projekta šteti za „ekonomsko nedeljiva“, ker ti dejavniki ne omogočajo pojasnitve okoliščin, s katerimi je mogoče en projekt brez drugega šteti za ekonomsko smiselnega. Nemčija je navedla, da je razlaga pravnega pojma „ekonomska nedeljivost“ edino odločilno merilo pri odločitvi, ali je en projekt brez drugega ekonomsko izvedljiv. |
| --- | --- |

(34)

Nemčija je v prejšnjih stališčih, ki jih je predložila Komisiji (z dne 31. oktobra 2008 in 2. decembra 2008), menila, da merila, navedena v točki 60 in opombi 55 smernic o regionalni pomoči (geografska bližina ter tehnične, funkcionalne in strateške povezave), niso ustrezna za opredelitev, ali je mogoče naložbena projekta šteti za „ekonomsko nedeljiva“, ker ti dejavniki ne omogočajo pojasnitve okoliščin, s katerimi je mogoče en projekt brez drugega šteti za ekonomsko smiselnega. Nemčija je navedla, da je razlaga pravnega pojma „ekonomska nedeljivost“ edino odločilno merilo pri odločitvi, ali je en projekt brez drugega ekonomsko izvedljiv.

| (35) | Nato po mnenju Nemčije trditev Komisije, v skladu s katero obstajajo funkcionalne in tehnične povezave med projektoma na vzhodu in jugu Freiberga, ne zadostuje za ugotovitev njune ekonomske nedeljivosti. Nemčija je ugotovila, da razlogi Komisije za sprožitev formalnega postopka preiskave temeljijo na nepravilni uporabi diskrecijske pravice Komisije, ki ji pripada v skladu s členom 107(3) PDEU, kar je privedlo do nesorazmerne odločitve v škodo upravičenca do pomoči. |
| --- | --- |

(35)

Nato po mnenju Nemčije trditev Komisije, v skladu s katero obstajajo funkcionalne in tehnične povezave med projektoma na vzhodu in jugu Freiberga, ne zadostuje za ugotovitev njune ekonomske nedeljivosti. Nemčija je ugotovila, da razlogi Komisije za sprožitev formalnega postopka preiskave temeljijo na nepravilni uporabi diskrecijske pravice Komisije, ki ji pripada v skladu s členom 107(3) PDEU, kar je privedlo do nesorazmerne odločitve v škodo upravičenca do pomoči.

| (36) | Poleg tega je Nemčija opozorila, da uporaba „geografske bližine“ kot merila ni primerna za preprečitev povečevanja subvencije, saj v opombi 55 smernic o regionalni pomoči ni v vseh jezikovnih različicah navedena zahteva, da morajo biti obrati v „neposredni“ geografski bližini (tako v francoski različici ni določeno, da mora biti geografska bližina „neposredna“, ampak je določena samo „geografska bližina“). Nemčija je menila, da zato merila iz opombe 55 ne pomenijo enotnega pravnega okvira za ureditev subvencijskih spiral. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je Nemčija opozorila, da uporaba „geografske bližine“ kot merila ni primerna za preprečitev povečevanja subvencije, saj v opombi 55 smernic o regionalni pomoči ni v vseh jezikovnih različicah navedena zahteva, da morajo biti obrati v „neposredni“ geografski bližini (tako v francoski različici ni določeno, da mora biti geografska bližina „neposredna“, ampak je določena samo „geografska bližina“). Nemčija je menila, da zato merila iz opombe 55 ne pomenijo enotnega pravnega okvira za ureditev subvencijskih spiral.

| (37) | Na podlagi teh trditev je Nemčija ugotovila, da sta projekta podjetja na jugu in vzhodu Freiberga ekonomsko deljiva in ju zato ni mogoče šteti za enoten naložbeni projekt v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči. Po mnenju Nemčije zato priglašene pomoči za projekt na vzhodu Freiberga ni treba z mehanizmom zmanjšanja zmanjšati na skupne upravičene naložbene stroške projekta podjetja DS na jugu in vzhodu Freiberga. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi teh trditev je Nemčija ugotovila, da sta projekta podjetja na jugu in vzhodu Freiberga ekonomsko deljiva in ju zato ni mogoče šteti za enoten naložbeni projekt v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči. Po mnenju Nemčije zato priglašene pomoči za projekt na vzhodu Freiberga ni treba z mehanizmom zmanjšanja zmanjšati na skupne upravičene naložbene stroške projekta podjetja DS na jugu in vzhodu Freiberga.

| (38) | Nemčija je skupaj s prejšnjimi stališči predložila tudi posodobljene informacije o naložbenem projektu, ki ga je podjetje DS na jugu in vzhodu Freiberga izvedlo od začetka priglašenega projekta: pred projektom P3 (povečanje proizvodne zmogljivosti sončnih celic v obliki rezin s 350 MWp na 500 MWp) na jugu Freiberga je bil izveden drug projekt – P2 – (prejšnje povečanje proizvodne zmogljivosti sončnih celic v obliki rezin z 270 MWp na 350 MWp) v istem obratu. Za ta projekt P2 so bile (na podlagi obstoječe sheme pomoči) prav tako odobrene pomoči. Nemčija je tudi sporočila, da bi bila načrtovana pomoč za projekt P3 odobrena samo kot dodatek za naložbe (na podlagi InvZulG). |
| --- | --- |

(38)

Nemčija je skupaj s prejšnjimi stališči predložila tudi posodobljene informacije o naložbenem projektu, ki ga je podjetje DS na jugu in vzhodu Freiberga izvedlo od začetka priglašenega projekta: pred projektom P3 (povečanje proizvodne zmogljivosti sončnih celic v obliki rezin s 350 MWp na 500 MWp) na jugu Freiberga je bil izveden drug projekt – P2 – (prejšnje povečanje proizvodne zmogljivosti sončnih celic v obliki rezin z 270 MWp na 350 MWp) v istem obratu. Za ta projekt P2 so bile (na podlagi obstoječe sheme pomoči) prav tako odobrene pomoči. Nemčija je tudi sporočila, da bi bila načrtovana pomoč za projekt P3 odobrena samo kot dodatek za naložbe (na podlagi InvZulG).

5.2   Dodatne posodobljene informacije, predložene Komisiji – sprememba prejšnje priglasitve

| (39) | Nemčija je na podlagi svojih prejšnjih mnenj na različne dneve predložila posodobljene informacije o naložbenem projektu, ki ga je upravičena skupina podjetij na jugu Freiberga izvedla ali ga mora izvesti v treh letih od začetka priglašenega naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(39)

Nemčija je na podlagi svojih prejšnjih mnenj na različne dneve predložila posodobljene informacije o naložbenem projektu, ki ga je upravičena skupina podjetij na jugu Freiberga izvedla ali ga mora izvesti v treh letih od začetka priglašenega naložbenega projekta.

| (40) | Dokončno stanje je predstavljeno v naslednji preglednici: | Na jugu Freiberga (P2–P3) | Na vzhodu Freiberga | Freiberg - Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Status | prejšnja projekta P2 in P3, brez dolžnosti priglasitve | priglašeni projekt | prihodnji projekt |
| Izdelek | sončne celice v obliki rezin | sončne celice v obliki rezin | sončni moduli |
| Proizvodna zmogljivost
  (v MWp) | med 270 in 350 (P2)
  med 350 in 500 (P3) | 500 | 300 |
| Začetek projekta | 1. junij 2006 (P2)
  1. september 2007 (P3) | 18. december 2007 | poletje/jesen 2010 |
| Upravičeni stroški
  (nominalni znesek, EUR) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Upravičeni znesek
  (nominalni znesek, EUR) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Dokončno stanje je predstavljeno v naslednji preglednici:

Na jugu Freiberga (P2–P3)

Na vzhodu Freiberga

Freiberg - Saxonia

Status

prejšnja projekta P2 in P3, brez dolžnosti priglasitve

priglašeni projekt

prihodnji projekt

Izdelek

sončne celice v obliki rezin

sončne celice v obliki rezin

sončni moduli

Proizvodna zmogljivost

(v MWp)

med 270 in 350 (P2)

med 350 in 500 (P3)

500

300

Začetek projekta

1. junij 2006 (P2)

1. september 2007 (P3)

18. december 2007

poletje/jesen 2010

Upravičeni stroški

(nominalni znesek, EUR)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Upravičeni znesek

(nominalni znesek, EUR)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Najpomembnejše spremembe prvotne priglasitve se nanašajo na umik celotne odobrene pomoči za projekt P3 na jugu Freiberga in zmanjšanje odobrene pomoči za priglašeni projekt na vzhodu Freiberga. Poleg tega je Nemčija zagotovila, da za projekt P3 pomoč ni ali ne bo izplačana. |
| --- | --- |

(41)

Najpomembnejše spremembe prvotne priglasitve se nanašajo na umik celotne odobrene pomoči za projekt P3 na jugu Freiberga in zmanjšanje odobrene pomoči za priglašeni projekt na vzhodu Freiberga. Poleg tega je Nemčija zagotovila, da za projekt P3 pomoč ni ali ne bo izplačana.

| (42) | Nemčija je Komisiji med formalnim postopkom preiskave sporočila, da se sicer ni izrecno strinjala, da priglašeni projekt na vzhodu Freiberga in projekta na jugu Freiberga sestavljajo enoten naložbeni projekt v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči, a bi kljub temu skupno pomoč za skupne upravičene stroške (sedanja vrednost 402 865 942 EUR) treh projektov (P2, P3 in priglašeni projekt) zmanjšala na največjo dovoljeno intenzivnost pomoči (sedanja vrednost 55 749 652 EUR 14,06 % BED), ki bi izhajala iz scenarija „enotnega naložbenega projekta“. |
| --- | --- |

(42)

Nemčija je Komisiji med formalnim postopkom preiskave sporočila, da se sicer ni izrecno strinjala, da priglašeni projekt na vzhodu Freiberga in projekta na jugu Freiberga sestavljajo enoten naložbeni projekt v smislu točke 60 in opombe 55 smernic o regionalni pomoči, a bi kljub temu skupno pomoč za skupne upravičene stroške (sedanja vrednost 402 865 942 EUR) treh projektov (P2, P3 in priglašeni projekt) zmanjšala na največjo dovoljeno intenzivnost pomoči (sedanja vrednost 55 749 652 EUR 14,06 % BED), ki bi izhajala iz scenarija „enotnega naložbenega projekta“.

| (43) | Dodatno je Nemčija priložila informacije o prihodnjem večjem naložbenem projektu (SF III) skupine SW v Freibergu - Saxonii (postavitev novega obrata za proizvodnjo sončnih modulov), ki bi se začel v treh letih od začetka priglašenega projekta, in sporočila namero, da bo za ta projekt odobrila pomoč. Nemčija je obljubila, da bo pomoč za projekt SF III priglasila posamično in jo pogojila z odobritvijo Komisije. |
| --- | --- |

(43)

Dodatno je Nemčija priložila informacije o prihodnjem večjem naložbenem projektu (SF III) skupine SW v Freibergu - Saxonii (postavitev novega obrata za proizvodnjo sončnih modulov), ki bi se začel v treh letih od začetka priglašenega projekta, in sporočila namero, da bo za ta projekt odobrila pomoč. Nemčija je obljubila, da bo pomoč za projekt SF III priglasila posamično in jo pogojila z odobritvijo Komisije.

6.   OCENA POMOČI

6.1   Državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU

| (44) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da je finančna pomoč, ki naj bi jo nemški organi dali podjetju DS na podlagi obstoječih predpisov o regionalni pomoči „GA“ in „InvZulG“, državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Nemški organi tej ugotovitvi niso nasprotovali. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da je finančna pomoč, ki naj bi jo nemški organi dali podjetju DS na podlagi obstoječih predpisov o regionalni pomoči „GA“ in „InvZulG“, državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Nemški organi tej ugotovitvi niso nasprotovali.

6.2   Obveznost priglasitve, zakonitost pomoči in veljavni predpisi

| (45) | Nemčija je načrtovani ukrep pomoči priglasila 28. marca 2008 – pred njegovim izvajanjem – in tako izpolnila obveznosti v skladu s členom 108(3) PDEU in obveznost posamične priglasitve v skladu s členom 7(e) Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (uredba o splošnih skupinskih izjemah za regionalne pomoči). |
| --- | --- |

(45)

Nemčija je načrtovani ukrep pomoči priglasila 28. marca 2008 – pred njegovim izvajanjem – in tako izpolnila obveznosti v skladu s členom 108(3) PDEU in obveznost posamične priglasitve v skladu s členom 7(e) Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (uredba o splošnih skupinskih izjemah za regionalne pomoči).

| (46) | Ko je ugotovljeno, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba preskusiti, ali je ta ukrep združljiv z notranjim trgom. Ker se ukrep nanaša na regionalno naložbeno pomoč, ga je Komisija preskusila na podlagi smernic o regionalni pomoči (predvsem poglavja 4.3 o velikih naložbenih projektih). |
| --- | --- |

(46)

Ko je ugotovljeno, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba preskusiti, ali je ta ukrep združljiv z notranjim trgom. Ker se ukrep nanaša na regionalno naložbeno pomoč, ga je Komisija preskusila na podlagi smernic o regionalni pomoči (predvsem poglavja 4.3 o velikih naložbenih projektih).

6.3   Združljivost pomoči s splošnimi določbami smernic o regionalni pomoči

| (47) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla, da je treba priglašeno pomoč načelno odobriti na podlagi shem pomoči o splošnih izjemah, ki so združljive s splošnimi določbami smernic o regionalni pomoči, in v skladu z njo. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla, da je treba priglašeno pomoč načelno odobriti na podlagi shem pomoči o splošnih izjemah, ki so združljive s splošnimi določbami smernic o regionalni pomoči, in v skladu z njo.

| (48) | Poleg tega se projekt nanaša na začetno naložbo v smislu smernic o regionalni pomoči, ker predvideva postavitev novega obrata. Upravičeni naložbeni stroški so bili opredeljeni v skladu s smernicami o regionalni pomoči, pravila o kumulaciji pa so bila upoštevana. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega se projekt nanaša na začetno naložbo v smislu smernic o regionalni pomoči, ker predvideva postavitev novega obrata. Upravičeni naložbeni stroški so bili opredeljeni v skladu s smernicami o regionalni pomoči, pravila o kumulaciji pa so bila upoštevana.

| (49) | Dalje je upravičenec do pomoči zaprosil za pomoč, Nemčija pa je pisno potrdila – preden je podjetje DS začelo izvajati projekt –, da je projekt upravičen do podpore, in obljubila, da bo pomoč odobrila s pridržkom, da jo bo potrdila Komisija. |
| --- | --- |

(49)

Dalje je upravičenec do pomoči zaprosil za pomoč, Nemčija pa je pisno potrdila – preden je podjetje DS začelo izvajati projekt –, da je projekt upravičen do podpore, in obljubila, da bo pomoč odobrila s pridržkom, da jo bo potrdila Komisija.

| (50) | Podjetje mora naložbo v regiji po končanem projektu ohranjati najmanj pet let. |
| --- | --- |

(50)

Podjetje mora naložbo v regiji po končanem projektu ohranjati najmanj pet let.

| (51) | Podjetje DS plačuje lastni prispevek v vrednosti najmanj 25 % upravičenih stroškov, ki ne vsebuje pomoči. |
| --- | --- |

(51)

Podjetje DS plačuje lastni prispevek v vrednosti najmanj 25 % upravičenih stroškov, ki ne vsebuje pomoči.

6.4   Združljivost z določbami za pomoči za velike naložbene projekte

6.4.1   Enoten naložbeni projekt in največja intenzivnost pomoči

| (52) | Da bi preprečili umetno razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam smernic o regionalni pomoči, naj bi se velik naložbeni projekt v skladu s točko 60 smernic o regionalni pomoči štel za enoten naložbeni projekt, če je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v treh letih sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način. |
| --- | --- |

(52)

Da bi preprečili umetno razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam smernic o regionalni pomoči, naj bi se velik naložbeni projekt v skladu s točko 60 smernic o regionalni pomoči štel za enoten naložbeni projekt, če je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v treh letih sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način.

| (53) | Države članice bi se lahko nagibale k prijavi več ločenih projektov, saj ločeni projekti navadno omogočajo večjo intenzivnost pomoči kot enoten naložbeni projekt, in sicer zaradi učinkov samodejnega mehanizma zmanjšanja (točka 67 smernic o regionalni pomoči) (15). |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi se lahko nagibale k prijavi več ločenih projektov, saj ločeni projekti navadno omogočajo večjo intenzivnost pomoči kot enoten naložbeni projekt, in sicer zaradi učinkov samodejnega mehanizma zmanjšanja (točka 67 smernic o regionalni pomoči) (15).

| (54) | V tem primeru je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, ker je domnevala, da bi lahko priglašena pomoč presegla največjo dovoljeno intenzivnost, če bi bil projekt skupaj s prejšnjim odobrenim projektom (P3) na jugu Freiberga združen v enoten naložbeni projekt. Projekt P3 je naslednik projekta P2 (oba projekta, ki se nanašata na postopno povečanje proizvodne zmogljivosti obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin z 270 MWp na 350 MWp in nato s 350 MWp na 500 MWp), kar je klasičen primer za scenarij „enotnega naložbenega projekta“. Tako bosta naložbena projekta izvedena v treh letih v neposredni geografski bližini (v istem obratu skupine SW na jugu Freiberga) ter kažejo jasne tehnične (enaki izdelki in proizvodne tehnologije), funkcionalne (enake surovine, skupni dobavitelji/stranke, skupne storitve) in strateške povezave (združljiva strategija povečevanja zmogljivosti, ki je usmerjena na isti trg). |
| --- | --- |

(54)

V tem primeru je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, ker je domnevala, da bi lahko priglašena pomoč presegla največjo dovoljeno intenzivnost, če bi bil projekt skupaj s prejšnjim odobrenim projektom (P3) na jugu Freiberga združen v enoten naložbeni projekt. Projekt P3 je naslednik projekta P2 (oba projekta, ki se nanašata na postopno povečanje proizvodne zmogljivosti obstoječega obrata za proizvodnjo sončnih celic v obliki rezin z 270 MWp na 350 MWp in nato s 350 MWp na 500 MWp), kar je klasičen primer za scenarij „enotnega naložbenega projekta“. Tako bosta naložbena projekta izvedena v treh letih v neposredni geografski bližini (v istem obratu skupine SW na jugu Freiberga) ter kažejo jasne tehnične (enaki izdelki in proizvodne tehnologije), funkcionalne (enake surovine, skupni dobavitelji/stranke, skupne storitve) in strateške povezave (združljiva strategija povečevanja zmogljivosti, ki je usmerjena na isti trg).

| (55) | Nemčija je umaknila celotno pomoč za projekt P3 in je priglasitev spremenila v tem smislu, da je zmanjšala intenzivnost pomoči za priglašeni projekt, da bi skupno pomoč za skupne upravičene stroške priglašenega projekta na vzhodu Freiberga in obeh prejšnjih projektov (P2 in P3) na jugu Freiberga omejila na največjo dovoljeno intenzivnost za scenarij „enotnega naložbenega projekta“ (s čimer se krijejo vsi projekti, ki so se začeli v treh letih). Komisiji zato zadeve ni treba še naprej preverjati in odločati, ali je priglašeni projekt skupaj s temi prejšnjimi projekti enoten naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(55)

Nemčija je umaknila celotno pomoč za projekt P3 in je priglasitev spremenila v tem smislu, da je zmanjšala intenzivnost pomoči za priglašeni projekt, da bi skupno pomoč za skupne upravičene stroške priglašenega projekta na vzhodu Freiberga in obeh prejšnjih projektov (P2 in P3) na jugu Freiberga omejila na največjo dovoljeno intenzivnost za scenarij „enotnega naložbenega projekta“ (s čimer se krijejo vsi projekti, ki so se začeli v treh letih). Komisiji zato zadeve ni treba še naprej preverjati in odločati, ali je priglašeni projekt skupaj s temi prejšnjimi projekti enoten naložbeni projekt.

| (56) | Nemčija se je strinjala, da je treba projekta P3 in P2 upoštevati pri izračunu največje intenzivnosti pomoči, tako da obračun poteka enako kot pri „enotnem naložbenem projektu“, ki ga sestavljata priglašeni projekt in oba prejšnja projekta. |
| --- | --- |

(56)

Nemčija se je strinjala, da je treba projekta P3 in P2 upoštevati pri izračunu največje intenzivnosti pomoči, tako da obračun poteka enako kot pri „enotnem naložbenem projektu“, ki ga sestavljata priglašeni projekt in oba prejšnja projekta.

| (57) | Zato so bili v skladu s točko 41 smernic o regionalni pomoči upravičeni stroški izračunani za leto odobritve prve pomoči za projekt P2 (12. september 2006) z uporabo obrestne mere, veljavne na ta dan (4,36 %): skupni stroški znašajo 402 865 942 EUR (sedanja vrednost). Največja dovoljena intenzivnost pomoči (sedanja vrednost) je v tem primeru znašala 55 749 652 EUR (16), kar je enako intenzivnosti pomoči 14,06 % BED za enoten naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(57)

Zato so bili v skladu s točko 41 smernic o regionalni pomoči upravičeni stroški izračunani za leto odobritve prve pomoči za projekt P2 (12. september 2006) z uporabo obrestne mere, veljavne na ta dan (4,36 %): skupni stroški znašajo 402 865 942 EUR (sedanja vrednost). Največja dovoljena intenzivnost pomoči (sedanja vrednost) je v tem primeru znašala 55 749 652 EUR (16), kar je enako intenzivnosti pomoči 14,06 % BED za enoten naložbeni projekt.

| (58) | Ker je bilo odobrenih že 15 384 891 EUR (sedanja vrednost) (za P2), bi največja dovoljena intenzivnost pomoči za priglašeni projekt znašala 40 364 760 EUR (sedanja vrednost), kar je enako intenzivnosti pomoči 12,97 % BED. Ker se je Nemčija strinjala, da bo upoštevala to največjo intenzivnost, je mogoče sklepati, da so upoštevani predpisi o zmanjšanju v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči celo, če je priglašeni projekt skupaj s prejšnjima projektoma, odobrenima v treh letih, enoten naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(58)

Ker je bilo odobrenih že 15 384 891 EUR (sedanja vrednost) (za P2), bi največja dovoljena intenzivnost pomoči za priglašeni projekt znašala 40 364 760 EUR (sedanja vrednost), kar je enako intenzivnosti pomoči 12,97 % BED. Ker se je Nemčija strinjala, da bo upoštevala to največjo intenzivnost, je mogoče sklepati, da so upoštevani predpisi o zmanjšanju v skladu s točko 67 smernic o regionalni pomoči celo, če je priglašeni projekt skupaj s prejšnjima projektoma, odobrenima v treh letih, enoten naložbeni projekt.

| (59) | Ker se je Nemčija zavezala, da bo pomoč za tu navedeni prihodnji projekt SF III v Freibergu - Saxonii priglasila posamično in jo pogojila z odobritvijo Komisije, Komisiji v tem sklepu ni treba ugotavljati, ali sta priglašeni projekt in prihodnji projekt SF III enoten naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(59)

Ker se je Nemčija zavezala, da bo pomoč za tu navedeni prihodnji projekt SF III v Freibergu - Saxonii priglasila posamično in jo pogojila z odobritvijo Komisije, Komisiji v tem sklepu ni treba ugotavljati, ali sta priglašeni projekt in prihodnji projekt SF III enoten naložbeni projekt.

6.4.2   Združljivost s točko 68 smernic o regionalni pomoči

| (60) | Odločitev Komisije, da omogoči regionalno pomoč za velike naložbene projekte v skladu s točko 68 smernic o regionalni pomoči, je odvisna od tržnega deleža upravičenca pred naložbo in po njej ter od zmogljivosti, ustvarjene z naložbo. Da bi bilo mogoče izvesti ustrezne preskuse v skladu s točko 68(a) in (b) smernic o regionalni pomoči, mora Komisija opredeliti upoštevni proizvodni trg in upoštevni geografski trg. |
| --- | --- |

(60)

Odločitev Komisije, da omogoči regionalno pomoč za velike naložbene projekte v skladu s točko 68 smernic o regionalni pomoči, je odvisna od tržnega deleža upravičenca pred naložbo in po njej ter od zmogljivosti, ustvarjene z naložbo. Da bi bilo mogoče izvesti ustrezne preskuse v skladu s točko 68(a) in (b) smernic o regionalni pomoči, mora Komisija opredeliti upoštevni proizvodni trg in upoštevni geografski trg.

| (61) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da so zadevni izdelek priglašenega naložbenega projekta polikristalne sončne celice v obliki rezin na osnovni silicija. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da so zadevni izdelek priglašenega naložbenega projekta polikristalne sončne celice v obliki rezin na osnovni silicija.

| (62) | Ker Komisija ni mogla izključiti, da upravičene skupine podjetij sončnih celic v obliki rezin, proizvedenih v vzhodnem Freibergu, ne bi vsaj delno notranje uporabile za proizvodnjo sončnih celic ali sončnih modulov, je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s točko 69 smernic o regionalni pomoči (pri čemer lahko vsakokratni izdelek vsebuje tudi izdelke z nižje ležečega trga v proizvodni verigi, če se projekt nanaša na vmesni izdelek in se pomemben delež proizvodnje ne proda na trgu) menila, da zadevni izdelek priglašenega naložbenega projekta niso samo sončne celice v obliki rezin, ampak so zadevni izdelek tudi sončne celice in sončni moduli. Komisija je za namene ocene v zvezi s točko 68(a) smernic o regionalni pomoči kot upoštevni proizvodni trg določila trge za sončne celice v obliki rezin, sončne celicein sončne module, kot upoštevni geografski trg pa svetovni trg. |
| --- | --- |

(62)

Ker Komisija ni mogla izključiti, da upravičene skupine podjetij sončnih celic v obliki rezin, proizvedenih v vzhodnem Freibergu, ne bi vsaj delno notranje uporabile za proizvodnjo sončnih celic ali sončnih modulov, je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s točko 69 smernic o regionalni pomoči (pri čemer lahko vsakokratni izdelek vsebuje tudi izdelke z nižje ležečega trga v proizvodni verigi, če se projekt nanaša na vmesni izdelek in se pomemben delež proizvodnje ne proda na trgu) menila, da zadevni izdelek priglašenega naložbenega projekta niso samo sončne celice v obliki rezin, ampak so zadevni izdelek tudi sončne celice in sončni moduli. Komisija je za namene ocene v zvezi s točko 68(a) smernic o regionalni pomoči kot upoštevni proizvodni trg določila trge za sončne celice v obliki rezin, sončne celicein sončne module, kot upoštevni geografski trg pa svetovni trg.

| (63) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave izračunala tržne deleže upravičene skupine podjetij na vseh upoštevnih trgih za obdobje pred naložbo in po njej (2006–2011), pri čemer je upoštevala najslabši primer, da trg po letu 2010 ne bi mogel rasti (ker razpoložljiva neodvisna študija ni vsebovala napovedi po letu 2010). Ker so ti izračuni vseh tržnih deležev pred naložbo znašali manj kot 20 %, po naložbi pa manj kot 15 %, je Komisija ugotovila, da tržni delež ne bi presegel 25 %, in sklenila, da je priglašena pomoč v skladu s točko 68(a) smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave izračunala tržne deleže upravičene skupine podjetij na vseh upoštevnih trgih za obdobje pred naložbo in po njej (2006–2011), pri čemer je upoštevala najslabši primer, da trg po letu 2010 ne bi mogel rasti (ker razpoložljiva neodvisna študija ni vsebovala napovedi po letu 2010). Ker so ti izračuni vseh tržnih deležev pred naložbo znašali manj kot 20 %, po naložbi pa manj kot 15 %, je Komisija ugotovila, da tržni delež ne bi presegel 25 %, in sklenila, da je priglašena pomoč v skladu s točko 68(a) smernic o regionalni pomoči.

| (64) | Ker je bila povprečna letna stopnja rasti očitne porabe pri fotovoltaičnih izdelkih v Evropskem gospodarskem prostoru v letih 2001–2006 (35 %) bistveno nad povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP v istem letu (1,97 %), je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave sklenila, da ni dvoma, da bi bila povprečna letna stopnja rasti očitne porabe tudi bistveno nad 1,97 %, tudi če za te vmesne izdelke podatki za EGP niso predloženi. Komisija je zato ugotovila, da je priglašena pomoč v skladu s točko 68(b) smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Ker je bila povprečna letna stopnja rasti očitne porabe pri fotovoltaičnih izdelkih v Evropskem gospodarskem prostoru v letih 2001–2006 (35 %) bistveno nad povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP v istem letu (1,97 %), je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave sklenila, da ni dvoma, da bi bila povprečna letna stopnja rasti očitne porabe tudi bistveno nad 1,97 %, tudi če za te vmesne izdelke podatki za EGP niso predloženi. Komisija je zato ugotovila, da je priglašena pomoč v skladu s točko 68(b) smernic o regionalni pomoči.

| (65) | Med formalnim postopkom preiskave ni bilo elementov, ki bi vzbudili dvom o ugotovitvah v točkah 60–64 v zvezi z združljivostjo pomoči s točko 68 smernic o regionalni pomoči. Dalje je analiza, izvedena v odločitvi o sprožitvi postopka, pokazala, da pričakovani deleži za skupino SW v letu 2011 na nobenem od upoštevnih trgov ne bodo presegli 15 % in da zato ni tveganja, da bi nov izračun na podlagi novejših študij dal tržne deleže nad 25 %. |
| --- | --- |

(65)

Med formalnim postopkom preiskave ni bilo elementov, ki bi vzbudili dvom o ugotovitvah v točkah 60–64 v zvezi z združljivostjo pomoči s točko 68 smernic o regionalni pomoči. Dalje je analiza, izvedena v odločitvi o sprožitvi postopka, pokazala, da pričakovani deleži za skupino SW v letu 2011 na nobenem od upoštevnih trgov ne bodo presegli 15 % in da zato ni tveganja, da bi nov izračun na podlagi novejših študij dal tržne deleže nad 25 %.

| (66) | Zato Komisija poudarja svoje ugotovitve v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da je priglašena pomoč združljiva s točko 68 smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(66)

Zato Komisija poudarja svoje ugotovitve v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da je priglašena pomoč združljiva s točko 68 smernic o regionalni pomoči.

6.5   Sklepne ugotovitve

| (67) | Komisija na podlagi te ocene ugotavlja, da je priglašeni ukrep pomoči v skladu s smernicami o regionalni pomoči in karto regionalnih pomoči za Nemčijo, ki je veljala ob prijavi – |
| --- | --- |

(67)

Komisija na podlagi te ocene ugotavlja, da je priglašeni ukrep pomoči v skladu s smernicami o regionalni pomoči in karto regionalnih pomoči za Nemčijo, ki je veljala ob prijavi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

(1)   Pomoč za Deutsche Solar AG, ki jo je načrtovala Zvezna republika Nemčija in znaša 40 364 760 EUR (sedanja vrednost), kar je enako intenzivnosti pomoči 12,97 % BED, je v smislu člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije združljiva z notranjim trgom.

(2)   Izvajanje ukrepa pomoči v vrednosti 40 364 760 EUR (sedanja vrednost), ki je enak intenzivnosti pomoči 12,97 % BED, se odobri.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 6. julija 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 217, 26.8.2008, str. 19.

1

(2)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Glej opombo 1. Popravek odločitve je bil sprejet 28. aprila 2009 (objavljen v UL C 203, 28.8.2009, str. 11).

3

(4)  Skupina SW ni dejavna pri proizvodnji in prodaji sončnih naprav. Vendar ima 29-odstotni delež v družbi Solarparc AG, katere glavni dejavnosti sta proizvodnja in namestitev sončnih naprav. Ker je to zgolj manjšinski delež, družba Solarparc AG pri tržni oceni te pomoči ni bila upoštevana.

4

(5)  En megavat pik (MWp) je enako 1 000 000 vat pikom (Wp). Vat pik je merska enota za zmogljivost (nazivno moč) sončnih celic in sončnih modulov. Ta merska enota je v fotovoltaiki standard, s katerim se meri tehnična zmogljivost sončnih modulov, in označuje nazivno moč modulov v običajnih preskusnih razmerah.

5

(6)  Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 v zadevi N 642/02 – Podaljšanje sheme pomoči „Naloga Skupnosti (Gemeinschaftsaufgabe (GA)), Izboljšanje regionalne gospodarske strukture (Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur)“ (UL C 284, 27.11.2003, str. 5) in Odločba Komisije z dne 19. januarja 2005 v zadevi N 142a/04 – Zakon o dodatkih za naložbe iz leta 2005 (Investitionszulagengesetz 2005) – standardna pravila (Standardregeln) (UL C 235, 23.9.2005, str. 4) in shema izvzete pomoči št. XR 6/2007 – Zakon o dodatkih za naložbe iz leta 2007 (Investitionszulagengesetz 2007) (UL C 41, 24.2.2007, str. 9).

6

(7)  Komisija je Nemčiji v skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah za regionalne pomoči; UL L 302, 1.11.2006, str. 29) predložila kratek opis pomoči za odobritev, evidentirane pod številko XR 31/2007 (UL C 102, 5.5.2007, str. 11).

7

(8)  Nemčija je v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1628/2006 predložila kratek opis pomoči za odobritev, evidentirane pod številko XR 6/2007 (UL C 41, 24.2.2007, str. 9).

8

(9)  Nemčija je Komisiji v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah, UL L 214, 9.8.2008, str. 3) predložila kratek opis pomoči za odobritev, evidentirane pod številko X 167/2008 (UL C 280, 20.11.2009, str. 5).

9

(10)  Podatek je poslovna skrivnost.

10

(11)  Odločitev Komisije z dne 8. novembra 2006 v zadevi N 459/06 – Karta regionalnih pomoči za 2007–2013 za Nemčijo (UL C 295, 5.12.2006, str. 6).

11

(12)  Izračun za zadevno leto, v katerem je bila odobrena prva pomoč za projekt P2 (12. september 2006), ob upoštevanju obrestne mere (4,36 %), veljavne na zadevni dan.

12

(13)  Nemčija je prvotno načrtovano pomoč za P3 v vrednosti 14 milijonov EUR umaknila.

13

(14)  Nemčija je pomoč za priglašeni projekt na vzhodu Freiberga zmanjšala.

14

(15)  Če je projekt v vrednosti nad 100 milijonov EUR razdeljen na dva projekta, bi lahko država članica v projektih uporabila polno zgornjo mejo regionalne pomoči za prvih 50 milijonov EUR (skupno torej dvakrat) (pri tem se ne zahteva znižanje veljavne zgornje meje za regionalno pomoč) in (skupno torej dvakrat) polovico te zgornje meje za naslednjih 50 milijonov EUR. Za vse upravičene stroške nad zgornjo mejo 100 milijonov EUR se zgornja meja za regionalno pomoč zniža na tretjino (34 %).

15

(16)  Če se za upravičene stroške v zvezi s projektom P2 uporabi zgornja meja regionalne pomoči 35 % BED (na podlagi karte regionalnih pomoči za Nemčijo, ki je veljala ob odobritvi pomoči za ta projekt – Odločitev Komisije z dne 2. aprila 2003 v zadevi N 641/02 – Karta regionalnih pomoči za 2004–2006 za Nemčijo, UL C 186, 6.8.2003, str. 18), za projekt P3 in priglašeni projekt pa 30 % BED, ker se je običajna zgornja meja v novi karti regionalnih pomoči za Nemčijo, ki velja od leta 2007, znižala.

16

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 11.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 7/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. oktobra 2009

o davčni amortizaciji finančnega dobrega imena (goodwill) za prevzeme tujih deležev C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Španije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8107)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/5/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Več poslancev Evropskega parlamenta je v pisnih vprašanjih za Komisijo (št. E-4431/05, E-4772/05 in E-5800/06) navedlo, da je Španija sprejela posebno shemo, ki domnevno zagotavlja nepošteno davčno spodbudo za španske družbe, ki so pridobile obsežne deleže v tujih družbah, v skladu s členom 12(5) španskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, v nadaljnjem besedilu: TRLIS) (2). |
| --- | --- |

(1)

Več poslancev Evropskega parlamenta je v pisnih vprašanjih za Komisijo (št. E-4431/05, E-4772/05 in E-5800/06) navedlo, da je Španija sprejela posebno shemo, ki domnevno zagotavlja nepošteno davčno spodbudo za španske družbe, ki so pridobile obsežne deleže v tujih družbah, v skladu s členom 12(5) španskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, v nadaljnjem besedilu: TRLIS) (2).

| (2) | Poslanec Evropskega parlamenta David Martin se je s pisnim vprašanjem št. P-5509/06 pritožil Komisiji glede ponudbe za sovražni prevzem, ki jo je predložil španski proizvajalec energije Iberdrola in vključuje nakup deležev proizvajalca in distributerja energije iz Združenega kraljestva ScottishPower. Po mnenju D. Martina je imela družba Iberdrola nepoštene koristi od državne pomoči v obliki davčne spodbude za prevzem. D. Martin je Komisijo pozval, naj preuči vsa vprašanja glede konkurenčnosti, ki izhajajo iz prevzema in so bila 12. januarja 2007 priglašena za revizijo Komisije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: Uredba o združitvah) (3). Komisija je v Odločbi z dne 26. marca 2007 (zadeva št. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4) odločila, da ne nasprotuje priglašeni operaciji, in jo razglasila za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(2)

Poslanec Evropskega parlamenta David Martin se je s pisnim vprašanjem št. P-5509/06 pritožil Komisiji glede ponudbe za sovražni prevzem, ki jo je predložil španski proizvajalec energije Iberdrola in vključuje nakup deležev proizvajalca in distributerja energije iz Združenega kraljestva ScottishPower. Po mnenju D. Martina je imela družba Iberdrola nepoštene koristi od državne pomoči v obliki davčne spodbude za prevzem. D. Martin je Komisijo pozval, naj preuči vsa vprašanja glede konkurenčnosti, ki izhajajo iz prevzema in so bila 12. januarja 2007 priglašena za revizijo Komisije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: Uredba o združitvah) (3). Komisija je v Odločbi z dne 26. marca 2007 (zadeva št. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4) odločila, da ne nasprotuje priglašeni operaciji, in jo razglasila za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe o združitvah.

| (3) | Komisija je z dopisoma z dne 15. januarja 2007 (D/50164) in 26. marca 2007 (D-51351) od španskih organov zahtevala, naj predložijo informacije za presojo področja uporabe in učinkov člena 12(5) TRLIS, kar zadeva njegovo mogočo opredelitev za državno pomoč in njegovo združljivost s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisoma z dne 15. januarja 2007 (D/50164) in 26. marca 2007 (D-51351) od španskih organov zahtevala, naj predložijo informacije za presojo področja uporabe in učinkov člena 12(5) TRLIS, kar zadeva njegovo mogočo opredelitev za državno pomoč in njegovo združljivost s skupnim trgom.

| (4) | Španski organi so na zadevna vprašanja odgovorili z dopisoma z dne 16. februarja 2007 (A/31454) in 4. junija 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

(4)

Španski organi so na zadevna vprašanja odgovorili z dopisoma z dne 16. februarja 2007 (A/31454) in 4. junija 2007 (A/34596).

| (5) | Komisija je s telefaksom z dne 28. avgusta 2007 prejela pritožbo zasebnega subjekta, ki je trdil, da shema, vzpostavljena s členom 12(5) TRLIS, pomeni državno pomoč in je nezdružljiva s skupnim trgom. Pritožnik je prosil, naj se njegova identiteta ne razkrije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s telefaksom z dne 28. avgusta 2007 prejela pritožbo zasebnega subjekta, ki je trdil, da shema, vzpostavljena s členom 12(5) TRLIS, pomeni državno pomoč in je nezdružljiva s skupnim trgom. Pritožnik je prosil, naj se njegova identiteta ne razkrije.

| (6) | Komisija je z odločitvijo z dne 10. oktobra 2007 (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) sprožila formalni postopek preiskave, ki ga določa člen 88(2) Pogodbe, v zvezi z davčno amortizacijo finančnega dobrega imena iz člena 12(5) TRLIS, ker se je zdelo, da izpolnjuje vse pogoje, da se šteje za državno pomoč iz člena 87(1) Pogodbe. Komisija je obvestila Španijo, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5), s čimer so bile zainteresirane strani pozvane k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z odločitvijo z dne 10. oktobra 2007 (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) sprožila formalni postopek preiskave, ki ga določa člen 88(2) Pogodbe, v zvezi z davčno amortizacijo finančnega dobrega imena iz člena 12(5) TRLIS, ker se je zdelo, da izpolnjuje vse pogoje, da se šteje za državno pomoč iz člena 87(1) Pogodbe. Komisija je obvestila Španijo, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5), s čimer so bile zainteresirane strani pozvane k predložitvi pripomb.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 5. decembra 2007 prejela pripombe Španije v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 5. decembra 2007 prejela pripombe Španije v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka.

| (8) | Komisija je med 18. januarjem in 16. junijem 2008 prejela pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka od 32 zainteresiranih strani. Zainteresirane strani, ki niso zaprosile za zaupno obravnavo svoje identitete, so navedene v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je med 18. januarjem in 16. junijem 2008 prejela pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka od 32 zainteresiranih strani. Zainteresirane strani, ki niso zaprosile za zaupno obravnavo svoje identitete, so navedene v Prilogi k tej odločbi.

| (9) | Komisija je z dopisi z dne 9. aprila 2008 (D/51431), 15. maja 2008 (D/51925), 22. maja 2008 (D/52035) in 27. marca 2009 (D/51271) španskim organom posredovala navedene pripombe, da bi lahko odgovorili nanje. Španski organi so na pripombe zainteresiranih strani odgovorili z dopisoma z dne 30. junija 2008 (A/12911) in 22. aprila 2009 (A/9531). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisi z dne 9. aprila 2008 (D/51431), 15. maja 2008 (D/51925), 22. maja 2008 (D/52035) in 27. marca 2009 (D/51271) španskim organom posredovala navedene pripombe, da bi lahko odgovorili nanje. Španski organi so na pripombe zainteresiranih strani odgovorili z dopisoma z dne 30. junija 2008 (A/12911) in 22. aprila 2009 (A/9531).

| (10) | Tehnični sestanki med španskimi organi in predstavniki Komisije so potekali 18. februarja 2008, 12. maja in 8. junija 2009, da so bili med drugim pojasnjeni nekateri vidiki izvajanja zadevne sheme in razlaga španske zakonodaje v zvezi z zadevo. |
| --- | --- |

(10)

Tehnični sestanki med španskimi organi in predstavniki Komisije so potekali 18. februarja 2008, 12. maja in 8. junija 2009, da so bili med drugim pojasnjeni nekateri vidiki izvajanja zadevne sheme in razlaga španske zakonodaje v zvezi z zadevo.

| (11) | Srečanje med predstavniki Komisije in banke Banco de Santander SA je potekalo 7. aprila 2008; srečanje med predstavniki Komisije in odvetniško pisarno J & A Garrigues SL, ki zastopa več zainteresiranih strani, je potekalo 16. aprila 2008; srečanje med predstavniki Komisije in družbo Altadis S.A. je potekalo 2. julija 2008; srečanje med predstavniki Komisije in družbo Telefónica S.A. je potekalo 12. februarja 2009. |
| --- | --- |

(11)

Srečanje med predstavniki Komisije in banke Banco de Santander SA je potekalo 7. aprila 2008; srečanje med predstavniki Komisije in odvetniško pisarno J & A Garrigues SL, ki zastopa več zainteresiranih strani, je potekalo 16. aprila 2008; srečanje med predstavniki Komisije in družbo Altadis S.A. je potekalo 2. julija 2008; srečanje med predstavniki Komisije in družbo Telefónica S.A. je potekalo 12. februarja 2009.

| (12) | Španski organi so 14. julija 2008 predložili dodatne informacije v zvezi z zadevnim ukrepom, zlasti podatke iz davčnih napovedi iz leta 2006, ki so zagotovili splošen pregled davčnih zavezancev, ki so imeli koristi od zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(12)

Španski organi so 14. julija 2008 predložili dodatne informacije v zvezi z zadevnim ukrepom, zlasti podatke iz davčnih napovedi iz leta 2006, ki so zagotovili splošen pregled davčnih zavezancev, ki so imeli koristi od zadevnega ukrepa.

| (13) | Španski organi so po e-pošti z dne 16. junija 2009 predložili dodatne informacije, s katerimi so trdili, da so se španske družbe pri čezmejnih združitvah v Skupnosti še vedno spopadale s številnimi ovirami. |
| --- | --- |

(13)

Španski organi so po e-pošti z dne 16. junija 2009 predložili dodatne informacije, s katerimi so trdili, da so se španske družbe pri čezmejnih združitvah v Skupnosti še vedno spopadale s številnimi ovirami.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

| (14) | Zadevni ukrep vključuje davčno amortizacijo finančnega dobrega imena zaradi prevzema obsežnega deleža v tuji ciljni družbi. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni ukrep vključuje davčno amortizacijo finančnega dobrega imena zaradi prevzema obsežnega deleža v tuji ciljni družbi.

| (15) | Ukrep se ureja s členom 12(5) TRLIS. Zlasti s členom 2(5) zakona št. 24/2001 z dne 27. decembra 2001 je bil z uvedbo člena 12(5) spremenjen španski zakon o davku od dohodkov pravnih oseb št. 43/1995 z dne 27. decembra 1995. S kraljevo zakonsko uredbo št. 4/2004 z dne 5. marca 2004 so bile potrjene dotedanje spremembe španskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v prenovljeni različici. |
| --- | --- |

(15)

Ukrep se ureja s členom 12(5) TRLIS. Zlasti s členom 2(5) zakona št. 24/2001 z dne 27. decembra 2001 je bil z uvedbo člena 12(5) spremenjen španski zakon o davku od dohodkov pravnih oseb št. 43/1995 z dne 27. decembra 1995. S kraljevo zakonsko uredbo št. 4/2004 z dne 5. marca 2004 so bile potrjene dotedanje spremembe španskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v prenovljeni različici.

| (16) | Komisija se zaveda, da se je španska zakonodaja od datuma odločitve o sprožitvi postopka spremenila (6). Kljub temu meni, da zadnje spremembe verjetno ne bodo vplivale na pomisleke iz odločitve o sprožitvi postopka ali jih spremenile. Komisija se bo v tej odločbi zaradi doslednosti sklicevala na številčenje iz španske zakonodaje, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, čeprav je bilo morda spremenjeno. Vsaka nova določba bo jasno opredeljena kot taka. |
| --- | --- |

(16)

Komisija se zaveda, da se je španska zakonodaja od datuma odločitve o sprožitvi postopka spremenila (6). Kljub temu meni, da zadnje spremembe verjetno ne bodo vplivale na pomisleke iz odločitve o sprožitvi postopka ali jih spremenile. Komisija se bo v tej odločbi zaradi doslednosti sklicevala na številčenje iz španske zakonodaje, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, čeprav je bilo morda spremenjeno. Vsaka nova določba bo jasno opredeljena kot taka.

| (17) | Člen 12(5) TRLIS, ki je del člena 12 „Popravki vrednosti: izguba vrednosti sredstev“, je začel veljati 1. januarja 2002. Člen v bistvu določa, da lahko družba, ki je v Španiji obdavčljiva, od svojega obdavčljivega dohodka odšteje finančno dobro ime, ki izhaja iz prevzema vsaj 5-odstotnega deleža tuje družbe, in sicer v enakih letnih obrokih do največ 20 let po prevzemu. |
| --- | --- |

(17)

Člen 12(5) TRLIS, ki je del člena 12 „Popravki vrednosti: izguba vrednosti sredstev“, je začel veljati 1. januarja 2002. Člen v bistvu določa, da lahko družba, ki je v Španiji obdavčljiva, od svojega obdavčljivega dohodka odšteje finančno dobro ime, ki izhaja iz prevzema vsaj 5-odstotnega deleža tuje družbe, in sicer v enakih letnih obrokih do največ 20 let po prevzemu.

| (18) | Dobro ime pomeni vrednost spoštovanega poslovnega imena, dobrih odnosov s strankami, znanja in spretnosti zaposlenih ter drugih podobnih dejavnikov, ki naj bi v prihodnosti po pričakovanjih dali večje zaslužke od očitnih. V skladu s španskimi računovodskimi načeli (7) se cena za prevzem družbe, ki presega tržno vrednost sredstev, ki tvorijo družbo, imenuje „dobro ime“ in jo je treba knjižiti kot ločeno neopredmeteno sredstvo takoj, ko prevzemna družba prevzame nadzor nad ciljno družbo (8). |
| --- | --- |

(18)

Dobro ime pomeni vrednost spoštovanega poslovnega imena, dobrih odnosov s strankami, znanja in spretnosti zaposlenih ter drugih podobnih dejavnikov, ki naj bi v prihodnosti po pričakovanjih dali večje zaslužke od očitnih. V skladu s španskimi računovodskimi načeli (7) se cena za prevzem družbe, ki presega tržno vrednost sredstev, ki tvorijo družbo, imenuje „dobro ime“ in jo je treba knjižiti kot ločeno neopredmeteno sredstvo takoj, ko prevzemna družba prevzame nadzor nad ciljno družbo (8).

| (19) | V skladu z načeli španske davčne politike se lahko dobro ime amortizira samo po poslovni združitvi, ki nastane zaradi prevzema ali vložka sredstev neodvisnih družb, ali po združitvi ali razdružitvi družb, razen z zadevnim ukrepom. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z načeli španske davčne politike se lahko dobro ime amortizira samo po poslovni združitvi, ki nastane zaradi prevzema ali vložka sredstev neodvisnih družb, ali po združitvi ali razdružitvi družb, razen z zadevnim ukrepom.

| (20) | „Finančno dobro ime“, kot se uporablja v španskem davčnem sistemu, pomeni dobro ime, ki bi se knjižilo, če bi se delniška družba in ciljna družba združili. Zato pojem finančnega dobrega imena s členom 12(5) TRLIS na področje prevzemov deležev uvaja pojem, ki se običajno uporablja pri prenosu sredstev ali transakcijah poslovne združitve. V skladu s členom 12(5) TRLIS se finančno dobro ime določi tako, da se od cene, ki je bila plačana za prevzem deleža, odšteje tržna vrednost opredmetenih in neopredmetenih sredstev prevzete družbe. |
| --- | --- |

(20)

„Finančno dobro ime“, kot se uporablja v španskem davčnem sistemu, pomeni dobro ime, ki bi se knjižilo, če bi se delniška družba in ciljna družba združili. Zato pojem finančnega dobrega imena s členom 12(5) TRLIS na področje prevzemov deležev uvaja pojem, ki se običajno uporablja pri prenosu sredstev ali transakcijah poslovne združitve. V skladu s členom 12(5) TRLIS se finančno dobro ime določi tako, da se od cene, ki je bila plačana za prevzem deleža, odšteje tržna vrednost opredmetenih in neopredmetenih sredstev prevzete družbe.

| (21) | Člen 12(5) TRLIS določa, da je amortizacija finančnega dobrega imena odvisna od izpolnjevanja naslednjih zahtev, kot so določene s sklicevanjem na člen 21 TRLIS:






  (a) | neposredni ali posredni delež v tuji družbi mora biti vsaj 5-odstoten in ga je treba neprekinjeno imeti vsaj eno leto (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

Člen 12(5) TRLIS določa, da je amortizacija finančnega dobrega imena odvisna od izpolnjevanja naslednjih zahtev, kot so določene s sklicevanjem na člen 21 TRLIS:

(a)

neposredni ali posredni delež v tuji družbi mora biti vsaj 5-odstoten in ga je treba neprekinjeno imeti vsaj eno leto (9);

| (b) | za tujo družbo mora veljati podoben davek, kot se uporablja v Španiji. Ta pogoj je domnevno izpolnjen, če je država, v kateri ima ciljna družba sedež, s Španijo podpisala davčni sporazum o izogibanju mednarodnega dvojnega obdavčevanja in preprečevanju davčnih utaj (10); |
| --- | --- |

(b)

za tujo družbo mora veljati podoben davek, kot se uporablja v Španiji. Ta pogoj je domnevno izpolnjen, če je država, v kateri ima ciljna družba sedež, s Španijo podpisala davčni sporazum o izogibanju mednarodnega dvojnega obdavčevanja in preprečevanju davčnih utaj (10);

| (c) | dohodek tuje družbe mora večinoma izhajati iz poslovnih dejavnosti, ki se izvajajo v tujini. Ta pogoj je izpolnjen, če vsaj 85 % dohodka ciljne družbe:






  (i) | ni zajetega v davčno osnovo v skladu s španskimi predpisi o mednarodni davčni preglednosti in je obdavčenega kot ugodnosti, ki se prejmejo v Španiji (11). Za dohodek izrecno velja, da izpolnjuje te zahteve, če izhaja iz naslednjih dejavnosti:






  — | trgovine na debelo, če so izdelki na voljo kupcem v državi ali na ozemlju, na katerem ima ciljna družba sedež, ali v kateri koli državi ali na ozemlju, ki ni Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

dohodek tuje družbe mora večinoma izhajati iz poslovnih dejavnosti, ki se izvajajo v tujini. Ta pogoj je izpolnjen, če vsaj 85 % dohodka ciljne družbe:

(i)

ni zajetega v davčno osnovo v skladu s španskimi predpisi o mednarodni davčni preglednosti in je obdavčenega kot ugodnosti, ki se prejmejo v Španiji (11). Za dohodek izrecno velja, da izpolnjuje te zahteve, če izhaja iz naslednjih dejavnosti:

—

trgovine na debelo, če so izdelki na voljo kupcem v državi ali na ozemlju, na katerem ima ciljna družba sedež, ali v kateri koli državi ali na ozemlju, ki ni Španija,

| — | storitev za stranke, ki nimajo davčnega domicila v Španiji, |
| --- | --- |

—

storitev za stranke, ki nimajo davčnega domicila v Španiji,

| — | finančnih storitev za stranke, ki nimajo davčnega domicila v Španiji, |
| --- | --- |

—

finančnih storitev za stranke, ki nimajo davčnega domicila v Španiji,

| — | zavarovalniških storitev v zvezi s tveganji, ki nastanejo zunaj Španije; |
| --- | --- |

—

zavarovalniških storitev v zvezi s tveganji, ki nastanejo zunaj Španije;

| (ii) | je dohodek iz dividend, če so izpolnjeni pogoji o vrsti dohodka od deleža, kot določa člen 21(1)(a), ter ravni neposrednega in posrednega deleža španske družbe (člen 21(1)(c)(2) TRLIS) (12). |
| --- | --- |

(ii)

je dohodek iz dividend, če so izpolnjeni pogoji o vrsti dohodka od deleža, kot določa člen 21(1)(a), ter ravni neposrednega in posrednega deleža španske družbe (člen 21(1)(c)(2) TRLIS) (12).

| (22) | Poleg izpodbijanega akta je pomembno na kratko opisati naslednje določbe TRLIS, na katere se bo sklicevala ta odločba:






  (a) | člen 11(4) TRLIS (13) (naslov člena 11 je „Popravki vrednosti: amortizacija“ in je zajet v poglavju IV TRLIS, v katerem je opredeljena davčna osnova) določa vsaj 20-letno amortizacijo dobrega imena, ki izhaja iz prevzema pod naslednjima pogojema: (i) dobro ime je rezultat prevzema za vrednost; (ii) prodajalec ni povezan s prevzemno družbo. S spremembami te določbe po odločitvi o sprožitvi postopka, ki so bile uvedene z zakonom št. 16/2007 z dne 4. julija 2007, je bilo prav tako pojasnjeno, da bo ob neizpolnitvi pogoja (ii) cena, plačana za izračun dobrega imena, cena za delež, ki ga je prevzela povezana družba, izplačana nepovezanemu prodajalcu, zahtevano pa je bilo tudi, naj (iii) se podoben znesek razporedi v nedeljive rezerve; |
| --- | --- | --- |

(22)

Poleg izpodbijanega akta je pomembno na kratko opisati naslednje določbe TRLIS, na katere se bo sklicevala ta odločba:

(a)

člen 11(4) TRLIS (13) (naslov člena 11 je „Popravki vrednosti: amortizacija“ in je zajet v poglavju IV TRLIS, v katerem je opredeljena davčna osnova) določa vsaj 20-letno amortizacijo dobrega imena, ki izhaja iz prevzema pod naslednjima pogojema: (i) dobro ime je rezultat prevzema za vrednost; (ii) prodajalec ni povezan s prevzemno družbo. S spremembami te določbe po odločitvi o sprožitvi postopka, ki so bile uvedene z zakonom št. 16/2007 z dne 4. julija 2007, je bilo prav tako pojasnjeno, da bo ob neizpolnitvi pogoja (ii) cena, plačana za izračun dobrega imena, cena za delež, ki ga je prevzela povezana družba, izplačana nepovezanemu prodajalcu, zahtevano pa je bilo tudi, naj (iii) se podoben znesek razporedi v nedeljive rezerve;

| (b) | s členom 12(3) TRLIS, ki je zajet v poglavju IV TRLIS, se dovoljuje delni odbitek za amortizacijo domačih in tujih deležev, ki ne kotirajo na sekundarnem trgu, do razlike med teoretično računovodsko vrednostjo na začetku in ob koncu davčnega leta. Zadevni ukrep je mogoče uporabljati v povezavi s tem členom TRLIS (14); |
| --- | --- |

(b)

s členom 12(3) TRLIS, ki je zajet v poglavju IV TRLIS, se dovoljuje delni odbitek za amortizacijo domačih in tujih deležev, ki ne kotirajo na sekundarnem trgu, do razlike med teoretično računovodsko vrednostjo na začetku in ob koncu davčnega leta. Zadevni ukrep je mogoče uporabljati v povezavi s tem členom TRLIS (14);

| (c) | člen 89(3) TRLIS (naslov člena 89 je „Deleži v kapitalu prevzemnega subjekta in prevzetega subjekta“) je zajet v oddelku VIII poglavja VII z naslovom „Posebni sistem za združitve, delitve, prenose sredstev in izmenjave“. Člen 89(3) TRLIS določa amortizacijo dobrega imena, ki izhaja iz prestrukturiranja družbe. Da se za dobro voljo, ki izhaja iz poslovne združitve, uporablja člen 11(4) TRLIS, morajo biti v skladu s to določbo izpolnjeni naslednji pogoji: (i) vsaj 5-odstotni delež v ciljni družbi pred poslovno združitvijo; (ii) dokazati je treba, da je bilo dobro ime obdavčeno in zaračunano prodajalcu; (iii) prodajalec ni povezan s kupcem. Če pogoj (iii) ni izpolnjen, mora znesek, ki se odšteje, ustrezati nepovratni amortizaciji neopredmetenih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

člen 89(3) TRLIS (naslov člena 89 je „Deleži v kapitalu prevzemnega subjekta in prevzetega subjekta“) je zajet v oddelku VIII poglavja VII z naslovom „Posebni sistem za združitve, delitve, prenose sredstev in izmenjave“. Člen 89(3) TRLIS določa amortizacijo dobrega imena, ki izhaja iz prestrukturiranja družbe. Da se za dobro voljo, ki izhaja iz poslovne združitve, uporablja člen 11(4) TRLIS, morajo biti v skladu s to določbo izpolnjeni naslednji pogoji: (i) vsaj 5-odstotni delež v ciljni družbi pred poslovno združitvijo; (ii) dokazati je treba, da je bilo dobro ime obdavčeno in zaračunano prodajalcu; (iii) prodajalec ni povezan s kupcem. Če pogoj (iii) ni izpolnjen, mora znesek, ki se odšteje, ustrezati nepovratni amortizaciji neopredmetenih sredstev;

| (d) | člen 21 TRLIS z naslovom „Izvzetje za izognitev mednarodnemu dvojnemu obdavčevanju dividend in dohodka iz tujih virov na podlagi prenosa vrednostnih papirjev, ki pomenijo lastniški kapital podjetij s sedežem zunaj Španije“, je zajet v poglavju IV TRLIS. Člen 21 določa pogoje, pod katerimi so dividende in prihodki tuje družbe oproščeni davka, če jih prejme družba z davčnim domicilom v Španiji; |
| --- | --- |

(d)

člen 21 TRLIS z naslovom „Izvzetje za izognitev mednarodnemu dvojnemu obdavčevanju dividend in dohodka iz tujih virov na podlagi prenosa vrednostnih papirjev, ki pomenijo lastniški kapital podjetij s sedežem zunaj Španije“, je zajet v poglavju IV TRLIS. Člen 21 določa pogoje, pod katerimi so dividende in prihodki tuje družbe oproščeni davka, če jih prejme družba z davčnim domicilom v Španiji;

| (e) | člen 22 TRLIS z naslovom „Izvzetje nekaterih prihodkov, ki se pridobijo v tujini prek stalne poslovne enote“, je zajet v poglavju IV TRLIS. Člen 22 TRLIS določa pogoje, pod katerimi so prihodki, ki jih v tujini ustvari stalna poslovna enota zunaj Španije, oproščeni davka. |
| --- | --- |

(e)

člen 22 TRLIS z naslovom „Izvzetje nekaterih prihodkov, ki se pridobijo v tujini prek stalne poslovne enote“, je zajet v poglavju IV TRLIS. Člen 22 TRLIS določa pogoje, pod katerimi so prihodki, ki jih v tujini ustvari stalna poslovna enota zunaj Španije, oproščeni davka.

| (23) | Za namene te odločbe:






  (a) | prenos sredstev pomeni operacijo, s katero družba brez prenehanja prenese vse ali eno ali več panog svoje dejavnosti na drugo družbo; |
| --- | --- | --- |

(23)

Za namene te odločbe:

(a)

prenos sredstev pomeni operacijo, s katero družba brez prenehanja prenese vse ali eno ali več panog svoje dejavnosti na drugo družbo;

| (b) | poslovna združitev pomeni operacijo, s katero ena ali več družb ob prenehanju brez likvidacije prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo obstoječo družbo ali družbo, ki jo oblikujejo v zameno za izdajo vrednostnih papirjev, ki predstavljajo kapital te druge družbe, svojim delničarjem; |
| --- | --- |

(b)

poslovna združitev pomeni operacijo, s katero ena ali več družb ob prenehanju brez likvidacije prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo obstoječo družbo ali družbo, ki jo oblikujejo v zameno za izdajo vrednostnih papirjev, ki predstavljajo kapital te druge družbe, svojim delničarjem;

| (c) | prevzem deleža pomeni operacijo, s katero ena družba prevzame delež v kapitalu druge družbe brez privolitve večine ali nadzora nad glasovalnimi pravicami ciljne družbe; |
| --- | --- |

(c)

prevzem deleža pomeni operacijo, s katero ena družba prevzame delež v kapitalu druge družbe brez privolitve večine ali nadzora nad glasovalnimi pravicami ciljne družbe;

| (d) | ciljna družba pomeni družbo, ki nima sedeža v Španiji in katere prihodek izpolnjuje pogoje iz uvodne izjave 21(c) ter v kateri je delež prevzela družba s sedežem v Španiji; |
| --- | --- |

(d)

ciljna družba pomeni družbo, ki nima sedeža v Španiji in katere prihodek izpolnjuje pogoje iz uvodne izjave 21(c) ter v kateri je delež prevzela družba s sedežem v Španiji;

| (e) | prevzemi znotraj Skupnosti pomenijo prevzeme deležev, ki izpolnjujejo vse zadevne pogoje iz člena 12(5) TRLIS, v ciljni družbi, ki je oblikovana v skladu z zakonodajo države članice in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavno poslovalnico v Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

prevzemi znotraj Skupnosti pomenijo prevzeme deležev, ki izpolnjujejo vse zadevne pogoje iz člena 12(5) TRLIS, v ciljni družbi, ki je oblikovana v skladu z zakonodajo države članice in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavno poslovalnico v Skupnosti;

| (f) | prevzemi zunaj Skupnosti pomenijo prevzeme deležev, ki izpolnjujejo vse zadevne pogoje iz člena 12(5) TRLIS, v ciljni družbi, ki ni bila oblikovana v skladu z zakonodajo države članice ali nima registriranega sedeža, glavne uprave ali glavne poslovalnice v Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

prevzemi zunaj Skupnosti pomenijo prevzeme deležev, ki izpolnjujejo vse zadevne pogoje iz člena 12(5) TRLIS, v ciljni družbi, ki ni bila oblikovana v skladu z zakonodajo države članice ali nima registriranega sedeža, glavne uprave ali glavne poslovalnice v Skupnosti.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (24) | Komisija je z odločitvijo o sprožitvi postopka začela formalni postopek preiskave, kot ga določa člen 88(2) Pogodbe, v zvezi z zadevnim ukrepom, ker se je zdelo, da izpolnjuje vse pogoje, da šteje za državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe. Komisija je prav tako dvomila, ali je mogoče zadevni ukrep obravnavati kot združljiv s skupnim trgom, ker se zdi, da se ne uporablja nobena izjema iz člena 87(2) in (3). |
| --- | --- |

(24)

Komisija je z odločitvijo o sprožitvi postopka začela formalni postopek preiskave, kot ga določa člen 88(2) Pogodbe, v zvezi z zadevnim ukrepom, ker se je zdelo, da izpolnjuje vse pogoje, da šteje za državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe. Komisija je prav tako dvomila, ali je mogoče zadevni ukrep obravnavati kot združljiv s skupnim trgom, ker se zdi, da se ne uporablja nobena izjema iz člena 87(2) in (3).

| (25) | Komisija je zlasti menila, da se je zadevni ukrep razlikoval od običajnega področja uporabe španskega sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, ki je referenčni davčni sistem. Po mnenju Komisije se je prav tako zdelo, da davčna amortizacija finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema 5-odstotnega deleža v tuji ciljni družbi, pomeni izjemno spodbudo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je zlasti menila, da se je zadevni ukrep razlikoval od običajnega področja uporabe španskega sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, ki je referenčni davčni sistem. Po mnenju Komisije se je prav tako zdelo, da davčna amortizacija finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema 5-odstotnega deleža v tuji ciljni družbi, pomeni izjemno spodbudo.

| (26) | Komisija je ugotovila, da je bila davčna amortizacija na voljo le posebni kategoriji družb, in sicer družbam, ki prevzamejo nekatere deleže, ki znašajo vsaj 5 % kapitalskega deleža ciljne družbe, in le v zvezi s tujimi ciljnimi družbami, za katere veljajo merila iz člena 21(1) TRLIS. Komisija je prav tako poudarila, da znižanje davka, ki daje prednost le izvozu nacionalnih proizvodov, v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti pomeni državno pomoč (15). Zadevni ukrep se je torej zdel selektiven. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je ugotovila, da je bila davčna amortizacija na voljo le posebni kategoriji družb, in sicer družbam, ki prevzamejo nekatere deleže, ki znašajo vsaj 5 % kapitalskega deleža ciljne družbe, in le v zvezi s tujimi ciljnimi družbami, za katere veljajo merila iz člena 21(1) TRLIS. Komisija je prav tako poudarila, da znižanje davka, ki daje prednost le izvozu nacionalnih proizvodov, v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti pomeni državno pomoč (15). Zadevni ukrep se je torej zdel selektiven.

| (27) | V zvezi s tem je Komisija prav tako menila, da se zaradi značilnosti davčnega sistema selektivna prednost ni zdela utemeljena. Zlasti je menila, da razlikovanja zaradi zadevnega ukrepa, ki izhaja iz splošnih predpisov španskega računovodskega in davčnega sistema, ni mogoče utemeljiti z razlogi, ki so povezani s tehničnimi podrobnostmi davčnega sistema. Dobro ime je seveda mogoče odšteti le v primeru poslovne združitve ali prenosa sredstev, razen pod pogoji zadevnega ukrepa. Po mnenju Komisije je prav tako nesorazmerno za zadevni ukrep trditi, da je dosegal cilje nevtralnosti, za katere si prizadeva španski sistem, ker je omejen zgolj na prevzem znatnih deležev v tujih družbah. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s tem je Komisija prav tako menila, da se zaradi značilnosti davčnega sistema selektivna prednost ni zdela utemeljena. Zlasti je menila, da razlikovanja zaradi zadevnega ukrepa, ki izhaja iz splošnih predpisov španskega računovodskega in davčnega sistema, ni mogoče utemeljiti z razlogi, ki so povezani s tehničnimi podrobnostmi davčnega sistema. Dobro ime je seveda mogoče odšteti le v primeru poslovne združitve ali prenosa sredstev, razen pod pogoji zadevnega ukrepa. Po mnenju Komisije je prav tako nesorazmerno za zadevni ukrep trditi, da je dosegal cilje nevtralnosti, za katere si prizadeva španski sistem, ker je omejen zgolj na prevzem znatnih deležev v tujih družbah.

| (28) | Poleg tega je Komisija menila, da je zadevni ukrep povzročil uporabo državnih sredstev, ker je vključeval navedene davčne prihodke španske državne blagajne. Nazadnje, ukrep bi lahko z zagotavljanjem selektivne gospodarske prednosti španskim družbam, ki so vključene v prevzemanje znatnih deležev v tujih družbah, izkrivljal konkurenco na evropskem trgu poslovnih združitev. Komisija prav tako ni ugotovila nobenih razlogov za obravnavo ukrepa kot združljivega s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega je Komisija menila, da je zadevni ukrep povzročil uporabo državnih sredstev, ker je vključeval navedene davčne prihodke španske državne blagajne. Nazadnje, ukrep bi lahko z zagotavljanjem selektivne gospodarske prednosti španskim družbam, ki so vključene v prevzemanje znatnih deležev v tujih družbah, izkrivljal konkurenco na evropskem trgu poslovnih združitev. Komisija prav tako ni ugotovila nobenih razlogov za obravnavo ukrepa kot združljivega s skupnim trgom.

| (29) | Zato je Komisija sklenila, da bi lahko zadevni ukrep pomenil nezdružljivo državno pomoč. V tem primeru je treba pomoč vrniti v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES. V skladu s tem je Komisija pozvala španske organe in zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede mogočih upravičenih pričakovanj ali katerega koli drugega splošnega načela prava Skupnosti, ki bi Komisiji izjemoma omogočal oprostitev vračila pomoči v skladu z drugim stavkom člena 14(1) navedene uredbe Sveta. |
| --- | --- |

(29)

Zato je Komisija sklenila, da bi lahko zadevni ukrep pomenil nezdružljivo državno pomoč. V tem primeru je treba pomoč vrniti v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES. V skladu s tem je Komisija pozvala španske organe in zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede mogočih upravičenih pričakovanj ali katerega koli drugega splošnega načela prava Skupnosti, ki bi Komisiji izjemoma omogočal oprostitev vračila pomoči v skladu z drugim stavkom člena 14(1) navedene uredbe Sveta.

IV.   PRIPOMBE ŠPANSKIH ORGANOV IN ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

| (30) | Komisija je prejela pripombe španskih organov (16) in dvaintridesetih zainteresiranih tretjih strani (17), od tega od osmih združenj. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je prejela pripombe španskih organov (16) in dvaintridesetih zainteresiranih tretjih strani (17), od tega od osmih združenj.

| (31) | Na kratko, španski organi menijo, da je člen 12(5) TRLIS splošni ukrep, in ne izjema v španskem davčnem sistemu, saj ta določba omogoča amortizacijo neopredmetenega sredstva, ki velja za vsakega davčnega zavezanca, ki prevzame znatni delež v tuji družbi. Glede na prakso Komisije in zadevno sodno prakso španski organi sklepajo, da izpodbijanih aktov ni mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe. Poleg tega menijo, da bi bil drugačen sklep v nasprotju z načelom pravne varnosti. Španski organi prav tako ugovarjajo pristojnosti Komisije, da nasprotuje temu splošnemu ukrepu, ker menijo, da Komisija ne more uporabiti pravil o državni pomoči kot podlago za uskladitev davčnih vprašanj. |
| --- | --- |

(31)

Na kratko, španski organi menijo, da je člen 12(5) TRLIS splošni ukrep, in ne izjema v španskem davčnem sistemu, saj ta določba omogoča amortizacijo neopredmetenega sredstva, ki velja za vsakega davčnega zavezanca, ki prevzame znatni delež v tuji družbi. Glede na prakso Komisije in zadevno sodno prakso španski organi sklepajo, da izpodbijanih aktov ni mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe. Poleg tega menijo, da bi bil drugačen sklep v nasprotju z načelom pravne varnosti. Španski organi prav tako ugovarjajo pristojnosti Komisije, da nasprotuje temu splošnemu ukrepu, ker menijo, da Komisija ne more uporabiti pravil o državni pomoči kot podlago za uskladitev davčnih vprašanj.

| (32) | Na splošno, trideset zainteresiranih tretjih strani (v nadaljnjem besedilu: trideset zainteresiranih strani) podpira stališča španskih organov, medtem ko dve tretji strani (v nadaljnjem besedilu: dve strani) menita, da člen 12(5) TRLIS pomeni nezakonit ukrep državne pomoči, ki ni združljiv s skupnim trgom. Zato bodo argumenti tridesetih zainteresiranih strani predstavljeni skupaj s stališčem španskih organov, argumenti dveh strani pa bodo opisani ločeno. |
| --- | --- |

(32)

Na splošno, trideset zainteresiranih tretjih strani (v nadaljnjem besedilu: trideset zainteresiranih strani) podpira stališča španskih organov, medtem ko dve tretji strani (v nadaljnjem besedilu: dve strani) menita, da člen 12(5) TRLIS pomeni nezakonit ukrep državne pomoči, ki ni združljiv s skupnim trgom. Zato bodo argumenti tridesetih zainteresiranih strani predstavljeni skupaj s stališčem španskih organov, argumenti dveh strani pa bodo opisani ločeno.

A.   Pripombe španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani

| (33) | Španski organi v uvodni pripombi poudarjajo, da so države članice pristojne za neposredno obdavčitev. Zato mora biti ukrep Komisije na tem področju v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Poleg tega španski organi opozarjajo, da člen 3 in člen 58(1)(a) Pogodbe omogočata državam članicam, da glede na lokacijo naložbe ali davčni domicil davčnega zavezanca oblikujejo različne davčne sisteme, pri čemer se to ne obravnava kot omejitev prostega pretoka kapitala. |
| --- | --- |

(33)

Španski organi v uvodni pripombi poudarjajo, da so države članice pristojne za neposredno obdavčitev. Zato mora biti ukrep Komisije na tem področju v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Poleg tega španski organi opozarjajo, da člen 3 in člen 58(1)(a) Pogodbe omogočata državam članicam, da glede na lokacijo naložbe ali davčni domicil davčnega zavezanca oblikujejo različne davčne sisteme, pri čemer se to ne obravnava kot omejitev prostega pretoka kapitala.

| (34) | Trideset zainteresiranih strani je prav tako vztrajalo, da bi negativna odločitev Komisije kršila načelo nacionalne davčne avtonomije, določeno v Pogodbi, in tudi člen 56 Pogodbe, s katerim se prepovedujejo omejitve prostega pretoka kapitala. |
| --- | --- |

(34)

Trideset zainteresiranih strani je prav tako vztrajalo, da bi negativna odločitev Komisije kršila načelo nacionalne davčne avtonomije, določeno v Pogodbi, in tudi člen 56 Pogodbe, s katerim se prepovedujejo omejitve prostega pretoka kapitala.

A.1   Zadevni ukrep ne pomeni državne pomoči

| (35) | Španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da zadevni ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker: (i) ne dodeljuje gospodarske prednosti; (ii) ne daje prednosti nekaterim družbam; niti (iii) ne izkrivlja ali ne bi mogel izkrivljati konkurence med državami članicami. V skladu z logiko španskega davčnega sistema vztrajajo, da je treba zadevni ukrep obravnavati kot splošen ukrep, ki se brez razlikovanja uporablja za vse vrste družb in dejavnosti. |
| --- | --- |

(35)

Španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da zadevni ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker: (i) ne dodeljuje gospodarske prednosti; (ii) ne daje prednosti nekaterim družbam; niti (iii) ne izkrivlja ali ne bi mogel izkrivljati konkurence med državami članicami. V skladu z logiko španskega davčnega sistema vztrajajo, da je treba zadevni ukrep obravnavati kot splošen ukrep, ki se brez razlikovanja uporablja za vse vrste družb in dejavnosti.

A.1.1   Zadevni ukrep ne daje gospodarske prednosti

| (36) | Španski organi v nasprotju s stališčem Komisije iz odločitve o sprožitvi postopka vztrajajo, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni izjeme v španskem sistemu o davku od dohodkov pravnih oseb, ker: (i) španski računovodski sistem ni primerna referenca za dokazovanje obstoja izjeme v davčnem sistemu; in (ii) čeprav bi veljalo nasprotno, je postala označitev finančnega dobrega imena kot amortizacijskega sredstva sčasoma splošna značilnost španskega računovodskega sistema in sistema o davku od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(36)

Španski organi v nasprotju s stališčem Komisije iz odločitve o sprožitvi postopka vztrajajo, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni izjeme v španskem sistemu o davku od dohodkov pravnih oseb, ker: (i) španski računovodski sistem ni primerna referenca za dokazovanje obstoja izjeme v davčnem sistemu; in (ii) čeprav bi veljalo nasprotno, je postala označitev finančnega dobrega imena kot amortizacijskega sredstva sčasoma splošna značilnost španskega računovodskega sistema in sistema o davku od dohodkov pravnih oseb.

| (37) | Prvič, računovodski rezultat zaradi neusklajenosti računovodskih pravil ne more biti referenca za ugotavljanje izjemnosti zadevnega ukrepa. Seveda se v Španiji davčna osnova izračuna na podlagi računovodskega rezultata, ki se prilagodi glede na davčne predpise. Zato v zadevnem primeru računovodski pomisleki po mnenju Španije ne morejo biti referenca za davčni ukrep. |
| --- | --- |

(37)

Prvič, računovodski rezultat zaradi neusklajenosti računovodskih pravil ne more biti referenca za ugotavljanje izjemnosti zadevnega ukrepa. Seveda se v Španiji davčna osnova izračuna na podlagi računovodskega rezultata, ki se prilagodi glede na davčne predpise. Zato v zadevnem primeru računovodski pomisleki po mnenju Španije ne morejo biti referenca za davčni ukrep.

| (38) | Drugič, napačno je mnenje, da amortizacija dobrega imena ni v skladu z logiko španskega računovodskega sistema, saj je mogoče dobro ime (18) in finančno dobro ime (19) amortizirati v obdobjih, ki trajajo do največ 20 let. V teh empiričnih predpisih se izraža izguba vrednosti osnovnih sredstev, opredmetenih ali ne. Zato člen 12(5) TRLIS ne pomeni izjeme, ker ne izhaja iz teh predpisov o amortizaciji dobrega imena, vzpostavljenega v španskem računovodskem in davčnem sistemu. |
| --- | --- |

(38)

Drugič, napačno je mnenje, da amortizacija dobrega imena ni v skladu z logiko španskega računovodskega sistema, saj je mogoče dobro ime (18) in finančno dobro ime (19) amortizirati v obdobjih, ki trajajo do največ 20 let. V teh empiričnih predpisih se izraža izguba vrednosti osnovnih sredstev, opredmetenih ali ne. Zato člen 12(5) TRLIS ne pomeni izjeme, ker ne izhaja iz teh predpisov o amortizaciji dobrega imena, vzpostavljenega v španskem računovodskem in davčnem sistemu.

| (39) | Tretjič, španski organi poudarjajo, da zadevni ukrep ne pomeni resnične gospodarske prednosti, ker se v primeru prodaje prevzetega deleža odšteti znesek vrne z obdavčenjem kapitalskega dobička, zaradi česar je davčni zavezanec v enakem položaju, kot če se člen 12(5) TRLIS ne bi uporabljal. |
| --- | --- |

(39)

Tretjič, španski organi poudarjajo, da zadevni ukrep ne pomeni resnične gospodarske prednosti, ker se v primeru prodaje prevzetega deleža odšteti znesek vrne z obdavčenjem kapitalskega dobička, zaradi česar je davčni zavezanec v enakem položaju, kot če se člen 12(5) TRLIS ne bi uporabljal.

| (40) | Četrtič, Komisija se v zvezi z ugotavljanjem obstoja prednosti napačno sklicuje na člen 11(4) in člen 89(3) TRLIS. Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da za korist iz člena 12(5) TRLIS nista potrebna niti poslovna združitev niti prevzem ciljne družbe. Ta trditev kaže na nerazumevanje španskega davčnega sistema, saj navedena člena skupini družb, ki skupaj prevzamejo nadzor nad ciljno družbo, ne preprečujeta odbitka ustreznega dela od dobrega imena, ki izhaja iz operacije. Zato za uporabo navedenih členov ni potreben posamezni nadzor nad ciljno družbo, da bi imeli koristi od zadevnega ukrepa. V zvezi s tem bi bilo neustrezno mnenje, da člen 12(5) TRLIS ponuja ugodnejšo obravnavo od člena 11(4) ali člena 89(3) TRLIS, kar zadeva nadzorni položaj upravičencev. Nazadnje je treba opozoriti, da je merilo 5-odstotnega deleža v skladu s pogoji iz člena 89(3) TRLIS ter s smernicami in prakso Komisije (20). |
| --- | --- |

(40)

Četrtič, Komisija se v zvezi z ugotavljanjem obstoja prednosti napačno sklicuje na člen 11(4) in člen 89(3) TRLIS. Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da za korist iz člena 12(5) TRLIS nista potrebna niti poslovna združitev niti prevzem ciljne družbe. Ta trditev kaže na nerazumevanje španskega davčnega sistema, saj navedena člena skupini družb, ki skupaj prevzamejo nadzor nad ciljno družbo, ne preprečujeta odbitka ustreznega dela od dobrega imena, ki izhaja iz operacije. Zato za uporabo navedenih členov ni potreben posamezni nadzor nad ciljno družbo, da bi imeli koristi od zadevnega ukrepa. V zvezi s tem bi bilo neustrezno mnenje, da člen 12(5) TRLIS ponuja ugodnejšo obravnavo od člena 11(4) ali člena 89(3) TRLIS, kar zadeva nadzorni položaj upravičencev. Nazadnje je treba opozoriti, da je merilo 5-odstotnega deleža v skladu s pogoji iz člena 89(3) TRLIS ter s smernicami in prakso Komisije (20).

| (41) | Španski organi poudarjajo, da se Komisija prav tako nepravilno sklicuje na člen 12(3) TRLIS, da bi opredelila domnevno prednost v skladu s členom 12(5) TRLIS. Člen 12(3) se uporablja za primere amortizacije, če je v ciljni družbi evidentirana objektivna izguba, medtem ko se s členom 12(5) TRLIS dopolnjuje ta določba, poleg tega pa se v njem izraža izguba vrednosti, ki se pripiše amortizaciji finančnega dobrega imena. |
| --- | --- |

(41)

Španski organi poudarjajo, da se Komisija prav tako nepravilno sklicuje na člen 12(3) TRLIS, da bi opredelila domnevno prednost v skladu s členom 12(5) TRLIS. Člen 12(3) se uporablja za primere amortizacije, če je v ciljni družbi evidentirana objektivna izguba, medtem ko se s členom 12(5) TRLIS dopolnjuje ta določba, poleg tega pa se v njem izraža izguba vrednosti, ki se pripiše amortizaciji finančnega dobrega imena.

| (42) | Petič, v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (21) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo Komisije) je izrecno navedeno, da pravila o amortizaciji ne pomenijo državne pomoči. Pravilo ne pomeni izjeme v splošnem davčnem sistemu, ker je sedanji koeficient amortizacije za finančno dobro ime v obdobju najmanj 20 let enak kot koeficient amortizacije za dobro ime. |
| --- | --- |

(42)

Petič, v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (21) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo Komisije) je izrecno navedeno, da pravila o amortizaciji ne pomenijo državne pomoči. Pravilo ne pomeni izjeme v splošnem davčnem sistemu, ker je sedanji koeficient amortizacije za finančno dobro ime v obdobju najmanj 20 let enak kot koeficient amortizacije za dobro ime.

| (43) | Nazadnje, trideset zainteresiranih strani prav tako meni, da bi bili končni upravičenci delničarji ciljne družbe, če bi zadevni ukrep pomenil prednost, ker bi prejeli ceno, ki jo je plačala prevzemna družba, ki je imela korist od zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, trideset zainteresiranih strani prav tako meni, da bi bili končni upravičenci delničarji ciljne družbe, če bi zadevni ukrep pomenil prednost, ker bi prejeli ceno, ki jo je plačala prevzemna družba, ki je imela korist od zadevnega ukrepa.

A.1.2   Zadevni ukrep ne daje prednosti nekaterim družbam ali proizvodnji

| (44) | Prvič, Španija vztraja, da je člen 12(5) TRLIS splošni ukrep, ker je dostopen vsem španskim družbam ne glede na njihovo dejavnost, sektor, velikost, obliko ali druge značilnosti. Edini pogoj, da ima lahko davčni zavezanec korist od zadevnega ukrepa, je davčni domicil v Španiji. Dejstvo, da vsi davčni zavezanci nimajo koristi od zadevnega ukrepa, ne pomeni, da je ukrep selektiven. Zato člen 12(5) TRLIS ni niti dejansko niti pravno selektiven v smislu člena 87(1) Pogodbe. V skladu s tem so španski organi v dopisu z dne 14. julija 2008 (22) predložili podatke iz španskih davčnih napovedi iz leta 2006, ki dokazujejo, da so vse vrste družb (mala in srednje velika podjetja ter velike družbe) in tudi družbe, dejavne v različnih sektorjih gospodarstva, imele korist od zadevnega ukrepa. Španski organi prav tako poudarjajo, da je Sodišče prve stopnje v nedavni sodbi (23) navedlo, da omejeno število upravičencev samo po sebi ne zadostuje za dokaz selektivnosti ukrepa, ker lahko zadevna skupina dejansko predstavlja vse družbe v danem pravnem in dejanskem položaju. Španski organi zlasti poudarjajo, da je zadevni ukrep podoben nedavni zadevi (24), ki jo je Komisija obravnavala kot splošen ukrep, in zato zahtevajo enako obravnavo. |
| --- | --- |

(44)

Prvič, Španija vztraja, da je člen 12(5) TRLIS splošni ukrep, ker je dostopen vsem španskim družbam ne glede na njihovo dejavnost, sektor, velikost, obliko ali druge značilnosti. Edini pogoj, da ima lahko davčni zavezanec korist od zadevnega ukrepa, je davčni domicil v Španiji. Dejstvo, da vsi davčni zavezanci nimajo koristi od zadevnega ukrepa, ne pomeni, da je ukrep selektiven. Zato člen 12(5) TRLIS ni niti dejansko niti pravno selektiven v smislu člena 87(1) Pogodbe. V skladu s tem so španski organi v dopisu z dne 14. julija 2008 (22) predložili podatke iz španskih davčnih napovedi iz leta 2006, ki dokazujejo, da so vse vrste družb (mala in srednje velika podjetja ter velike družbe) in tudi družbe, dejavne v različnih sektorjih gospodarstva, imele korist od zadevnega ukrepa. Španski organi prav tako poudarjajo, da je Sodišče prve stopnje v nedavni sodbi (23) navedlo, da omejeno število upravičencev samo po sebi ne zadostuje za dokaz selektivnosti ukrepa, ker lahko zadevna skupina dejansko predstavlja vse družbe v danem pravnem in dejanskem položaju. Španski organi zlasti poudarjajo, da je zadevni ukrep podoben nedavni zadevi (24), ki jo je Komisija obravnavala kot splošen ukrep, in zato zahtevajo enako obravnavo.

| (45) | Drugič, po mnenju španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka zamenjala pojem selektivnosti in objektivne pogoje zadevnega ukrepa, ki se nanašajo le na nekatere transakcije (tj. delež v tuji ciljni družbi). Komisija seveda domneva, da je člen 12(5) TRLIS selektiven, ker ni zagotovljena enaka obravnava primerljivih naložb v španskih družbah. Vendar Komisija ni ugotovila, da merila selektivnosti ne določa dejstvo, da je upravičenec do zadevnega ukrepa skupina družb ali večnacionalna družba z deležem v ciljni družbi. Zaradi samega dejstva, da ukrep koristi le družbam, ki izpolnjujejo objektivno merilo iz zadevnega ukrepa, ukrep ni selektiven. Merilo selektivnosti pomeni, da morajo subjektivne omejitve veljati za upravičenca do zadevnega ukrepa. Merilo selektivnosti, oblikovano za ta postopek, ni skladno s predhodno prakso Komisije ter je preveč nejasno in presplošno. Nadaljnja uporaba tega pojma bi povzročila napačno sklepanje, da večina odhodkov za davek, ki se odbijejo, spada na področje člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(45)

Drugič, po mnenju španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka zamenjala pojem selektivnosti in objektivne pogoje zadevnega ukrepa, ki se nanašajo le na nekatere transakcije (tj. delež v tuji ciljni družbi). Komisija seveda domneva, da je člen 12(5) TRLIS selektiven, ker ni zagotovljena enaka obravnava primerljivih naložb v španskih družbah. Vendar Komisija ni ugotovila, da merila selektivnosti ne določa dejstvo, da je upravičenec do zadevnega ukrepa skupina družb ali večnacionalna družba z deležem v ciljni družbi. Zaradi samega dejstva, da ukrep koristi le družbam, ki izpolnjujejo objektivno merilo iz zadevnega ukrepa, ukrep ni selektiven. Merilo selektivnosti pomeni, da morajo subjektivne omejitve veljati za upravičenca do zadevnega ukrepa. Merilo selektivnosti, oblikovano za ta postopek, ni skladno s predhodno prakso Komisije ter je preveč nejasno in presplošno. Nadaljnja uporaba tega pojma bi povzročila napačno sklepanje, da večina odhodkov za davek, ki se odbijejo, spada na področje člena 87(1) Pogodbe.

| (46) | Španski organi dodajajo, da dejstvo omejevanja amortizacije finančnega dobrega imena na to, ki izhaja iz prevzema znatnega deleža v ciljni družbi, ne zadostuje za odpravo splošnega značaja zadevnega ukrepa, saj se brez razlikovanja uporablja za vse družbe, ki imajo davčni domicil v Španiji, brez dodatnih zahtev. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (25) ukrep, ki brez razlikovanja koristi vsem družbam na nacionalnem ozemlju, ne more pomeniti državne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Španski organi dodajajo, da dejstvo omejevanja amortizacije finančnega dobrega imena na to, ki izhaja iz prevzema znatnega deleža v ciljni družbi, ne zadostuje za odpravo splošnega značaja zadevnega ukrepa, saj se brez razlikovanja uporablja za vse družbe, ki imajo davčni domicil v Španiji, brez dodatnih zahtev. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (25) ukrep, ki brez razlikovanja koristi vsem družbam na nacionalnem ozemlju, ne more pomeniti državne pomoči.

| (47) | Tretjič, s 5-odstotno mejno vrednostjo ni določen najmanjši znesek, ki ga je treba vložiti, zato zadevni ukrep ne koristi le velikim družbam. V zvezi z dejstvom, da se od prodajalca ne zahteva plačilo kapitalskih dobičkov za uporabo zadevnega ukrepa, to po mnenju španskih organov ni pomembno, saj nadzor nad dohodki, ki jih v tujini prejme prodajalec, ki ni davčni zavezanec v Španiji, ni v njihovi pristojnosti. Nazadnje, omejevanje področja uporabe ukrepa zaradi davčnih in tehničnih razlogov na prevzeme deleža v ciljnih družbah je v skladu z razmerami, ki so posledica izvajanja različnih direktiv Skupnosti. Na primer, zaradi Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (26) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejnih plačilih obresti in licenčnin) in Direktive Sveta 2003/123/ES z dne 22. decembra 2003 o spremembah Direktive 90/435/EGS o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (27) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o matičnih in odvisnih družbah) se lahko davčna obravnava dividend, obresti ali licenčnin razlikuje glede na to, ali je plačilo izvedeno za domačo ali tujo družbo. |
| --- | --- |

(47)

Tretjič, s 5-odstotno mejno vrednostjo ni določen najmanjši znesek, ki ga je treba vložiti, zato zadevni ukrep ne koristi le velikim družbam. V zvezi z dejstvom, da se od prodajalca ne zahteva plačilo kapitalskih dobičkov za uporabo zadevnega ukrepa, to po mnenju španskih organov ni pomembno, saj nadzor nad dohodki, ki jih v tujini prejme prodajalec, ki ni davčni zavezanec v Španiji, ni v njihovi pristojnosti. Nazadnje, omejevanje področja uporabe ukrepa zaradi davčnih in tehničnih razlogov na prevzeme deleža v ciljnih družbah je v skladu z razmerami, ki so posledica izvajanja različnih direktiv Skupnosti. Na primer, zaradi Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (26) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejnih plačilih obresti in licenčnin) in Direktive Sveta 2003/123/ES z dne 22. decembra 2003 o spremembah Direktive 90/435/EGS o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (27) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o matičnih in odvisnih družbah) se lahko davčna obravnava dividend, obresti ali licenčnin razlikuje glede na to, ali je plačilo izvedeno za domačo ali tujo družbo.

| (48) | Četrtič, uvedbo zadevnega ukrepa vsekakor utemeljuje načelo nevtralnosti, ki je osnova celotne španske davčne zakonodaje. To načelo pomeni, da mora biti davčna obravnava naložbe nevtralna ne glede na uporabljene instrumente, naj je to prenos sredstev, poslovna združitev ali prevzem deleža. Zato mora biti davčna amortizacija naložbe enaka ne glede na instrument, uporabljen za izvedbo zadevnega prevzema. Gledano širše, je končni cilj zadevnega ukrepa zagotoviti prosti pretok kapitala z izognitvijo diskriminacijskemu davčnemu obravnavanju med transakcijami s ciljnimi družbami in izključno domačimi transakcijami. Ob upoštevanju, da lahko prevzemi obsežnih deležev v domačih družbah vodijo v poslovno združitev prevzete in prevzemne družbe brez pravnih ali finančnih ovir, je mogoče dobro ime, ki bi sledilo za davčne namene kot posledica združitve, amortizirati (28). Vendar dobro ime čezmejnih operacij ne more nastati, ker usklajenost na ravni Skupnosti ni dokončna ali, še slabše, ker zunaj Skupnosti usklajenosti ni. Po mnenju španskih organov (29) španski davčni sistem zagotavlja različne davčne sheme, kot v primeru prevzemov deležev v tujih družbah v primerjavi s prevzemi v španskih družbah (izvajanje operacij združitev, prevzema tveganja itd. ni mogoče), da bi dosegli davčno nevtralnost, za katero si prizadevata španska domača zakonodaja in samo pravo Skupnosti, ter tudi za zagotavljanje usklajenosti in učinkovitosti španskega davčnega sistema. Čeprav so bile z Direktivo Sveta 90/434/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic (30) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejni obdavčitvi) odpravljene davčne ovire, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (31) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejnih združitvah) (32) še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo. V praksi take razmere onemogočajo poslovne združitve med družbami iz različnih držav članic. Zato je namen zadevnega ukrepa odpraviti negativen vpliv teh ovir, za katere Španija ni odgovorna (33). Posledično je omejevanje področja uporabe zadevnega ukrepa na čezmejne prevzeme nujno za izvajanje načela nevtralnosti. Tako – še vedno po mnenju španskih organov – španski davčni sistem različno obravnava davčne zavezance v različnih položajih (34), s čimer se zagotavlja njegova nevtralnost, kot se zahteva s samim sistemom in Pogodbo. Zlasti pa so španski organi 16. junija 2009 priznali, da se bodo evropske družbe kljub pozitivnemu učinku Direktive o čezmejnih združitvah še vedno spopadale s številnimi ovirami (35) pri čezmejnih združitvah zaradi neusklajenosti nacionalne zakonodaje (pravice manjšinskih delničarjev, pravice upnikov, vprašanja blagovnih znamk, širši regulativni vidiki, vključno z delovnim pravom, splošni politični in strateški pomisleki). |
| --- | --- |

(48)

Četrtič, uvedbo zadevnega ukrepa vsekakor utemeljuje načelo nevtralnosti, ki je osnova celotne španske davčne zakonodaje. To načelo pomeni, da mora biti davčna obravnava naložbe nevtralna ne glede na uporabljene instrumente, naj je to prenos sredstev, poslovna združitev ali prevzem deleža. Zato mora biti davčna amortizacija naložbe enaka ne glede na instrument, uporabljen za izvedbo zadevnega prevzema. Gledano širše, je končni cilj zadevnega ukrepa zagotoviti prosti pretok kapitala z izognitvijo diskriminacijskemu davčnemu obravnavanju med transakcijami s ciljnimi družbami in izključno domačimi transakcijami. Ob upoštevanju, da lahko prevzemi obsežnih deležev v domačih družbah vodijo v poslovno združitev prevzete in prevzemne družbe brez pravnih ali finančnih ovir, je mogoče dobro ime, ki bi sledilo za davčne namene kot posledica združitve, amortizirati (28). Vendar dobro ime čezmejnih operacij ne more nastati, ker usklajenost na ravni Skupnosti ni dokončna ali, še slabše, ker zunaj Skupnosti usklajenosti ni. Po mnenju španskih organov (29) španski davčni sistem zagotavlja različne davčne sheme, kot v primeru prevzemov deležev v tujih družbah v primerjavi s prevzemi v španskih družbah (izvajanje operacij združitev, prevzema tveganja itd. ni mogoče), da bi dosegli davčno nevtralnost, za katero si prizadevata španska domača zakonodaja in samo pravo Skupnosti, ter tudi za zagotavljanje usklajenosti in učinkovitosti španskega davčnega sistema. Čeprav so bile z Direktivo Sveta 90/434/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic (30) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejni obdavčitvi) odpravljene davčne ovire, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (31) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o čezmejnih združitvah) (32) še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo. V praksi take razmere onemogočajo poslovne združitve med družbami iz različnih držav članic. Zato je namen zadevnega ukrepa odpraviti negativen vpliv teh ovir, za katere Španija ni odgovorna (33). Posledično je omejevanje področja uporabe zadevnega ukrepa na čezmejne prevzeme nujno za izvajanje načela nevtralnosti. Tako – še vedno po mnenju španskih organov – španski davčni sistem različno obravnava davčne zavezance v različnih položajih (34), s čimer se zagotavlja njegova nevtralnost, kot se zahteva s samim sistemom in Pogodbo. Zlasti pa so španski organi 16. junija 2009 priznali, da se bodo evropske družbe kljub pozitivnemu učinku Direktive o čezmejnih združitvah še vedno spopadale s številnimi ovirami (35) pri čezmejnih združitvah zaradi neusklajenosti nacionalne zakonodaje (pravice manjšinskih delničarjev, pravice upnikov, vprašanja blagovnih znamk, širši regulativni vidiki, vključno z delovnim pravom, splošni politični in strateški pomisleki).

| (49) | Za zaključek, namen izpodbijanega akta je odpraviti davčne ovire, ki jih španski davčni sistem ustvarja pri odločitvah o naložbah, tako da v nasprotju s prevzemi v domačih družbah kaznuje prevzeme deležev v tujih družbah. Zadevni ukrep zagotavlja enako davčno obravnavo za obe vrsti prevzemov (neposredni prevzemi sredstev in posredni prevzemi z nakupom deležev): dobro ime, ki izhaja iz obeh vrst prevzemov (neposredno dobro ime in finančno dobro ime), je tako mogoče opredeliti za pospeševanje vključevanja različnih trgov, dokler se dejanske in pravne ovire za čezmejne poslovne združitve ne odpravijo. Španski organi tako zagotavljajo, da lahko davčni zavezanci izbirajo med naložbo na lokalni ali čezmejni ravni, ne da bi nanje vplivale te ovire. S členom 12(5) TRLIS se z odpravo škodljivih učinkov ovir dejansko obnavljajo pošteni pogoji konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(49)

Za zaključek, namen izpodbijanega akta je odpraviti davčne ovire, ki jih španski davčni sistem ustvarja pri odločitvah o naložbah, tako da v nasprotju s prevzemi v domačih družbah kaznuje prevzeme deležev v tujih družbah. Zadevni ukrep zagotavlja enako davčno obravnavo za obe vrsti prevzemov (neposredni prevzemi sredstev in posredni prevzemi z nakupom deležev): dobro ime, ki izhaja iz obeh vrst prevzemov (neposredno dobro ime in finančno dobro ime), je tako mogoče opredeliti za pospeševanje vključevanja različnih trgov, dokler se dejanske in pravne ovire za čezmejne poslovne združitve ne odpravijo. Španski organi tako zagotavljajo, da lahko davčni zavezanci izbirajo med naložbo na lokalni ali čezmejni ravni, ne da bi nanje vplivale te ovire. S členom 12(5) TRLIS se z odpravo škodljivih učinkov ovir dejansko obnavljajo pošteni pogoji konkurenčnosti.

A.1.3   Zadevni ukrep ne izkrivlja konkurence niti ne vpliva na trgovino Skupnosti

| (50) | Španski organi navajajo, da Komisija ni opredelila zahtevanega zakonskega standarda, da se s členom 12(5) TRLIS omejuje konkurenca, ker (i) domnevni „trg za prevzeme deležev v družbah“ ni ustrezni trg za namene konkurenčnega prava; in (ii) čeprav bi bilo tako, amortizacija finančnega dobrega imena sama po sebi ne vpliva na konkurenčni položaj španskih družb. |
| --- | --- |

(50)

Španski organi navajajo, da Komisija ni opredelila zahtevanega zakonskega standarda, da se s členom 12(5) TRLIS omejuje konkurenca, ker (i) domnevni „trg za prevzeme deležev v družbah“ ni ustrezni trg za namene konkurenčnega prava; in (ii) čeprav bi bilo tako, amortizacija finančnega dobrega imena sama po sebi ne vpliva na konkurenčni položaj španskih družb.

| (51) | Prvič, Komisija je označila zadevni ukrep kot protikonkurenčno prednost, ker se s členom 12(5) španskim davčnim zavezancem omogoča pridobitev premije za prevzem obsežnega deleža v ciljni družbi. Vendar Komisija ni izvedla primerjalne študije o gospodarskem položaju španskih in mednarodnih družb. |
| --- | --- |

(51)

Prvič, Komisija je označila zadevni ukrep kot protikonkurenčno prednost, ker se s členom 12(5) španskim davčnim zavezancem omogoča pridobitev premije za prevzem obsežnega deleža v ciljni družbi. Vendar Komisija ni izvedla primerjalne študije o gospodarskem položaju španskih in mednarodnih družb.

| (52) | Drugič, zadevni ukrep ne more izkrivljati konkurence, ker je brez omejitev na voljo vsem španskim družbam. Seveda ima lahko vsaka družba v enakem položaju kot upravičenec do zadevnega ukrepa korist od ukrepa in tako zmanjša svojo davčno obremenitev, kar bi onemogočilo vsako konkurenčno prednost, ki bi lahko izhajala iz tega ukrepa. Poleg tega za nižjo stopnjo obdavčitve v državi članici, ki lahko poveča konkurenčno prednost lokalnih družb, ne smejo veljati pravila o državni pomoči, če je splošne narave. |
| --- | --- |

(52)

Drugič, zadevni ukrep ne more izkrivljati konkurence, ker je brez omejitev na voljo vsem španskim družbam. Seveda ima lahko vsaka družba v enakem položaju kot upravičenec do zadevnega ukrepa korist od ukrepa in tako zmanjša svojo davčno obremenitev, kar bi onemogočilo vsako konkurenčno prednost, ki bi lahko izhajala iz tega ukrepa. Poleg tega za nižjo stopnjo obdavčitve v državi članici, ki lahko poveča konkurenčno prednost lokalnih družb, ne smejo veljati pravila o državni pomoči, če je splošne narave.

| (53) | Nazadnje, Komisija je na podlagi Uredbe o združitvah (36) že preučila veliko španskih čezmejnih operacij, ki bi lahko imele koristi od zadevnega ukrepa. Vendar Komisija v nobenem od zadevnih primerov ni bila zaskrbljena zaradi mogočega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(53)

Nazadnje, Komisija je na podlagi Uredbe o združitvah (36) že preučila veliko španskih čezmejnih operacij, ki bi lahko imele koristi od zadevnega ukrepa. Vendar Komisija v nobenem od zadevnih primerov ni bila zaskrbljena zaradi mogočega izkrivljanja konkurence.

| (54) | Navedbe Komisije so ne le daleč od resničnosti, ampak tudi niso realne glede na položaj v zvezi z naložbami v španskih družbah. Zadevni ukrep ne izkrivlja konkurence niti nima škodljivih učinkov na trgovinske pogoje znotraj Skupnosti v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(54)

Navedbe Komisije so ne le daleč od resničnosti, ampak tudi niso realne glede na položaj v zvezi z naložbami v španskih družbah. Zadevni ukrep ne izkrivlja konkurence niti nima škodljivih učinkov na trgovinske pogoje znotraj Skupnosti v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (55) | Na neusklajenem trgu, ki je posledica konkurence med davčnimi sistemi, imajo enake operacije različne davčne posledice, ki so odvisne od sedeža trgovcev. Tak položaj izkrivlja konkurenco, čeprav so zadevni nacionalni ukrepi splošne narave. Z drugimi besedami, to izkrivljanje ni posledica državne pomoči, ampak je posledica pomanjkanja usklajenosti. Če bi se obrazložitve Komisije nadaljevale, bi bilo treba sprožiti formalne preiskave o stotinah nacionalnih ukrepov, kar bi povzročilo pravno negotovost, ki bi bila izjemno škodljiva za tuje naložbe. |
| --- | --- |

(55)

Na neusklajenem trgu, ki je posledica konkurence med davčnimi sistemi, imajo enake operacije različne davčne posledice, ki so odvisne od sedeža trgovcev. Tak položaj izkrivlja konkurenco, čeprav so zadevni nacionalni ukrepi splošne narave. Z drugimi besedami, to izkrivljanje ni posledica državne pomoči, ampak je posledica pomanjkanja usklajenosti. Če bi se obrazložitve Komisije nadaljevale, bi bilo treba sprožiti formalne preiskave o stotinah nacionalnih ukrepov, kar bi povzročilo pravno negotovost, ki bi bila izjemno škodljiva za tuje naložbe.

A.2   Združljivost

| (56) | Čeprav Komisija meni, da člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je ta določba združljiva s členom 87(3) Pogodbe, ker prispeva k interesu Skupnosti za pospeševanje povezovanja mednarodnih družb. |
| --- | --- |

(56)

Čeprav Komisija meni, da člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je ta določba združljiva s členom 87(3) Pogodbe, ker prispeva k interesu Skupnosti za pospeševanje povezovanja mednarodnih družb.

| (57) | Ukrep je mogoče obravnavati kot združljiv, če odpravlja tržno nepopolnost, izpolnjuje jasno opredeljene cilje skupnega interesa ter znotraj Skupnosti ne izkrivlja konkurence in trgovine v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom, kot je navedeno v Akcijskem načrtu državnih pomoči (37). V zadevnem primeru pomeni tržna nepopolnost težavo (ali dejansko nezmožnost) pri izvajanju čezmejnih poslovnih združitev. Učinek člena 12(5) TRLIS je pospeševanje vzpostavljanja vseevropskih družb z vzpostavljanjem enakopravnosti pri domačih in čezmejnih prevzemih. |
| --- | --- |

(57)

Ukrep je mogoče obravnavati kot združljiv, če odpravlja tržno nepopolnost, izpolnjuje jasno opredeljene cilje skupnega interesa ter znotraj Skupnosti ne izkrivlja konkurence in trgovine v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom, kot je navedeno v Akcijskem načrtu državnih pomoči (37). V zadevnem primeru pomeni tržna nepopolnost težavo (ali dejansko nezmožnost) pri izvajanju čezmejnih poslovnih združitev. Učinek člena 12(5) TRLIS je pospeševanje vzpostavljanja vseevropskih družb z vzpostavljanjem enakopravnosti pri domačih in čezmejnih prevzemih.

| (58) | Torej je po mnenju španskih organov člen 12(5) TRLIS združljiv s skupnim trgom, ker ob neobstoječem evropskem davčnem usklajevanju sorazmerno dosega cilj odpravljanja ovir za čezmejne naložbe. Učinkovita namena zadevnega ukrepa sta odpravljanje škodljivega učinka ovir za čezmejne poslovne združitve ter usklajevanje davčne obravnave čezmejnih in lokalnih poslovnih združitev z namenom zagotoviti, da sprejete odločitve v zvezi s takšnimi operacijami temeljijo izključno na ekonomskih razmislekih, in ne na davčnih razmislekih. |
| --- | --- |

(58)

Torej je po mnenju španskih organov člen 12(5) TRLIS združljiv s skupnim trgom, ker ob neobstoječem evropskem davčnem usklajevanju sorazmerno dosega cilj odpravljanja ovir za čezmejne naložbe. Učinkovita namena zadevnega ukrepa sta odpravljanje škodljivega učinka ovir za čezmejne poslovne združitve ter usklajevanje davčne obravnave čezmejnih in lokalnih poslovnih združitev z namenom zagotoviti, da sprejete odločitve v zvezi s takšnimi operacijami temeljijo izključno na ekonomskih razmislekih, in ne na davčnih razmislekih.

A.3   Upravičena pričakovanja in pravna varnost

| (59) | Nazadnje, če Komisija izjavi, da člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč, ki je nezdružljiva s skupnim trgom, mora Komisija priznati obstoj nekaterih okoliščin, ki utemeljujejo nevračilo domnevne državne pomoči, prejete v skladu s členom 12(5) TRLIS. Upravičenci morajo imeti pravico do zaključka izredne amortizacije finančnega dobrega imena glede na prevzeme, opravljene pred datumom objave končne odločbe. |
| --- | --- |

(59)

Nazadnje, če Komisija izjavi, da člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč, ki je nezdružljiva s skupnim trgom, mora Komisija priznati obstoj nekaterih okoliščin, ki utemeljujejo nevračilo domnevne državne pomoči, prejete v skladu s členom 12(5) TRLIS. Upravičenci morajo imeti pravico do zaključka izredne amortizacije finančnega dobrega imena glede na prevzeme, opravljene pred datumom objave končne odločbe.

| (60) | Prvič, Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka očitno priznava verjeten obstoj upravičenih pričakovanj. Zato ta izjava v skladu s sodno prakso Sodišča prve stopnje (38) pomeni jasen znak obstoja upravičenih pričakovanj. Ker v odločitvi o sprožitvi postopka niso prejudicirani rezultati formalne preiskave, je treba upravičena pričakovanja priznati za vse operacije, ki so bile opravljene pred datumom objave končne odločbe. |
| --- | --- |

(60)

Prvič, Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka očitno priznava verjeten obstoj upravičenih pričakovanj. Zato ta izjava v skladu s sodno prakso Sodišča prve stopnje (38) pomeni jasen znak obstoja upravičenih pričakovanj. Ker v odločitvi o sprožitvi postopka niso prejudicirani rezultati formalne preiskave, je treba upravičena pričakovanja priznati za vse operacije, ki so bile opravljene pred datumom objave končne odločbe.

| (61) | Drugič, Komisija je v odgovorih na pisna vprašanja poslancev Evropskega parlamenta (39) navedla, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči. Ta izjava pomeni jasno stališče Komisije, ki španskim organom in upravičencem do zadevnega ukrepa omogoča očitna upravičena pričakovanja. |
| --- | --- |

(61)

Drugič, Komisija je v odgovorih na pisna vprašanja poslancev Evropskega parlamenta (39) navedla, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči. Ta izjava pomeni jasno stališče Komisije, ki španskim organom in upravičencem do zadevnega ukrepa omogoča očitna upravičena pričakovanja.

| (62) | Tretjič, Komisija je v skladu s sklepom, ki ga je sprejela v podobnih primerih (40), zagotovila niz posrednih dokazov, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči. Glede na navedene odločbe preudarna družba ne bi mogla predvidevati, da bi lahko Komisija sprejela nasprotno stališče. |
| --- | --- |

(62)

Tretjič, Komisija je v skladu s sklepom, ki ga je sprejela v podobnih primerih (40), zagotovila niz posrednih dokazov, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči. Glede na navedene odločbe preudarna družba ne bi mogla predvidevati, da bi lahko Komisija sprejela nasprotno stališče.

| (63) | Nazadnje, zadevni ukrep je treba še naprej uporabljati za vse operacije pred datumom objave negativne odločbe, dokler amortizacija finančnega dobrega imena ni končana. Zadevni ukrep ustreza pravici do odbitka danega zneska, ki se določi ob prevzemu, katerega odbitek se razporedi prek naslednjih 20 let. Poleg tega je zaradi stališča Komisije v podobnih primerih (41) upravičeno predvidevati, da je treba upravičena pričakovanja ohraniti do datuma objave končne odločbe. |
| --- | --- |

(63)

Nazadnje, zadevni ukrep je treba še naprej uporabljati za vse operacije pred datumom objave negativne odločbe, dokler amortizacija finančnega dobrega imena ni končana. Zadevni ukrep ustreza pravici do odbitka danega zneska, ki se določi ob prevzemu, katerega odbitek se razporedi prek naslednjih 20 let. Poleg tega je zaradi stališča Komisije v podobnih primerih (41) upravičeno predvidevati, da je treba upravičena pričakovanja ohraniti do datuma objave končne odločbe.

B.   Pripombe dveh strani

| (64) | Po mnenju dveh strani člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč. Strani vztrajata, da upravičenih pričakovanj v zadevnem primeru ni, zato pozivata Komisijo, naj naloži vračilo vse nezakonito dodeljene pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Po mnenju dveh strani člen 12(5) TRLIS pomeni državno pomoč. Strani vztrajata, da upravičenih pričakovanj v zadevnem primeru ni, zato pozivata Komisijo, naj naloži vračilo vse nezakonito dodeljene pomoči.

B.1   Zadevni ukrep pomeni državno pomoč

B.1.1   Zadevni ukrep daje gospodarsko prednost

| (65) | Po mnenju dveh strani je člen 12(5) TRLIS glede na svojo naravo izjema, ker španski davčni sistem, razen te določbe, ne omogoča amortizacije finančnega dobrega imena, ampak le odbitek v primeru preskusa oslabitve. Španska zakonodaja o davku od dohodkov pravnih oseb do uvedbe člena 12(5) TRLIS ni omogočala amortizacije deležev, ne glede na to, ali se je oslabitev dejansko zgodila ali ne. Strani poudarjata, da je člen 12(5) TRLIS verjetno edinstven v evropskem okviru, saj nobena druga država članica nima podobnega sistema za čezmejne transakcije, ki ne vključuje prevzema nadzornih deležev. |
| --- | --- |

(65)

Po mnenju dveh strani je člen 12(5) TRLIS glede na svojo naravo izjema, ker španski davčni sistem, razen te določbe, ne omogoča amortizacije finančnega dobrega imena, ampak le odbitek v primeru preskusa oslabitve. Španska zakonodaja o davku od dohodkov pravnih oseb do uvedbe člena 12(5) TRLIS ni omogočala amortizacije deležev, ne glede na to, ali se je oslabitev dejansko zgodila ali ne. Strani poudarjata, da je člen 12(5) TRLIS verjetno edinstven v evropskem okviru, saj nobena druga država članica nima podobnega sistema za čezmejne transakcije, ki ne vključuje prevzema nadzornih deležev.

| (66) | V skladu s španskim davčnim sistemom je mogoče dobro ime amortizirati le pri poslovni združitvi; edina izjema, ki omogoča amortizacijo v izjemnih primerih, je zadevni ukrep: pri prevzemu manjšinskega deleža v ciljni družbi. To se razlikuje od splošnega davčnega sistema, ker je amortizacija mogoča ne le brez poslovne združitve, ampak tudi v primerih, ko kupec sploh ne prevzame nadzora nad tujo ciljno družbo. Tako se s členom 12(5) TRLIS dodeljuje ugodnost nekaterim španskim družbam v primerjavi z (a) drugimi španskimi družbami, ki delujejo le na nacionalni ravni, in (b) drugimi subjekti iz Skupnosti, ki na mednarodnem trgu konkurirajo španskim upravičencem do zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s španskim davčnim sistemom je mogoče dobro ime amortizirati le pri poslovni združitvi; edina izjema, ki omogoča amortizacijo v izjemnih primerih, je zadevni ukrep: pri prevzemu manjšinskega deleža v ciljni družbi. To se razlikuje od splošnega davčnega sistema, ker je amortizacija mogoča ne le brez poslovne združitve, ampak tudi v primerih, ko kupec sploh ne prevzame nadzora nad tujo ciljno družbo. Tako se s členom 12(5) TRLIS dodeljuje ugodnost nekaterim španskim družbam v primerjavi z (a) drugimi španskimi družbami, ki delujejo le na nacionalni ravni, in (b) drugimi subjekti iz Skupnosti, ki na mednarodnem trgu konkurirajo španskim upravičencem do zadevnega ukrepa.

| (67) | Španski organi z ekonomskega vidika zagotavljajo ne le brezobrestno posojilo, ki se bo črpalo v dvajsetletnem obdobju (brezobrestni odlog plačila davkov), ampak tudi učinkovito prepuščajo datum vračila brezobrestnega posojila presoji posojilojemalca, če se posojilo dejansko vrne. Če vlagatelj ne prenese obsežnega deleža, je učinek enak kot odpis dolga s strani španskih organov. V tem primeru se ukrep spremeni v trajno davčno oprostitev. |
| --- | --- |

(67)

Španski organi z ekonomskega vidika zagotavljajo ne le brezobrestno posojilo, ki se bo črpalo v dvajsetletnem obdobju (brezobrestni odlog plačila davkov), ampak tudi učinkovito prepuščajo datum vračila brezobrestnega posojila presoji posojilojemalca, če se posojilo dejansko vrne. Če vlagatelj ne prenese obsežnega deleža, je učinek enak kot odpis dolga s strani španskih organov. V tem primeru se ukrep spremeni v trajno davčno oprostitev.

| (68) | Ena od obeh strani ocenjuje, da lahko španski prevzemniki zaradi zadevnega ukrepa na primer v bančnem sektorju plačajo približno 7 % več, kot bi bili sicer sposobni. Vendar prav tako priznava, da je ponudbena cena sestavljena iz različnih dodatnih elementov, zato zadevni ukrep ni edini dejavnik, čeprav je verjetno eden od odločilnih dejavnikov za napadalnost španskih ponudnikov, ki imajo korist od zadevnega ukrepa. Ta stran meni tudi, da ukrep zagotavlja določeno prednost španskim ponudnikom na mednarodnih dražbah. |
| --- | --- |

(68)

Ena od obeh strani ocenjuje, da lahko španski prevzemniki zaradi zadevnega ukrepa na primer v bančnem sektorju plačajo približno 7 % več, kot bi bili sicer sposobni. Vendar prav tako priznava, da je ponudbena cena sestavljena iz različnih dodatnih elementov, zato zadevni ukrep ni edini dejavnik, čeprav je verjetno eden od odločilnih dejavnikov za napadalnost španskih ponudnikov, ki imajo korist od zadevnega ukrepa. Ta stran meni tudi, da ukrep zagotavlja določeno prednost španskim ponudnikom na mednarodnih dražbah.

B1.2   Zadevni ukrep daje prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterih izdelkov

| (69) | Med zadevnim primerom in okoliščinami, ki so vodile k sodbi Sodišča z dne 15. julija 2004 (42), obstajajo jasne podobnosti. Kljub argumentom španskih organov, da zadevni ukrep v zadnjem primeru ni selektiven, ker se člen 37 TRLIS uporablja za vse španske družbe z mednarodnimi naložbami, je Sodišče sklenilo, da je ukrep pomenil državno pomoč, ker je bil omejen le na eno kategorijo družb, in sicer na družbe z določenimi mednarodnimi naložbami. Enako sklepanje je mogoče uporabiti pri členu 12(5) TRLIS. Vzrok za selektivnost člena 12(5) TRLIS je torej dejstvo, da so le družbe, ki prevzemajo delež v tujih družbah, upravičene do te določbe. |
| --- | --- |

(69)

Med zadevnim primerom in okoliščinami, ki so vodile k sodbi Sodišča z dne 15. julija 2004 (42), obstajajo jasne podobnosti. Kljub argumentom španskih organov, da zadevni ukrep v zadnjem primeru ni selektiven, ker se člen 37 TRLIS uporablja za vse španske družbe z mednarodnimi naložbami, je Sodišče sklenilo, da je ukrep pomenil državno pomoč, ker je bil omejen le na eno kategorijo družb, in sicer na družbe z določenimi mednarodnimi naložbami. Enako sklepanje je mogoče uporabiti pri členu 12(5) TRLIS. Vzrok za selektivnost člena 12(5) TRLIS je torej dejstvo, da so le družbe, ki prevzemajo delež v tujih družbah, upravičene do te določbe.

| (70) | Poleg tega imajo lahko le družbe določene velikosti in z določeno finančno močjo, ki izvajajo večnacionalne operacije, korist od člena 12(5) TRLIS. Čeprav bilanca stanja družbe razkriva knjigovodske vrednosti sredstev, običajno ne pokaže tudi tihe tržne vrednosti sredstev. Zato imajo v praksi le subjekti s kontrolnim deležem v ciljnih družbah ustrezen dostop do poslovnih knjig družbe, da preverijo tiho tržno vrednost sredstev družbe. Posledično 5-odstotna mejna vrednost daje prednost družbam, ki izvajajo večnacionalne operacije. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega imajo lahko le družbe določene velikosti in z določeno finančno močjo, ki izvajajo večnacionalne operacije, korist od člena 12(5) TRLIS. Čeprav bilanca stanja družbe razkriva knjigovodske vrednosti sredstev, običajno ne pokaže tudi tihe tržne vrednosti sredstev. Zato imajo v praksi le subjekti s kontrolnim deležem v ciljnih družbah ustrezen dostop do poslovnih knjig družbe, da preverijo tiho tržno vrednost sredstev družbe. Posledično 5-odstotna mejna vrednost daje prednost družbam, ki izvajajo večnacionalne operacije.

| (71) | Poleg tega ima lahko le španski subjekt z obstoječo dejavnostjo v Španiji špansko davčno osnovo in ima lahko korist od amortizacije. Zato imajo lahko v praksi le družbe s sedežem v Španiji in z obsežno špansko davčno osnovo korist od ukrepa, saj je mogoča korist povezana z obsegom španskega poslovanja, ne pa s prevzemom. Čeprav je člen 12(5) TRLIS oblikovan tako, da se uporablja za vse v Španiji ustanovljene subjekte, ima lahko v praksi na leto od ukrepa korist le omejeno in opredeljivo število družb s špansko davčno osnovo, ki izvajajo tuje prevzeme v zadevnem davčnem letu in imajo obsežno davčno osnovo, od katere je mogoče odšteti odbitek finančnega dobrega imena. Zato se z zadevnim ukrepom nalaga različna davčna obravnava celo za španske subjekte, ki so v enakem položaju pri izvajanju prevzemov v tujini. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega ima lahko le španski subjekt z obstoječo dejavnostjo v Španiji špansko davčno osnovo in ima lahko korist od amortizacije. Zato imajo lahko v praksi le družbe s sedežem v Španiji in z obsežno špansko davčno osnovo korist od ukrepa, saj je mogoča korist povezana z obsegom španskega poslovanja, ne pa s prevzemom. Čeprav je člen 12(5) TRLIS oblikovan tako, da se uporablja za vse v Španiji ustanovljene subjekte, ima lahko v praksi na leto od ukrepa korist le omejeno in opredeljivo število družb s špansko davčno osnovo, ki izvajajo tuje prevzeme v zadevnem davčnem letu in imajo obsežno davčno osnovo, od katere je mogoče odšteti odbitek finančnega dobrega imena. Zato se z zadevnim ukrepom nalaga različna davčna obravnava celo za španske subjekte, ki so v enakem položaju pri izvajanju prevzemov v tujini.

| (72) | Obe strani menita, da nista mogli opredeliti nobenega cilja, ali horizontalnega merila, ali pogoja, s katerim bi utemeljili zadevni ukrep. Prav nasprotno, menita, da je osnovni namen ukrepa omogočiti korist nekaterim španskim subjektom. Poleg tega, če je zadevni ukrep del španskega davčnega sistema, bi morali tuji deleži, prevzeti pred zadevnim datumom, prav tako izpolnjevati merila za ukrep, vendar ni tako, saj se davčna olajšava dodeli le za deleže, prevzete po 1. januarju 2002. |
| --- | --- |

(72)

Obe strani menita, da nista mogli opredeliti nobenega cilja, ali horizontalnega merila, ali pogoja, s katerim bi utemeljili zadevni ukrep. Prav nasprotno, menita, da je osnovni namen ukrepa omogočiti korist nekaterim španskim subjektom. Poleg tega, če je zadevni ukrep del španskega davčnega sistema, bi morali tuji deleži, prevzeti pred zadevnim datumom, prav tako izpolnjevati merila za ukrep, vendar ni tako, saj se davčna olajšava dodeli le za deleže, prevzete po 1. januarju 2002.

| (73) | V skladu s tem in ob upoštevanju politike Komisije (43) je treba zadevni ukrep obravnavati kot selektiven. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s tem in ob upoštevanju politike Komisije (43) je treba zadevni ukrep obravnavati kot selektiven.

B1.3   Zadevni ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino Skupnosti

| (74) | Zadevni ukrep je očitno diskriminacijski, saj španskim subjektom omogoča jasno davčno in denarno korist, ki je tuji subjekti ne morejo uživati. V primeru dražbe ali drugega konkurenčnega postopka za prevzem družbe taka prednost pomeni bistveno razliko. |
| --- | --- |

(74)

Zadevni ukrep je očitno diskriminacijski, saj španskim subjektom omogoča jasno davčno in denarno korist, ki je tuji subjekti ne morejo uživati. V primeru dražbe ali drugega konkurenčnega postopka za prevzem družbe taka prednost pomeni bistveno razliko.

| (75) | Za ponudbe za prevzem se običajno pričakuje plačilo premije nad ceno delnice ciljne družbe, kar skoraj vedno prinese finančno dobro ime. V več primerih so finančni mediji poročali o večjih prevzemih, ki so jih izvedle španske družbe, in ustreznih davčnih olajšavah, ki izhajajo iz španskih davčnih predpisov o amortizaciji finančnega dobrega imena. V primeru enega od prevzemov, ki ga je izvedla investicijska banka, je bila davčna ugodnost na podlagi člena 12(5) TRLIS ocenjena na 1,7 milijarde EUR ali 6,5 % ponudbene cene. V drugem poročilu je bilo navedeno, da je lahko španski prevzemnik ponudil za približno 15 % višjo ceno od nešpanskih konkurentov. |
| --- | --- |

(75)

Za ponudbe za prevzem se običajno pričakuje plačilo premije nad ceno delnice ciljne družbe, kar skoraj vedno prinese finančno dobro ime. V več primerih so finančni mediji poročali o večjih prevzemih, ki so jih izvedle španske družbe, in ustreznih davčnih olajšavah, ki izhajajo iz španskih davčnih predpisov o amortizaciji finančnega dobrega imena. V primeru enega od prevzemov, ki ga je izvedla investicijska banka, je bila davčna ugodnost na podlagi člena 12(5) TRLIS ocenjena na 1,7 milijarde EUR ali 6,5 % ponudbene cene. V drugem poročilu je bilo navedeno, da je lahko španski prevzemnik ponudil za približno 15 % višjo ceno od nešpanskih konkurentov.

| (76) | Prav tako se zdi, da zadevni ukrep daje prednost nekaterim izvoznim dejavnostim (izvozna pomoč za prevzeme tujih deležev) španskih družb, kar je v nasprotju z uveljavljeno politiko Komisije (44) na tem področju. |
| --- | --- |

(76)

Prav tako se zdi, da zadevni ukrep daje prednost nekaterim izvoznim dejavnostim (izvozna pomoč za prevzeme tujih deležev) španskih družb, kar je v nasprotju z uveljavljeno politiko Komisije (44) na tem področju.

B.1.4   Zadevni ukrep vpliva na državna sredstva

| (77) | Zadevni ukrep koristi družbam, ki izpolnjujejo nekatere zahteve, in jim omogoča zmanjšanje njihove davčne osnove ter s tem zneska davka, ki bi ga sicer v danem letu morale plačati, če ne bi bilo te določbe. Tako daje upravičencu finančno prednost, katere stroške neposredno nosi proračun zadevne države članice. |
| --- | --- |

(77)

Zadevni ukrep koristi družbam, ki izpolnjujejo nekatere zahteve, in jim omogoča zmanjšanje njihove davčne osnove ter s tem zneska davka, ki bi ga sicer v danem letu morale plačati, če ne bi bilo te določbe. Tako daje upravičencu finančno prednost, katere stroške neposredno nosi proračun zadevne države članice.

V.   ODZIV ŠPANIJE NA PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (78) | Španski organi poudarjajo, da velika večina pripomb tretjih strani podpira njihovo stališče. Le dve strani menita, da zadevni ukrep pomeni državno pomoč, medtem ko preostale sklepajo, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. V nasprotnem primeru bi pripombe predložilo manj gospodarskih subjektov. Poleg tega veliko različnih dejavnosti in velikost zainteresiranih tretjih strani kažejo na splošno naravo zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(78)

Španski organi poudarjajo, da velika večina pripomb tretjih strani podpira njihovo stališče. Le dve strani menita, da zadevni ukrep pomeni državno pomoč, medtem ko preostale sklepajo, da člen 12(5) TRLIS ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. V nasprotnem primeru bi pripombe predložilo manj gospodarskih subjektov. Poleg tega veliko različnih dejavnosti in velikost zainteresiranih tretjih strani kažejo na splošno naravo zadevnega ukrepa.

| (79) | V zvezi z izjemnostjo zadevnega ukrepa španski organi zavračajo to opredelitev z opozarjanjem na splošno značilnost amortizacije dobrega imena in finančnega dobrega imena v skladu s španskimi računovodskimi pravili (45). Poleg tega je odbitek amortizacije dobrega imena splošno pravilo španskega sistema o davku od dohodkov pravnih oseb v skladu z določbami člena 11(4) in člena 89(3) TRLIS. Člen 12(5) TRLIS upošteva enako logiko. Predstavitev člena 12(3) TRLIS kot splošnega pravila za amortizacijo finančnega dobrega imena ni pravilna, ker ta člen zadeva odbitek deležev v družbah, ki ne kotirajo na borzi. Ta določba je povezana z amortizacijo teoretične računovodske vrednosti, in ne z amortizacijo finančnega dobrega imena. Člen 12(3) in 12(5) TRLIS pomeni dve dopolnilni splošni pravili: prvo zadeva amortizacijo, pripisano izgubam, ki jih ustvarijo ciljne družbe, medtem ko drugo zadeva odbitek le enega dela amortizacije, ki se pripiše amortizaciji finančnega dobrega imena. Nazadnje, torej dejstvo, da nobena druga država članica nima podobnega ukrepa, kot je zadevni ukrep, ni pomembno, saj davčni sistemi v Evropski uniji niso usklajeni. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi z izjemnostjo zadevnega ukrepa španski organi zavračajo to opredelitev z opozarjanjem na splošno značilnost amortizacije dobrega imena in finančnega dobrega imena v skladu s španskimi računovodskimi pravili (45). Poleg tega je odbitek amortizacije dobrega imena splošno pravilo španskega sistema o davku od dohodkov pravnih oseb v skladu z določbami člena 11(4) in člena 89(3) TRLIS. Člen 12(5) TRLIS upošteva enako logiko. Predstavitev člena 12(3) TRLIS kot splošnega pravila za amortizacijo finančnega dobrega imena ni pravilna, ker ta člen zadeva odbitek deležev v družbah, ki ne kotirajo na borzi. Ta določba je povezana z amortizacijo teoretične računovodske vrednosti, in ne z amortizacijo finančnega dobrega imena. Člen 12(3) in 12(5) TRLIS pomeni dve dopolnilni splošni pravili: prvo zadeva amortizacijo, pripisano izgubam, ki jih ustvarijo ciljne družbe, medtem ko drugo zadeva odbitek le enega dela amortizacije, ki se pripiše amortizaciji finančnega dobrega imena. Nazadnje, torej dejstvo, da nobena druga država članica nima podobnega ukrepa, kot je zadevni ukrep, ni pomembno, saj davčni sistemi v Evropski uniji niso usklajeni.

| (80) | V zvezi s selektivnostjo zadevnega ukrepa so podobnosti s sodbo Sodišča z dne 15. julija 2004 (46) netočne, saj je Komisija v navedenem primeru jasno opredelila profil upravičenca, medtem ko v tem primeru to ni mogoče. Dejansko se v členu 12(5) TRLIS ne zahteva povezava med prevzemom deleža ter izvozom blaga in storitev. Zato zadevni ukrep ne vpliva na povečanje izvoza španskega blaga ali storitev. Dejstvo, da ta neselektivni ukrep ni na voljo domačim izvajalcem dejavnosti, ne vpliva na njegovo splošno naravo. Končni cilj zadevnega ukrepa je pravzaprav enak kot cilj Direktive o čezmejni obdavčitvi, in sicer zagotoviti, da naložbene odločitve temeljijo na ekonomskih premislekih, in ne davčnih. Ker je torej mogoče izvesti poslovne združitve z domačimi prevzemi, ne s čezmejnimi, različno obravnavanje domačih in čezmejnih operacij ni le pravno utemeljeno, ampak je tudi nujno za zagotavljanje nevtralnosti davčnega sistema. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi s selektivnostjo zadevnega ukrepa so podobnosti s sodbo Sodišča z dne 15. julija 2004 (46) netočne, saj je Komisija v navedenem primeru jasno opredelila profil upravičenca, medtem ko v tem primeru to ni mogoče. Dejansko se v členu 12(5) TRLIS ne zahteva povezava med prevzemom deleža ter izvozom blaga in storitev. Zato zadevni ukrep ne vpliva na povečanje izvoza španskega blaga ali storitev. Dejstvo, da ta neselektivni ukrep ni na voljo domačim izvajalcem dejavnosti, ne vpliva na njegovo splošno naravo. Končni cilj zadevnega ukrepa je pravzaprav enak kot cilj Direktive o čezmejni obdavčitvi, in sicer zagotoviti, da naložbene odločitve temeljijo na ekonomskih premislekih, in ne davčnih. Ker je torej mogoče izvesti poslovne združitve z domačimi prevzemi, ne s čezmejnimi, različno obravnavanje domačih in čezmejnih operacij ni le pravno utemeljeno, ampak je tudi nujno za zagotavljanje nevtralnosti davčnega sistema.

| (81) | V zvezi z domnevnimi značilnostmi izkrivljanja zadevnega ukrepa španski organi poudarjajo, da vsaka davčna olajšava, s katero se zmanjšajo operativni stroški družbe, povečuje konkurenčno prednost upravičenca. Vendar ta izjava ni pomembna, saj je zadevni ukrep splošni ukrep. Različne davčne stopnje, ki se uporabljajo v državah članicah in vplivajo na konkurenčnost njihovih družb rezidentk, ne spadajo med pravila o državni pomoči. Poleg tega za zadevni ukrep ni dokazov, da vpliva na trgovino med državami članicami. Prav tako posledica amortizacije finančnega dobrega imena ni nujno zvišanje cene, ki jo ponudi konkurent. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi z domnevnimi značilnostmi izkrivljanja zadevnega ukrepa španski organi poudarjajo, da vsaka davčna olajšava, s katero se zmanjšajo operativni stroški družbe, povečuje konkurenčno prednost upravičenca. Vendar ta izjava ni pomembna, saj je zadevni ukrep splošni ukrep. Različne davčne stopnje, ki se uporabljajo v državah članicah in vplivajo na konkurenčnost njihovih družb rezidentk, ne spadajo med pravila o državni pomoči. Poleg tega za zadevni ukrep ni dokazov, da vpliva na trgovino med državami članicami. Prav tako posledica amortizacije finančnega dobrega imena ni nujno zvišanje cene, ki jo ponudi konkurent.

| (82) | V zvezi z združljivostjo izpodbijanega akta s skupnim trgom španski organi menijo, da je člen 12(5) TRLIS ustrezen in sorazmeren za odpravljanje tržne nepopolnosti z vzpostavitvijo nevtralnega davčnega sistema za domače in čezmejne operacije, ki pospešuje razvoj vseevropskih družb. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi z združljivostjo izpodbijanega akta s skupnim trgom španski organi menijo, da je člen 12(5) TRLIS ustrezen in sorazmeren za odpravljanje tržne nepopolnosti z vzpostavitvijo nevtralnega davčnega sistema za domače in čezmejne operacije, ki pospešuje razvoj vseevropskih družb.

VI.   PRESOJA SHEME

| (83) | Komisija mora presoditi, ali zadevni ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 87(1) Pogodbe, da bi ugotovila, ali ukrep pomeni pomoč. V tej določbi je navedeno, da: „razen če Pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Komisija bo ob upoštevanju te določbe presodila, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(83)

Komisija mora presoditi, ali zadevni ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 87(1) Pogodbe, da bi ugotovila, ali ukrep pomeni pomoč. V tej določbi je navedeno, da: „razen če Pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Komisija bo ob upoštevanju te določbe presodila, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč.

A.   Selektivnost in prednost iz ukrepa

| (84) | Da se ukrep šteje za državno pomoč, mora biti poseben ali selektiven v smislu dajanja prednosti le posameznim družbam ali proizvodnji posameznega blaga. |
| --- | --- |

(84)

Da se ukrep šteje za državno pomoč, mora biti poseben ali selektiven v smislu dajanja prednosti le posameznim družbam ali proizvodnji posameznega blaga.

| (85) | V Obvestilu Komisije (47) je navedeno, da je „[g]lavno merilo pri uporabi člena 92(1) [zdaj člen 87(1)] za davčni ukrep [...] tako dejstvo, da ukrep v korist posameznim družbam v državi članici zagotavlja izjemo pri uporabi davčnega sistema. Torej je treba najprej določiti veljavni skupni sistem. Nato je treba preučiti, ali so izjema v sistemu ali so razlikovanja znotraj zadevnega sistema utemeljena ‚zaradi narave ali splošne sheme“ davčnega sistema, to pomeni, ali izhajajo neposredno iz temeljnih ali vodilnih načel davčnega sistema zadevne države članice.‘ |
| --- | --- |

(85)

V Obvestilu Komisije (47) je navedeno, da je „[g]lavno merilo pri uporabi člena 92(1) [zdaj člen 87(1)] za davčni ukrep [...] tako dejstvo, da ukrep v korist posameznim družbam v državi članici zagotavlja izjemo pri uporabi davčnega sistema. Torej je treba najprej določiti veljavni skupni sistem. Nato je treba preučiti, ali so izjema v sistemu ali so razlikovanja znotraj zadevnega sistema utemeljena ‚zaradi narave ali splošne sheme“ davčnega sistema, to pomeni, ali izhajajo neposredno iz temeljnih ali vodilnih načel davčnega sistema zadevne države članice.‘

| (86) | V skladu s sodno prakso Sodišča (48)„glede presoje pogoja selektivnosti, ki je sestavni del pojma državne pomoči, iz ustaljene sodne prakse izhaja, da člen 87(1) ES predpisuje, da se v okviru določenega pravnega sistema ugotovi, ali nacionalni ukrep lahko daje prednost ‘posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‚ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jih ta ureditev zasleduje, v dejansko in pravno primerljivem položaju“ (49). |
| --- | --- |

(86)

V skladu s sodno prakso Sodišča (48)„glede presoje pogoja selektivnosti, ki je sestavni del pojma državne pomoči, iz ustaljene sodne prakse izhaja, da člen 87(1) ES predpisuje, da se v okviru določenega pravnega sistema ugotovi, ali nacionalni ukrep lahko daje prednost ‘posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‚ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jih ta ureditev zasleduje, v dejansko in pravno primerljivem položaju“ (49).

| (87) | Sodišče je prav tako ob več priložnostih menilo, da člen 87(1) Pogodbe ne razlikuje med vzroki in cilji državne pomoči, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke (50). Zlasti davčni ukrepi, ki ne pomenijo prilagajanja splošnega sistema posebnim značilnostim posameznih družb, ampak so bili oblikovani kot sredstvo za izboljšanje konkurenčnosti, spadajo na področje člena 87(1) Pogodbe (51). |
| --- | --- |

(87)

Sodišče je prav tako ob več priložnostih menilo, da člen 87(1) Pogodbe ne razlikuje med vzroki in cilji državne pomoči, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke (50). Zlasti davčni ukrepi, ki ne pomenijo prilagajanja splošnega sistema posebnim značilnostim posameznih družb, ampak so bili oblikovani kot sredstvo za izboljšanje konkurenčnosti, spadajo na področje člena 87(1) Pogodbe (51).

| (88) | Vendar se pojem državne pomoči ne uporablja za državne ukrepe, ki razlikujejo med družbami, če to razlikovanje izhaja iz narave ali celotne strukture sistema, katerega del so. Kot je pojasnjeno v Obvestilu Komisije (52), „je nekatere pogoje mogoče razložiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci“. |
| --- | --- |

(88)

Vendar se pojem državne pomoči ne uporablja za državne ukrepe, ki razlikujejo med družbami, če to razlikovanje izhaja iz narave ali celotne strukture sistema, katerega del so. Kot je pojasnjeno v Obvestilu Komisije (52), „je nekatere pogoje mogoče razložiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci“.

| (89) | Komisija meni, kot je podrobneje razloženo v nadaljevanju, da je zadevni ukrep selektiven, ker daje prednost le nekaterim skupinam družb, ki izvajajo nekatere naložbe v tujini, in da ta značilnost ni utemeljena z naravo sheme, ne glede na to, ali je referenčni sistem opredeljen kot pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena na podlagi španskega davčnega sistema (glej uvodne izjave od 92 do 114) ali kot davčna obravnava dobrega imena, ki izhaja iz ekonomskega interesa v družbi rezidentki iz države, ki ni Španija (glej uvodne izjave od 115 do 119). Komisija meni, da je treba zadevni ukrep presoditi ob upoštevanju splošnih določb sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, kot se uporablja za razmere, v katerih nastanek dobrega imena vodi k davčni ugodnosti (glej uvodne izjave od 35 do 55), zlasti ker Komisija meni, da primeri, v katerih je mogoče amortizirati finančno dobro ime, ne zajemajo celotne kategorije davčnih zavezancev v dejansko in pravno primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(89)

Komisija meni, kot je podrobneje razloženo v nadaljevanju, da je zadevni ukrep selektiven, ker daje prednost le nekaterim skupinam družb, ki izvajajo nekatere naložbe v tujini, in da ta značilnost ni utemeljena z naravo sheme, ne glede na to, ali je referenčni sistem opredeljen kot pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena na podlagi španskega davčnega sistema (glej uvodne izjave od 92 do 114) ali kot davčna obravnava dobrega imena, ki izhaja iz ekonomskega interesa v družbi rezidentki iz države, ki ni Španija (glej uvodne izjave od 115 do 119). Komisija meni, da je treba zadevni ukrep presoditi ob upoštevanju splošnih določb sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, kot se uporablja za razmere, v katerih nastanek dobrega imena vodi k davčni ugodnosti (glej uvodne izjave od 35 do 55), zlasti ker Komisija meni, da primeri, v katerih je mogoče amortizirati finančno dobro ime, ne zajemajo celotne kategorije davčnih zavezancev v dejansko in pravno primerljivem položaju.

| (90) | Poleg tega Komisija sklepa, da tudi če bi bil izbran drug referenčni sistem, ki se zgleduje po tistem, ki so ga predlagali španski organi (glej uvodne izjave od 56 do 58), bi zadevni ukrep še vedno pomenil ukrep državne pomoči, predvsem zaradi različnih dejanskih in pravno primerljivih položajev, ki se zahtevajo v različnih okoliščinah za izkoriščanje ugodnosti iz določb o dobrem imenu, ki izhaja iz ekonomskega interesa, pridobljenega v družbi rezidentki v državi, ki ni Španija. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega Komisija sklepa, da tudi če bi bil izbran drug referenčni sistem, ki se zgleduje po tistem, ki so ga predlagali španski organi (glej uvodne izjave od 56 do 58), bi zadevni ukrep še vedno pomenil ukrep državne pomoči, predvsem zaradi različnih dejanskih in pravno primerljivih položajev, ki se zahtevajo v različnih okoliščinah za izkoriščanje ugodnosti iz določb o dobrem imenu, ki izhaja iz ekonomskega interesa, pridobljenega v družbi rezidentki v državi, ki ni Španija.

| (91) | V skladu s tem drugim scenarijem je zadevni ukrep preveč nenatančen in samovoljen, ker ne določa nobenih pogojev, kot je obstoj posebnih, pravno omejenih položajev, ki bi utemeljevali različno davčno obravnavo. Posledično imajo nazadnje primeri, za katere ni bilo dokazano, da so dovolj različni za utemeljitev selektivne izjeme od splošnega pravila o dobrem imenu, koristi od zadevnega ukrepa. Zato Komisija meni, da zadevni ukrep sestavlja davčna olajšava za posebne vrste stroškov in diskriminacijsko zajema obsežno kategorijo transakcij, česar ni mogoče utemeljiti z objektivnimi razlikami med davčnimi zavezanci, zato povzroča izkrivljanje konkurence (53). |
| --- | --- |

(91)

V skladu s tem drugim scenarijem je zadevni ukrep preveč nenatančen in samovoljen, ker ne določa nobenih pogojev, kot je obstoj posebnih, pravno omejenih položajev, ki bi utemeljevali različno davčno obravnavo. Posledično imajo nazadnje primeri, za katere ni bilo dokazano, da so dovolj različni za utemeljitev selektivne izjeme od splošnega pravila o dobrem imenu, koristi od zadevnega ukrepa. Zato Komisija meni, da zadevni ukrep sestavlja davčna olajšava za posebne vrste stroškov in diskriminacijsko zajema obsežno kategorijo transakcij, česar ni mogoče utemeljiti z objektivnimi razlikami med davčnimi zavezanci, zato povzroča izkrivljanje konkurence (53).

A.1   Davčna obravnava finančnega dobrega imena na podlagi španskega davčnega sistema v zvezi s prevzemi znotraj Skupnosti

A.1.1   Referenčni sistem

| (92) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da je ustrezen referenčni sistem španski sistem o davku od dohodkov pravnih oseb, zlasti pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena, ki jih vsebuje španski davčni sistem. Ta pristop je v skladu s predhodno prakso Komisije in sodno prakso evropskih sodišč, ki običajni sistem o davku od dohodkov pravnih oseb obravnavajo kot referenčni sistem (54). V pripombah španskih organov je poudarjeno, da so zaradi ovir pri čezmejnih poslovnih združitvah davčni zavezanci, ki kupujejo deleže v domačih družbah, v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot tisti, ki kupujejo deleže v tujih družbah. Po mnenju španskih organov so razlog za to ovire, ki po prevzemu deležev španskim vlagateljem ne omogočajo izvajanja čezmejnih združitev, medtem ko je to na nacionalni ravni mogoče. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da je ustrezen referenčni sistem španski sistem o davku od dohodkov pravnih oseb, zlasti pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena, ki jih vsebuje španski davčni sistem. Ta pristop je v skladu s predhodno prakso Komisije in sodno prakso evropskih sodišč, ki običajni sistem o davku od dohodkov pravnih oseb obravnavajo kot referenčni sistem (54). V pripombah španskih organov je poudarjeno, da so zaradi ovir pri čezmejnih poslovnih združitvah davčni zavezanci, ki kupujejo deleže v domačih družbah, v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot tisti, ki kupujejo deleže v tujih družbah. Po mnenju španskih organov so razlog za to ovire, ki po prevzemu deležev španskim vlagateljem ne omogočajo izvajanja čezmejnih združitev, medtem ko je to na nacionalni ravni mogoče.

| (93) | Prvič, v zvezi z obstojem domnevnih ovir je treba poudariti, da španski organi in trideset zainteresiranih strani niso zagotovili podrobnih informacij o obstoju takih ovir in so se tudi v zadnjih predloženih dopisih omejili na splošne in neutemeljene trditve, ki poudarjajo splošne značilnosti, kot so razlike, ki izhajajo iz neizvajanja Direktive o pravu družb, razlike v zvezi s pravicami manjšinskih delničarjev, pravicami upnikov, delovnim pravom, nacionalno blagovno znamko in splošnimi političnimi ali trgovinskimi pomisleki. Če bi bilo take neutemeljene in splošne elemente mogoče upoštevati za določanje področja uporabe člena 87 Pogodbe, bi obstajalo tveganje, da bi pojem pomoči postal večinoma poljuben. Poleg tega te subjektivne trditve niso niti razvite niti upravičene. Poleg tega se španski organi sklicujejo tudi na poročilo Komisije o izvajanju Direktive o ponudbah za prevzem (55), vendar niso pojasnili povezave med ovirami za prevzeme in domnevnimi ovirami za čezmejne poslovne združitve. |
| --- | --- |

(93)

Prvič, v zvezi z obstojem domnevnih ovir je treba poudariti, da španski organi in trideset zainteresiranih strani niso zagotovili podrobnih informacij o obstoju takih ovir in so se tudi v zadnjih predloženih dopisih omejili na splošne in neutemeljene trditve, ki poudarjajo splošne značilnosti, kot so razlike, ki izhajajo iz neizvajanja Direktive o pravu družb, razlike v zvezi s pravicami manjšinskih delničarjev, pravicami upnikov, delovnim pravom, nacionalno blagovno znamko in splošnimi političnimi ali trgovinskimi pomisleki. Če bi bilo take neutemeljene in splošne elemente mogoče upoštevati za določanje področja uporabe člena 87 Pogodbe, bi obstajalo tveganje, da bi pojem pomoči postal večinoma poljuben. Poleg tega te subjektivne trditve niso niti razvite niti upravičene. Poleg tega se španski organi sklicujejo tudi na poročilo Komisije o izvajanju Direktive o ponudbah za prevzem (55), vendar niso pojasnili povezave med ovirami za prevzeme in domnevnimi ovirami za čezmejne poslovne združitve.

| (94) | Drugič, v zvezi z naravo teh domnevnih ovir španski organi in trideset strani niso izrecno opredelili nobene davčne ovire na skupnem trgu. Davčne ovire za čezmejne poslovne združitve so bile odpravljene 1. januarja 1992, ko so morale države članice začeti izvajati Direktivo o čezmejni obdavčitvi. Davčna obravnava poslovnih združitev, naj bodo to domače ali čezmejne operacije, se torej šteje za usklajeno. V zvezi z nedavčnimi ovirami in zlasti ovirami v pravu družb, pripisljivimi za državo sedeža ciljne družbe, Komisija meni, da so bile od 8. oktobra 2004, to je datuma Direktive Sveta 2001/86/ES z dne8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (56), skupaj z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (57), ali, najpozneje, od datuma prenosa (58) Direktive o čezmejnih združitvah, ovire za poslovne združitve na skupnem trgu odpravljene. Zato je najpozneje od 15. decembra 2007 obravnava poslovnih združitev v pravu družb enaka za domače in čezmejne operacije. V preambuli španskega zakona št. 3/2009 z dne 3. aprila 2009 o strukturnih spremembah družb (59), s katerim se prenaša Direktiva o pravu družb, je ta analiza potrjena z navedbo, da je „[...] španska praksa že seznanjena s čezmejnimi združitvami med družbami, za katere veljajo zakoni različnih držav članic [...]“. Španski organi ali trideset zainteresiranih strani Komisiji niso priglasili nobene druge utemeljene ovire, ki bi upravičevala različno pravno obravnavo kot v primeru zadevnega ukrepa. Čeprav so španski organi 16. junija 2009 predložili seznam težav (60), ki so povezane z omejitvami za čezmejne poslovne združitve, ta dokument ne vsebuje utemeljenih informacij ali pomembnih dejanskih elementov, ki upravičujejo diskriminacijske vidike zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(94)

Drugič, v zvezi z naravo teh domnevnih ovir španski organi in trideset strani niso izrecno opredelili nobene davčne ovire na skupnem trgu. Davčne ovire za čezmejne poslovne združitve so bile odpravljene 1. januarja 1992, ko so morale države članice začeti izvajati Direktivo o čezmejni obdavčitvi. Davčna obravnava poslovnih združitev, naj bodo to domače ali čezmejne operacije, se torej šteje za usklajeno. V zvezi z nedavčnimi ovirami in zlasti ovirami v pravu družb, pripisljivimi za državo sedeža ciljne družbe, Komisija meni, da so bile od 8. oktobra 2004, to je datuma Direktive Sveta 2001/86/ES z dne8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (56), skupaj z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (57), ali, najpozneje, od datuma prenosa (58) Direktive o čezmejnih združitvah, ovire za poslovne združitve na skupnem trgu odpravljene. Zato je najpozneje od 15. decembra 2007 obravnava poslovnih združitev v pravu družb enaka za domače in čezmejne operacije. V preambuli španskega zakona št. 3/2009 z dne 3. aprila 2009 o strukturnih spremembah družb (59), s katerim se prenaša Direktiva o pravu družb, je ta analiza potrjena z navedbo, da je „[...] španska praksa že seznanjena s čezmejnimi združitvami med družbami, za katere veljajo zakoni različnih držav članic [...]“. Španski organi ali trideset zainteresiranih strani Komisiji niso priglasili nobene druge utemeljene ovire, ki bi upravičevala različno pravno obravnavo kot v primeru zadevnega ukrepa. Čeprav so španski organi 16. junija 2009 predložili seznam težav (60), ki so povezane z omejitvami za čezmejne poslovne združitve, ta dokument ne vsebuje utemeljenih informacij ali pomembnih dejanskih elementov, ki upravičujejo diskriminacijske vidike zadevnega ukrepa.

| (95) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da v skladu s sodno prakso Sodišča (61), če države članice ne obravnavajo čezmejnih poslovnih združitev podobno kot domačih poslovnih združitev, to lahko pomeni kršenje obveznosti na podlagi Pogodbe. Če se z nacionalno zakonodajo uveljavi različna obravnava družb glede na notranjo ali čezmejno naravo združitve, je dejansko verjetno, da to poslabša izvajanje pravice do ustanavljanja, določene v Pogodbi. Natančneje, „[t]ako različno obravnavanje pomeni omejitev v smislu členov 43 ES in 48 ES, ki je v nasprotju s pravico do ustanavljanja in se lahko dovoli samo, če zasleduje zakoniti cilj, ki je združljiv s Pogodbo in če jo upravičujejo višji razlogi v splošnem interesu.“ (62) Poleg tega je treba opozoriti, da diskrecijska pravica, dodeljena Komisiji pri uporabi člena 87(3) Pogodbe, Komisiji ne dovoljuje, da državam članicam odobri odstopanje od določb zakonodaje Skupnosti, razen od tistih, ki zadevajo uporabo člena 87(1) Pogodbe (63). |
| --- | --- |

(95)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da v skladu s sodno prakso Sodišča (61), če države članice ne obravnavajo čezmejnih poslovnih združitev podobno kot domačih poslovnih združitev, to lahko pomeni kršenje obveznosti na podlagi Pogodbe. Če se z nacionalno zakonodajo uveljavi različna obravnava družb glede na notranjo ali čezmejno naravo združitve, je dejansko verjetno, da to poslabša izvajanje pravice do ustanavljanja, določene v Pogodbi. Natančneje, „[t]ako različno obravnavanje pomeni omejitev v smislu členov 43 ES in 48 ES, ki je v nasprotju s pravico do ustanavljanja in se lahko dovoli samo, če zasleduje zakoniti cilj, ki je združljiv s Pogodbo in če jo upravičujejo višji razlogi v splošnem interesu.“ (62) Poleg tega je treba opozoriti, da diskrecijska pravica, dodeljena Komisiji pri uporabi člena 87(3) Pogodbe, Komisiji ne dovoljuje, da državam članicam odobri odstopanje od določb zakonodaje Skupnosti, razen od tistih, ki zadevajo uporabo člena 87(1) Pogodbe (63).

| (96) | Glede na navedeno Komisija meni, da ni razloga za odstopanje od referenčnega sistema v odločitvi o sprožitvi postopka: ustrezni referenčni okvir za presojo zadevnega ukrepa sestavljajo splošni španski sistem o davku od dohodkov pravnih oseb in, natančneje, pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena iz tega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(96)

Glede na navedeno Komisija meni, da ni razloga za odstopanje od referenčnega sistema v odločitvi o sprožitvi postopka: ustrezni referenčni okvir za presojo zadevnega ukrepa sestavljajo splošni španski sistem o davku od dohodkov pravnih oseb in, natančneje, pravila o davčni obravnavi finančnega dobrega imena iz tega davčnega sistema.

A.1.2   Obstoj izjeme v referenčnem sistemu

| (97) | Davčna osnova se na podlagi španskega davčnega sistema izračuna iz bilance stanja, ki se nato prilagodi z uporabo posebnih davčnih pravil. Komisija v uvodni pripombi in podredno ugotavlja, da zadevni ukrep odstopa od španskega računovodskega sistema. Pojav finančnega dobrega imena se lahko izračuna le v povzetku s konsolidacijo računov ciljne družbe z računi prevzemne družbe. Vendar se na podlagi španskega računovodskega sistema konsolidacija računov zahteva v primeru „nadzora“ (64) ter se opravi za domača in tuja združenja družb, da se zagotovi globalni položaj skupine družb, za katere velja enoten nadzor. Tak položaj domnevno obstaja (65), če ima na primer matična družba večino glasovalnih pravic odvisne družbe. Kljub temu zadevni ukrep ne zahteva nobenega takega nadzora in se uporablja pri vsaj 5-odstotnem deležu. Nazadnje, Komisija tudi ugotavlja, da v skladu z računovodskimi pravili od 1. januarja 2005 (66) nobena družba ne more več amortizirati finančnega dobrega imena. Dejansko se v zvezi s tem trideset zainteresiranih strani sklicuje na določbe (67), ki na podlagi sedanjega španskega računovodskega sistema ne veljajo več. Kot posledica zakona št. 16/2007 z dne 4. julija 2007 o preoblikovanju in prilagoditvi gospodarskega prava na področju računovodstva za namene mednarodnega računovodskega usklajevanja na podlagi zakonodaje EU in kraljeve uredbe št. 1514/2007 z dne 16. novembra 2007 o splošnem računovodskem načrtu z računovodskega vidika niti amortizacija dobrega imena niti finančnega dobrega imena ni več dovoljena. Te spremembe španske računovodske zakonodaje so v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (68). Zato glede na te pomisleke zadevni ukrep pomeni odstopanje od običajnih računovodskih pravil, ki se uporabljajo v Španiji. |
| --- | --- |

(97)

Davčna osnova se na podlagi španskega davčnega sistema izračuna iz bilance stanja, ki se nato prilagodi z uporabo posebnih davčnih pravil. Komisija v uvodni pripombi in podredno ugotavlja, da zadevni ukrep odstopa od španskega računovodskega sistema. Pojav finančnega dobrega imena se lahko izračuna le v povzetku s konsolidacijo računov ciljne družbe z računi prevzemne družbe. Vendar se na podlagi španskega računovodskega sistema konsolidacija računov zahteva v primeru „nadzora“ (64) ter se opravi za domača in tuja združenja družb, da se zagotovi globalni položaj skupine družb, za katere velja enoten nadzor. Tak položaj domnevno obstaja (65), če ima na primer matična družba večino glasovalnih pravic odvisne družbe. Kljub temu zadevni ukrep ne zahteva nobenega takega nadzora in se uporablja pri vsaj 5-odstotnem deležu. Nazadnje, Komisija tudi ugotavlja, da v skladu z računovodskimi pravili od 1. januarja 2005 (66) nobena družba ne more več amortizirati finančnega dobrega imena. Dejansko se v zvezi s tem trideset zainteresiranih strani sklicuje na določbe (67), ki na podlagi sedanjega španskega računovodskega sistema ne veljajo več. Kot posledica zakona št. 16/2007 z dne 4. julija 2007 o preoblikovanju in prilagoditvi gospodarskega prava na področju računovodstva za namene mednarodnega računovodskega usklajevanja na podlagi zakonodaje EU in kraljeve uredbe št. 1514/2007 z dne 16. novembra 2007 o splošnem računovodskem načrtu z računovodskega vidika niti amortizacija dobrega imena niti finančnega dobrega imena ni več dovoljena. Te spremembe španske računovodske zakonodaje so v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (68). Zato glede na te pomisleke zadevni ukrep pomeni odstopanje od običajnih računovodskih pravil, ki se uporabljajo v Španiji.

| (98) | Glede na navedeno in zaradi davčne narave zadevnega ukrepa je treba obstoj izjeme presoditi v primerjavi z referenčnim davčnim sistemom, in ne le na osnovi računovodstva. Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da španski davčni sistem nikoli ni dovoljeval amortizacije finančnega dobrega imena, razen na podlagi člena 12(5) TRLIS. Zlasti taka amortizacija ni mogoča za domače transakcije. To dokazujejo naslednji dejavniki: |
| --- | --- |

(98)

Glede na navedeno in zaradi davčne narave zadevnega ukrepa je treba obstoj izjeme presoditi v primerjavi z referenčnim davčnim sistemom, in ne le na osnovi računovodstva. Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da španski davčni sistem nikoli ni dovoljeval amortizacije finančnega dobrega imena, razen na podlagi člena 12(5) TRLIS. Zlasti taka amortizacija ni mogoča za domače transakcije. To dokazujejo naslednji dejavniki:

| (99) | Za namene španskega davka se lahko dobro ime knjiži posebej po poslovni združitvi (69), ki se izvede v primeru prevzema ali prenosa sredstev, ki sestavljajo neodvisno družbo, ali po zakoniti poslovni združitvi. V takih primerih dobro ime nastane kot računovodska razlika med stroški prevzema in tržno vrednostjo sredstev, ki sestavljajo prevzeto družbo ali so v lasti skupne družbe. Če se prevzem poslovanja družbe izvede s prevzemom njenih delnic, kot v primeru zadevnega ukrepa, lahko dobro ime nastane le, če se prevzemna družba nato poveže s prevzeto družbo, nad katero nato dobi nadzor. |
| --- | --- |

(99)

Za namene španskega davka se lahko dobro ime knjiži posebej po poslovni združitvi (69), ki se izvede v primeru prevzema ali prenosa sredstev, ki sestavljajo neodvisno družbo, ali po zakoniti poslovni združitvi. V takih primerih dobro ime nastane kot računovodska razlika med stroški prevzema in tržno vrednostjo sredstev, ki sestavljajo prevzeto družbo ali so v lasti skupne družbe. Če se prevzem poslovanja družbe izvede s prevzemom njenih delnic, kot v primeru zadevnega ukrepa, lahko dobro ime nastane le, če se prevzemna družba nato poveže s prevzeto družbo, nad katero nato dobi nadzor.

| (100) | Vendar na podlagi zadevnega ukrepa ni potreben niti nadzor niti združitev obeh družb. Zadostuje že prevzem vsaj 5-odstotnega deleža v tuji družbi. Tako z omogočanjem, da se finančno dobro ime, to je dobro ime, ki bi se knjižilo, če bi se družbi združili, pojavi posebej, čeprav poslovna združitev ne obstaja, pomeni odstopanje od referenčnega sistema. Poudariti je treba, da vzrok odstopanja ni trajanje obdobja, med katerim se finančno dobro ime amortizira, v primerjavi z obdobjem, ki se uporablja za običajno dobro ime (70), ampak različna obravnava domačih in čezmejnih transakcij. Zadevni ukrep se ne more šteti za novo splošno računovodsko pravilo samo po sebi, ker amortizacija finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema domačih deležev, ni dovoljena. Glede na navedene pomisleke Komisija sklepa, da zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema. Kot bo dokazano v uvodnih izjavah od 128 do 138, Komisija meni, da niti španski organi niti trideset zainteresiranih strani niso predložili dovolj prepričljivih argumentov, da bi spremenili ta sklep. |
| --- | --- |

(100)

Vendar na podlagi zadevnega ukrepa ni potreben niti nadzor niti združitev obeh družb. Zadostuje že prevzem vsaj 5-odstotnega deleža v tuji družbi. Tako z omogočanjem, da se finančno dobro ime, to je dobro ime, ki bi se knjižilo, če bi se družbi združili, pojavi posebej, čeprav poslovna združitev ne obstaja, pomeni odstopanje od referenčnega sistema. Poudariti je treba, da vzrok odstopanja ni trajanje obdobja, med katerim se finančno dobro ime amortizira, v primerjavi z obdobjem, ki se uporablja za običajno dobro ime (70), ampak različna obravnava domačih in čezmejnih transakcij. Zadevni ukrep se ne more šteti za novo splošno računovodsko pravilo samo po sebi, ker amortizacija finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema domačih deležev, ni dovoljena. Glede na navedene pomisleke Komisija sklepa, da zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema. Kot bo dokazano v uvodnih izjavah od 128 do 138, Komisija meni, da niti španski organi niti trideset zainteresiranih strani niso predložili dovolj prepričljivih argumentov, da bi spremenili ta sklep.

A.1.3   Obstoj prednosti

| (101) | Na podlagi člena 12(5) TRLIS je mogoče del finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema deležev v tujih družbah, odšteti od davčne osnove z odstopanjem od referenčnega sistema. Člen 12(5) TRLIS zato upravičencem z zmanjšanjem davčne obremenitve zagotavlja gospodarsko prednost. Prednost je v obliki zmanjšanja davka, ki bi ga sicer zadevne družbe morale plačati. To zmanjšanje je sorazmerno z razliko med plačano ceno prevzema in tržno vrednostjo osnovnih knjiženih sredstev iz kupljenih deležev. |
| --- | --- |

(101)

Na podlagi člena 12(5) TRLIS je mogoče del finančnega dobrega imena, ki izhaja iz prevzema deležev v tujih družbah, odšteti od davčne osnove z odstopanjem od referenčnega sistema. Člen 12(5) TRLIS zato upravičencem z zmanjšanjem davčne obremenitve zagotavlja gospodarsko prednost. Prednost je v obliki zmanjšanja davka, ki bi ga sicer zadevne družbe morale plačati. To zmanjšanje je sorazmerno z razliko med plačano ceno prevzema in tržno vrednostjo osnovnih knjiženih sredstev iz kupljenih deležev.

| (102) | Natančen znesek prednosti ob upoštevanju plačane cene prevzema ustreza neto diskontni vrednosti zmanjšane davčne obremenitve na podlagi amortizacije, ki se odšteva v obdobju amortizacije po prevzemu. Zato je znesek odvisen od stopnje davka od dohodka pravnih oseb v ustreznih letih in uporabljene diskontne obrestne mere. |
| --- | --- |

(102)

Natančen znesek prednosti ob upoštevanju plačane cene prevzema ustreza neto diskontni vrednosti zmanjšane davčne obremenitve na podlagi amortizacije, ki se odšteva v obdobju amortizacije po prevzemu. Zato je znesek odvisen od stopnje davka od dohodka pravnih oseb v ustreznih letih in uporabljene diskontne obrestne mere.

| (103) | Če se prevzeti deleži preprodajo, se del te prednosti nadomesti z davkom na kapitalski dobiček. Če se tuji zadevni delež preproda, dejansko z omogočanjem amortizacije finančnega dobrega imena odbiti znesek vodi v povečanje kapitalskih dobičkov, ki se zaračunajo ob prodaji. Vendar v primeru nejasnih razmer prednost ne bi popolnoma izginila, ker se pri poznejši obdavčitvi stroški likvidnosti ne upoštevajo. Kot sta pravilno poudarili dve strani, je z gospodarskega vidika znesek prednosti vsaj podoben znesku brezobrestne kreditne linije, ki omogoča do dvajset letnih črpanj dvajsetine finančnega dobrega imena, dokler se deleži vodijo v knjigah davčnih zavezancev. |
| --- | --- |

(103)

Če se prevzeti deleži preprodajo, se del te prednosti nadomesti z davkom na kapitalski dobiček. Če se tuji zadevni delež preproda, dejansko z omogočanjem amortizacije finančnega dobrega imena odbiti znesek vodi v povečanje kapitalskih dobičkov, ki se zaračunajo ob prodaji. Vendar v primeru nejasnih razmer prednost ne bi popolnoma izginila, ker se pri poznejši obdavčitvi stroški likvidnosti ne upoštevajo. Kot sta pravilno poudarili dve strani, je z gospodarskega vidika znesek prednosti vsaj podoben znesku brezobrestne kreditne linije, ki omogoča do dvajset letnih črpanj dvajsetine finančnega dobrega imena, dokler se deleži vodijo v knjigah davčnih zavezancev.

| (104) | V hipotetičnem primeru, ki ga je Komisija navedla že v odločitvi o sprožitvi postopka, bi delež, prevzet v letu 2002, prinesel prednost, ki ustreza 20,6 % zneska finančnega dobrega imena, če se domneva 5-odstotno (71) diskontno obrestno mero in ob upoštevanju sedanje strukture stopenj davka od dohodkov pravnih oseb do leta 2022, kot je zdaj določeno v zakonu št. 35/2006 (72). Tretje strani tem številkam niso oporekale. Če se prevzeti deleži preprodajo, prednost ustreza obrestim, ki bi se zaračunale davčnemu zavezancu za kreditno linijo z značilnostmi, opisanimi v predhodni uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(104)

V hipotetičnem primeru, ki ga je Komisija navedla že v odločitvi o sprožitvi postopka, bi delež, prevzet v letu 2002, prinesel prednost, ki ustreza 20,6 % zneska finančnega dobrega imena, če se domneva 5-odstotno (71) diskontno obrestno mero in ob upoštevanju sedanje strukture stopenj davka od dohodkov pravnih oseb do leta 2022, kot je zdaj določeno v zakonu št. 35/2006 (72). Tretje strani tem številkam niso oporekale. Če se prevzeti deleži preprodajo, prednost ustreza obrestim, ki bi se zaračunale davčnemu zavezancu za kreditno linijo z značilnostmi, opisanimi v predhodni uvodni izjavi.

| (105) | Nazadnje, Komisija ne more sprejeti stališč španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani, da je končni upravičenec zadevnega ukrepa prodajalec tujega deleža, ker prejme višjo ceno. Prvič, ni mehanizma, ki bi zagotavljal, da se prednost v celoti prenese na prodajalca. Drugič, cena prevzema temelji na vrsti različnih elementov, ne le na zadevnem ukrepu. Tretjič, če se v hipotetičnem primeru gospodarska prednost prenese na prodajalca, bi prevzemnik zaradi zadevnega ukrepa zvišal svojo ceno prevzema, kar je najpomembneje v primeru transakcije konkurenčnega prevzema. |
| --- | --- |

(105)

Nazadnje, Komisija ne more sprejeti stališč španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani, da je končni upravičenec zadevnega ukrepa prodajalec tujega deleža, ker prejme višjo ceno. Prvič, ni mehanizma, ki bi zagotavljal, da se prednost v celoti prenese na prodajalca. Drugič, cena prevzema temelji na vrsti različnih elementov, ne le na zadevnem ukrepu. Tretjič, če se v hipotetičnem primeru gospodarska prednost prenese na prodajalca, bi prevzemnik zaradi zadevnega ukrepa zvišal svojo ceno prevzema, kar je najpomembneje v primeru transakcije konkurenčnega prevzema.

| (106) | Zato mora Komisija sklepati, da zadevni ukrep ob prevzemu tujih deležev vsekakor zagotavlja prednost. |
| --- | --- |

(106)

Zato mora Komisija sklepati, da zadevni ukrep ob prevzemu tujih deležev vsekakor zagotavlja prednost.

A.1.4   Utemeljitev ukrepa po logiki španskega davčnega sistema

| (107) | Komisija meni, da na podlagi ustaljene sodne prakse Sodišča (73) ukrepi, s katerimi se uvaja razlikovanje med družbami, ne pomenijo državne pomoči, če to razlikovanje temelji na naravi ali celotni strukturi sistema stroškov, katerega del so. Ta utemeljitev na podlagi narave ali celotne strukture davčnega sistema kaže na skladnost posebnega davčnega ukrepa z notranjo logiko davčnega sistema na splošno. |
| --- | --- |

(107)

Komisija meni, da na podlagi ustaljene sodne prakse Sodišča (73) ukrepi, s katerimi se uvaja razlikovanje med družbami, ne pomenijo državne pomoči, če to razlikovanje temelji na naravi ali celotni strukturi sistema stroškov, katerega del so. Ta utemeljitev na podlagi narave ali celotne strukture davčnega sistema kaže na skladnost posebnega davčnega ukrepa z notranjo logiko davčnega sistema na splošno.

| (108) | V tem smislu Komisija meni, prvič, da španski organi niso dokazali, da bi bil učinek zadevnega ukrepa odprava dvojnega obdavčevanja. S shemo se dejansko ne vzpostavljajo pogoji za dokaz, da je bil prodajalec učinkovito obdavčen na dobiček iz prenosa deleža, čeprav tak pogoj velja za amortizacijo dobrega imena na podlagi poslovne združitve (74). Poudariti je treba, da čeprav španski organi trdijo, da niso pristojni za nadzor nad tujim prodajalcem, ki izvaja operacije v tujini, Komisija ugotavlja, da se ta pogoj zahteva za izvajanje drugih španskih davčnih določb (75), vendar ne za zadevni ukrep. |
| --- | --- |

(108)

V tem smislu Komisija meni, prvič, da španski organi niso dokazali, da bi bil učinek zadevnega ukrepa odprava dvojnega obdavčevanja. S shemo se dejansko ne vzpostavljajo pogoji za dokaz, da je bil prodajalec učinkovito obdavčen na dobiček iz prenosa deleža, čeprav tak pogoj velja za amortizacijo dobrega imena na podlagi poslovne združitve (74). Poudariti je treba, da čeprav španski organi trdijo, da niso pristojni za nadzor nad tujim prodajalcem, ki izvaja operacije v tujini, Komisija ugotavlja, da se ta pogoj zahteva za izvajanje drugih španskih davčnih določb (75), vendar ne za zadevni ukrep.

| (109) | Drugič, izpodbijani akt ne pomeni mehanizma za preprečevanje dvojnega obdavčevanja prihodnjih dividend, ki bi bile obdavčene po prihodnjih dobičkih, in se ne smejo obdavčiti dvakrat, ko se razdelijo družbi z znatnim deležem, za katerega prevzem je bilo plačano finančno dobro ime. Dejansko izpodbijani akt ne vzpostavlja povezave med prejetimi dividendami in odbitkom, ki se prejme kot posledica ukrepa. Nasprotno, prejete dividende iz znatnega deleža imajo že korist od izjeme iz člena 21 TRLIS in neposredne davčne nevtralnosti iz člena 32 TRLIS za izogibanje mednarodnemu dvojnemu obdavčevanju. V zvezi s tem amortizacija finančnega dobrega imena prinese dodatno prednost v zvezi s prevzemom znatnih deležev v tujih družbah. |
| --- | --- |

(109)

Drugič, izpodbijani akt ne pomeni mehanizma za preprečevanje dvojnega obdavčevanja prihodnjih dividend, ki bi bile obdavčene po prihodnjih dobičkih, in se ne smejo obdavčiti dvakrat, ko se razdelijo družbi z znatnim deležem, za katerega prevzem je bilo plačano finančno dobro ime. Dejansko izpodbijani akt ne vzpostavlja povezave med prejetimi dividendami in odbitkom, ki se prejme kot posledica ukrepa. Nasprotno, prejete dividende iz znatnega deleža imajo že korist od izjeme iz člena 21 TRLIS in neposredne davčne nevtralnosti iz člena 32 TRLIS za izogibanje mednarodnemu dvojnemu obdavčevanju. V zvezi s tem amortizacija finančnega dobrega imena prinese dodatno prednost v zvezi s prevzemom znatnih deležev v tujih družbah.

| (110) | Tretjič, španski organi niso dokazali, da bi zadevni ukrep pomenil širitev pravil o oslabitvi, v katerih je predviden objektivni dokaz za izgube na podlagi podrobnega in objektivnega izračuna, ki pa se za zadevni ukrep ne zahteva. Ravno nasprotno, člen 12(3) TRLIS dovoljuje delne odbitke za amortizacijo kapitalske udeležbe v domačih in tujih družbah, ki ne kotirajo na sekundarnem trgu, za oslabitve med začetkom in koncem davčnega leta. Zadevni ukrep, ki je za upravičence skladen s členom 12(3) TRLIS (76), določa nadaljnje odbitke, ki presegajo znižanje teoretične računovodske vrednosti, povezane z oslabitvijo. |
| --- | --- |

(110)

Tretjič, španski organi niso dokazali, da bi zadevni ukrep pomenil širitev pravil o oslabitvi, v katerih je predviden objektivni dokaz za izgube na podlagi podrobnega in objektivnega izračuna, ki pa se za zadevni ukrep ne zahteva. Ravno nasprotno, člen 12(3) TRLIS dovoljuje delne odbitke za amortizacijo kapitalske udeležbe v domačih in tujih družbah, ki ne kotirajo na sekundarnem trgu, za oslabitve med začetkom in koncem davčnega leta. Zadevni ukrep, ki je za upravičence skladen s členom 12(3) TRLIS (76), določa nadaljnje odbitke, ki presegajo znižanje teoretične računovodske vrednosti, povezane z oslabitvijo.

| (111) | Četrtič, Komisija ugotavlja, da se finančno dobro ime, ki izhaja iz prevzema španskih deležev, ne more amortizirati, medtem ko se finančno dobro ime tujih družb lahko amortizira pod nekaterimi pogoji. Različna davčna obravnava finančnega dobrega imena tujih družb v primerjavi z domačimi družbami je razlikovanje, uvedeno z zadevnim ukrepom, ki ni niti potreben niti sorazmeren glede na logiko davčnega sistema. Dejansko je po mnenju Komisije nesorazmerno, da se z zadevno shemo uveljavlja bistveno drugačna nominalna in dejanska obdavčitev družb v primerljivih položajih le zato, ker so nekatere od njih vključene v naložbene priložnosti v tujini. |
| --- | --- |

(111)

Četrtič, Komisija ugotavlja, da se finančno dobro ime, ki izhaja iz prevzema španskih deležev, ne more amortizirati, medtem ko se finančno dobro ime tujih družb lahko amortizira pod nekaterimi pogoji. Različna davčna obravnava finančnega dobrega imena tujih družb v primerjavi z domačimi družbami je razlikovanje, uvedeno z zadevnim ukrepom, ki ni niti potreben niti sorazmeren glede na logiko davčnega sistema. Dejansko je po mnenju Komisije nesorazmerno, da se z zadevno shemo uveljavlja bistveno drugačna nominalna in dejanska obdavčitev družb v primerljivih položajih le zato, ker so nekatere od njih vključene v naložbene priložnosti v tujini.

| (112) | Nazadnje, španski organi trdijo tudi, da je zadevni ukrep upravičen zaradi načela nevtralnosti, ki ga je treba uporabiti v okviru davka od dohodkov pravnih oseb (77). Seveda je bilo ob uvedbi zadevnega ukrepa v obrazložitvenem memorandumu veljavnega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (78) pojasnjeno sklicevanje na to načelo. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je „načelo konkurenčnosti“ (79), na katero se sklicujejo španski organi, ki izrecno navajajo „povečanje izvoza“, prav tako gonilo te reforme. V tem okviru je treba opozoriti, da je v skladu s prejšnjimi odločitvami Komisije (80) nesorazmerno odobriti različno dejansko obdavčitev družb v primerljivih položajih le zato, ker so vključene v izvozne dejavnosti ali si prizadevajo za naložbene priložnosti v tujini. Poleg tega Komisija opozarja, da je Sodišče (81) navedlo: „Čeprav sta načeli enakosti davčnih zavezancev in enake davčne obremenitve gotovo del temeljev španskega davčnega sistema, ne zahtevata, da se davčne zavezance v različnih položajih obravnava enako [...]“. |
| --- | --- |

(112)

Nazadnje, španski organi trdijo tudi, da je zadevni ukrep upravičen zaradi načela nevtralnosti, ki ga je treba uporabiti v okviru davka od dohodkov pravnih oseb (77). Seveda je bilo ob uvedbi zadevnega ukrepa v obrazložitvenem memorandumu veljavnega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (78) pojasnjeno sklicevanje na to načelo. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je „načelo konkurenčnosti“ (79), na katero se sklicujejo španski organi, ki izrecno navajajo „povečanje izvoza“, prav tako gonilo te reforme. V tem okviru je treba opozoriti, da je v skladu s prejšnjimi odločitvami Komisije (80) nesorazmerno odobriti različno dejansko obdavčitev družb v primerljivih položajih le zato, ker so vključene v izvozne dejavnosti ali si prizadevajo za naložbene priložnosti v tujini. Poleg tega Komisija opozarja, da je Sodišče (81) navedlo: „Čeprav sta načeli enakosti davčnih zavezancev in enake davčne obremenitve gotovo del temeljev španskega davčnega sistema, ne zahtevata, da se davčne zavezance v različnih položajih obravnava enako [...]“.

| (113) | Glede na navedeno Komisija meni, da z načelom nevtralnosti ni mogoče upravičiti zadevnega ukrepa. Kot sta poudarili dve strani, dejstvo, da ima prevzem 5-odstotnega manjšinskega deleža korist od zadevnega ukrepa, dejansko dokazuje, da ukrep vključuje nekatere položaje, ki si niso zares podobni. Pri tem je mogoče reči, da se položaji na podlagi referenčnega sistema, ki so dejansko in pravno različni, enako obravnavajo. Zato Komisija meni, da se za utemeljitev zadevnega ukrepa ni mogoče sklicevati na načelo nevtralnosti. |
| --- | --- |

(113)

Glede na navedeno Komisija meni, da z načelom nevtralnosti ni mogoče upravičiti zadevnega ukrepa. Kot sta poudarili dve strani, dejstvo, da ima prevzem 5-odstotnega manjšinskega deleža korist od zadevnega ukrepa, dejansko dokazuje, da ukrep vključuje nekatere položaje, ki si niso zares podobni. Pri tem je mogoče reči, da se položaji na podlagi referenčnega sistema, ki so dejansko in pravno različni, enako obravnavajo. Zato Komisija meni, da se za utemeljitev zadevnega ukrepa ni mogoče sklicevati na načelo nevtralnosti.

| (114) | Ob upoštevanju uvodnih izjav od 107 do 113 Komisija sklepa, da selektivna prednost zadevne davčne sheme ni utemeljena z naravo davčnega sistema. Zato je treba za izpodbijani akt šteti, da vključuje diskriminacijski element v obliki omejevanja glede na državo, v kateri se izvajajo transakcije, ki imajo korist od davčne prednosti (82), pri čemer ta diskriminacija ni utemeljena z logiko španskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(114)

Ob upoštevanju uvodnih izjav od 107 do 113 Komisija sklepa, da selektivna prednost zadevne davčne sheme ni utemeljena z naravo davčnega sistema. Zato je treba za izpodbijani akt šteti, da vključuje diskriminacijski element v obliki omejevanja glede na državo, v kateri se izvajajo transakcije, ki imajo korist od davčne prednosti (82), pri čemer ta diskriminacija ni utemeljena z logiko španskega davčnega sistema.

A.2   Dodatna obrazložitev: analiza zadevnega ukrepa na podlagi referenčnega sistema, ki je sestavljen iz obravnave dobrega imena v transakcijah s tretjimi državami

| (115) | Španski organi so pojasnili, da je cilj zadevnega ukrepa izogibanje različni davčni obravnavi med, po eni strani, prevzemom, ki sledi takoj po poslovni združitvi, in, po drugi strani, prevzemom deleža brez poslovne združitve. Na podlagi tega bi bilo področje uporabe izpodbijane sheme omejeno na prevzem znatnega deleža v družbi, ki nima sedeža v Španiji, ker bi nekatere ovire izvajanje čezmejne poslovne združitve oteževale bolj kot izvajanje lokalne združitve (83). Zaradi teh ovir bi bili španski davčni zavezanci, ki vlagajo v tujini, v drugačnem dejanskem in pravnem položaju od tistih, ki vlagajo v Španiji. Španski organi v povzetku dejansko navajajo (84): „Če povzamemo, sama različna narava nekaterih davčnih ukrepov ne pomeni nujno, da so državna pomoč, ker je treba te ukrepe prav tako preučiti, da bi videli, ali so za učinkovitost davčnega sistema potrebni ali funkcionalni, kot je navedeno v Obvestilu Komisije. Zato španski davčni sistem predvideva različne davčne sheme za objektivno različne položaje, kot v primeru prevzemov deležev v tujih družbah v primerjavi s prevzemi v španskih družbah (izvajanje operacij združitev, upravljanje tveganja itd. ni mogoče), da bi dosegli davčno nevtralnost, ki se nalaga s špansko domačo zakonodajo in zakonodajo Skupnosti, ter zagotavljali usklajenost in učinkovitost logike španskega davčnega sistema.“ |
| --- | --- |

(115)

Španski organi so pojasnili, da je cilj zadevnega ukrepa izogibanje različni davčni obravnavi med, po eni strani, prevzemom, ki sledi takoj po poslovni združitvi, in, po drugi strani, prevzemom deleža brez poslovne združitve. Na podlagi tega bi bilo področje uporabe izpodbijane sheme omejeno na prevzem znatnega deleža v družbi, ki nima sedeža v Španiji, ker bi nekatere ovire izvajanje čezmejne poslovne združitve oteževale bolj kot izvajanje lokalne združitve (83). Zaradi teh ovir bi bili španski davčni zavezanci, ki vlagajo v tujini, v drugačnem dejanskem in pravnem položaju od tistih, ki vlagajo v Španiji. Španski organi v povzetku dejansko navajajo (84): „Če povzamemo, sama različna narava nekaterih davčnih ukrepov ne pomeni nujno, da so državna pomoč, ker je treba te ukrepe prav tako preučiti, da bi videli, ali so za učinkovitost davčnega sistema potrebni ali funkcionalni, kot je navedeno v Obvestilu Komisije. Zato španski davčni sistem predvideva različne davčne sheme za objektivno različne položaje, kot v primeru prevzemov deležev v tujih družbah v primerjavi s prevzemi v španskih družbah (izvajanje operacij združitev, upravljanje tveganja itd. ni mogoče), da bi dosegli davčno nevtralnost, ki se nalaga s špansko domačo zakonodajo in zakonodajo Skupnosti, ter zagotavljali usklajenost in učinkovitost logike španskega davčnega sistema.“

| (116) | Po mnenju španskih organov bi bilo zagotavljanje posebne davčne obravnave za čezmejne prevzeme deležev nujno za zagotavljanje nevtralnosti španskega davčnega sistema in preprečevanje ugodnejše obravnave španskih prevzemov deležev. Zato španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da bi bil pravilen referenčni okvir za presojo zadevnega ukrepa davčna obravnava dobrega imena za tuje prevzeme. |
| --- | --- |

(116)

Po mnenju španskih organov bi bilo zagotavljanje posebne davčne obravnave za čezmejne prevzeme deležev nujno za zagotavljanje nevtralnosti španskega davčnega sistema in preprečevanje ugodnejše obravnave španskih prevzemov deležev. Zato španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da bi bil pravilen referenčni okvir za presojo zadevnega ukrepa davčna obravnava dobrega imena za tuje prevzeme.

| (117) | Čeprav Komisija meni, da španski organi in trideset zainteresiranih strani na podlagi sedanjega postopka niso zagotovili zadostnih dokazov za utemeljitev različne davčne obravnave španskih transakcij deležev in transakcij med družbami s sedežem v Skupnosti (kot je opisano v uvodnih izjavah od 92 do 96), Komisija na prvi pogled ne more popolnoma izključiti tega razlikovanja, kar zadeva transakcije v zvezi s tretjimi državami. Seveda se lahko zunaj Skupnosti pravne ovire za čezmejne poslovne združitve ohranijo, zaradi česar bi bile čezmejne transakcije v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot transakcije znotraj Skupnosti. Posledično bi bilo mogoče prevzeme zunaj Skupnosti, ki bi lahko vodili k davčni amortizaciji dobrega imena, kot v primeru večinskega deleža, izločiti iz te davčne prednosti, ker izvajanje poslovnih združitev ni mogoče. Amortizacija finančnega dobrega imena za te transakcije, ki so zunaj dejanskega in pravnega okvira Skupnosti, je lahko nujna za zagotavljanje davčne nevtralnosti. |
| --- | --- |

(117)

Čeprav Komisija meni, da španski organi in trideset zainteresiranih strani na podlagi sedanjega postopka niso zagotovili zadostnih dokazov za utemeljitev različne davčne obravnave španskih transakcij deležev in transakcij med družbami s sedežem v Skupnosti (kot je opisano v uvodnih izjavah od 92 do 96), Komisija na prvi pogled ne more popolnoma izključiti tega razlikovanja, kar zadeva transakcije v zvezi s tretjimi državami. Seveda se lahko zunaj Skupnosti pravne ovire za čezmejne poslovne združitve ohranijo, zaradi česar bi bile čezmejne transakcije v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot transakcije znotraj Skupnosti. Posledično bi bilo mogoče prevzeme zunaj Skupnosti, ki bi lahko vodili k davčni amortizaciji dobrega imena, kot v primeru večinskega deleža, izločiti iz te davčne prednosti, ker izvajanje poslovnih združitev ni mogoče. Amortizacija finančnega dobrega imena za te transakcije, ki so zunaj dejanskega in pravnega okvira Skupnosti, je lahko nujna za zagotavljanje davčne nevtralnosti.

| (118) | Zadevni ukrep, kakršen je zdaj, omogoča ločen nastanek davčne amortizacije finančnega dobrega imena, vključno s primeri, v katerih upravičenec prevzame 5-odstotni delež, zato bi zadevni ukrep lahko pomenil odstopanje od referenčnega sistema, čeprav bi bilo to opredeljeno kot v uvodni izjavi 117. |
| --- | --- |

(118)

Zadevni ukrep, kakršen je zdaj, omogoča ločen nastanek davčne amortizacije finančnega dobrega imena, vključno s primeri, v katerih upravičenec prevzame 5-odstotni delež, zato bi zadevni ukrep lahko pomenil odstopanje od referenčnega sistema, čeprav bi bilo to opredeljeno kot v uvodni izjavi 117.

| (119) | V tem okviru Komisija ohranja postopek, kakor je bil sprožen z odločitvijo o sprožitvi postopka z dne 10. oktobra 2007, odprt za prevzeme zunaj Skupnosti, ob upoštevanju novih elementov, ki so jih španski organi zagotovili v zvezi z ovirami za čezmejne združitve zunaj Skupnosti. Zato postopek, kot je bil sprožen 10. oktobra 2007, še vedno poteka za prevzeme zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

(119)

V tem okviru Komisija ohranja postopek, kakor je bil sprožen z odločitvijo o sprožitvi postopka z dne 10. oktobra 2007, odprt za prevzeme zunaj Skupnosti, ob upoštevanju novih elementov, ki so jih španski organi zagotovili v zvezi z ovirami za čezmejne združitve zunaj Skupnosti. Zato postopek, kot je bil sprožen 10. oktobra 2007, še vedno poteka za prevzeme zunaj Skupnosti.

B.   Prisotnost državnih sredstev

| (120) | Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev, ker obsega navedene davčne prihodke za znesek, ki ustreza zmanjšani davčni obveznosti družb, obdavčenih v Španiji, ki prevzamejo znaten delež v tujih družbah, za obdobje vsaj 20 let po prevzemu. |
| --- | --- |

(120)

Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev, ker obsega navedene davčne prihodke za znesek, ki ustreza zmanjšani davčni obveznosti družb, obdavčenih v Španiji, ki prevzamejo znaten delež v tujih družbah, za obdobje vsaj 20 let po prevzemu.

| (121) | Navedeni davčni prihodki ublažijo stroške, ki so običajno vključeni v proračun družbe in imajo tako podoben značaj in enak učinek kot subvencije, ne da bi bili subvencije v strogem pomenu besede. Prav tako se za ukrep, ki omogoča nekaterim družbam, da imajo korist od znižanja davka ali odložijo plačilo davka, običajno plačajo zneski za državno pomoč. S proračunskega vidika in v skladu s sodno prakso Sodišča (85) ter Obvestilom Komisije (86) zadevni ukrep vodi k izgubi davčnih prihodkov za državo, kar je posledica zmanjšanja davčne osnove, ki je enaka uporabi državnih sredstev. |
| --- | --- |

(121)

Navedeni davčni prihodki ublažijo stroške, ki so običajno vključeni v proračun družbe in imajo tako podoben značaj in enak učinek kot subvencije, ne da bi bili subvencije v strogem pomenu besede. Prav tako se za ukrep, ki omogoča nekaterim družbam, da imajo korist od znižanja davka ali odložijo plačilo davka, običajno plačajo zneski za državno pomoč. S proračunskega vidika in v skladu s sodno prakso Sodišča (85) ter Obvestilom Komisije (86) zadevni ukrep vodi k izgubi davčnih prihodkov za državo, kar je posledica zmanjšanja davčne osnove, ki je enaka uporabi državnih sredstev.

| (122) | Iz teh razlogov Komisija meni, da zadevni ukrep vključuje uporabo državnih sredstev. |
| --- | --- |

(122)

Iz teh razlogov Komisija meni, da zadevni ukrep vključuje uporabo državnih sredstev.

C.   Izkrivljanje konkurence in trgovine med državami članicami

| (123) | V skladu s sodno prakso Sodišča (87)„[...] pri opredelitvi nacionalnega ukrepa za državno pomoč ni treba ugotavljati stvarnega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak je treba le preučiti, ali te pomoči lahko vplivajo na to trgovino in izkrivljanje konkurence. Zlasti kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da pomoč na ta podjetja vpliva. Poleg tega ni potrebno, da upravičeno podjetje sodeluje v trgovini znotraj Skupnosti. Kadar namreč država članica odobri pomoč podjetju, lahko s tem ohrani ali poveča njegovo notranjo dejavnost, tako da zmanjša možnosti podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da vstopijo na trg te države članice.“ Poleg tega na podlagi ustaljene sodne prakse Sodišča (88) za ukrep za izkrivljanje konkurence zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, ki so odprti za konkurenco. Komisija meni, da so pogoji iz sodne prakse izpolnjeni iz naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(123)

V skladu s sodno prakso Sodišča (87)„[...] pri opredelitvi nacionalnega ukrepa za državno pomoč ni treba ugotavljati stvarnega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak je treba le preučiti, ali te pomoči lahko vplivajo na to trgovino in izkrivljanje konkurence. Zlasti kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da pomoč na ta podjetja vpliva. Poleg tega ni potrebno, da upravičeno podjetje sodeluje v trgovini znotraj Skupnosti. Kadar namreč država članica odobri pomoč podjetju, lahko s tem ohrani ali poveča njegovo notranjo dejavnost, tako da zmanjša možnosti podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da vstopijo na trg te države članice.“ Poleg tega na podlagi ustaljene sodne prakse Sodišča (88) za ukrep za izkrivljanje konkurence zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, ki so odprti za konkurenco. Komisija meni, da so pogoji iz sodne prakse izpolnjeni iz naslednjih razlogov:

| (124) | Prvič, zadevni ukrep zagotavlja prednost v smislu financiranja, zato krepi položaj gospodarske enote, ki jo lahko ustanovita upravičenec in ciljna družba. V tem smislu in v skladu s sodno prakso Sodišča (89) je treba samo dejstvo lastništva nadzornih deležev v ciljni družbi in izvajanje tega nadzora z neposrednim in posrednim vključevanjem v njeno upravljanje obravnavati kot sodelovanje pri gospodarski dejavnosti, ki jo izvaja nadzorovana družba. |
| --- | --- |

(124)

Prvič, zadevni ukrep zagotavlja prednost v smislu financiranja, zato krepi položaj gospodarske enote, ki jo lahko ustanovita upravičenec in ciljna družba. V tem smislu in v skladu s sodno prakso Sodišča (89) je treba samo dejstvo lastništva nadzornih deležev v ciljni družbi in izvajanje tega nadzora z neposrednim in posrednim vključevanjem v njeno upravljanje obravnavati kot sodelovanje pri gospodarski dejavnosti, ki jo izvaja nadzorovana družba.

| (125) | Drugič, za zadevni ukrep velja izkrivljanje konkurence, najočitneje med evropskimi konkurenti, z zagotavljanjem znižanja davka za španske družbe, ki prevzamejo znatni delež v ciljnih družbah. To analizo potrjuje dejstvo, da se je več družb pritožilo državi ali ukrepalo po odločitvi o sprožitvi postopka, da zadevni ukrep zagotavlja bistveno prednost, ki spodbuja apetite španskih družb po združevanju, zlasti na dražbah. Ti posegi potrjujejo vsaj to, da vrsta nešpanskih družb meni, da je na njihov položaj na trgu vplival zadevni ukrep, ne glede na pravilnost njihovih podrobnih predložitev v zvezi z obstojem pomoči. |
| --- | --- |

(125)

Drugič, za zadevni ukrep velja izkrivljanje konkurence, najočitneje med evropskimi konkurenti, z zagotavljanjem znižanja davka za španske družbe, ki prevzamejo znatni delež v ciljnih družbah. To analizo potrjuje dejstvo, da se je več družb pritožilo državi ali ukrepalo po odločitvi o sprožitvi postopka, da zadevni ukrep zagotavlja bistveno prednost, ki spodbuja apetite španskih družb po združevanju, zlasti na dražbah. Ti posegi potrjujejo vsaj to, da vrsta nešpanskih družb meni, da je na njihov položaj na trgu vplival zadevni ukrep, ne glede na pravilnost njihovih podrobnih predložitev v zvezi z obstojem pomoči.

| (126) | Zato Komisija sklepa, da bi zadevni ukrep lahko vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, predvsem na notranjem trgu, z mogočim izboljšanjem operativnih pogojev upravičencev, ki so neposredno povezani z gospodarskimi dejavnostmi, ki so v Španiji obdavčene. |
| --- | --- |

(126)

Zato Komisija sklepa, da bi zadevni ukrep lahko vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, predvsem na notranjem trgu, z mogočim izboljšanjem operativnih pogojev upravičencev, ki so neposredno povezani z gospodarskimi dejavnostmi, ki so v Španiji obdavčene.

D.   Odziv Komisije na prejete pripombe

| (127) | Preden bo Komisija ugotavljala opredelitev ukrepa, meni, da je primerno natančneje analizirati nekatere argumente, ki so jih predložili španski organi in tretje strani ter še niso bili eksplicitno ali implicitno obravnavani v oddelkih v zvezi s presojo sheme (uvodna izjava 83 in naslednje). |
| --- | --- |

(127)

Preden bo Komisija ugotavljala opredelitev ukrepa, meni, da je primerno natančneje analizirati nekatere argumente, ki so jih predložili španski organi in tretje strani ter še niso bili eksplicitno ali implicitno obravnavani v oddelkih v zvezi s presojo sheme (uvodna izjava 83 in naslednje).

D.1.   Odziv na podatke iz davčnih napovedi iz leta 2006 in pripombe o sodbi Sodišča v zadevi C-501/00

| (128) | V zvezi s podatki, ki so jih španski organi povzeli iz davčnih napovedi iz leta 2006, da bi dokazali neselektivnost zadevnega ukrepa (90), Komisija poudarja splošno nenatančnost predloženih informacij. Prvič, v podatkih so upravičenci navedeni po kategorijah (dejavnost, promet), vendar ni navedeno, ali zadevni upravičenci pomenijo majhen ali velik del vsake zadevne kategorije. Drugič, čeprav bi bili lahko statistični podatki na podlagi obsega prometa upravičencev zanimiv kazalnik, s katerim bi se dokazalo, da se zadevni ukrep uporablja za vse družbe v Španiji, je treba poudariti, da je zadevni ukrep povezan s prevzemi deležev. Ta vrsta naložbe ne ustvari nujno znatnega prometa, kar na primer pomeni, da so lahko holdinške družbe v zadevne podatke vključene kot mala in srednje velika podjetja. Zato da bi se podatki šteli za pomembne, bi bilo nujno upoštevati dodatne kazalnike, kot so podatki iz skupne bilance stanja, in tudi, ali lahko upravičenci konsolidirajo svojo davčno osnovo z drugimi španskimi davčnimi zavezanci. Tretjič, podatki se prav tako zdijo nereprezentativni, ker nimajo označene stopnje deležev (večinski ali le manjšinski deleži), ki so jih prevzeli upravičenci. Nazadnje, prejeti podatki ne zagotavljajo znakov, ki bi omogočili opredelitev, ali so pogoji iz Priporočila Komisije o malih in srednje velikih podjetjih iz leta 2003 izpolnjeni (91). Zato Komisija meni, da njenega sklepa, da je izpodbijani ukrep pomoči selektiven zaradi značilnosti zadevne zakonodaje, delni in nereprezentativni podatki, ki so jih zagotovili španski organi, ne izpodbijajo. |
| --- | --- |

(128)

V zvezi s podatki, ki so jih španski organi povzeli iz davčnih napovedi iz leta 2006, da bi dokazali neselektivnost zadevnega ukrepa (90), Komisija poudarja splošno nenatančnost predloženih informacij. Prvič, v podatkih so upravičenci navedeni po kategorijah (dejavnost, promet), vendar ni navedeno, ali zadevni upravičenci pomenijo majhen ali velik del vsake zadevne kategorije. Drugič, čeprav bi bili lahko statistični podatki na podlagi obsega prometa upravičencev zanimiv kazalnik, s katerim bi se dokazalo, da se zadevni ukrep uporablja za vse družbe v Španiji, je treba poudariti, da je zadevni ukrep povezan s prevzemi deležev. Ta vrsta naložbe ne ustvari nujno znatnega prometa, kar na primer pomeni, da so lahko holdinške družbe v zadevne podatke vključene kot mala in srednje velika podjetja. Zato da bi se podatki šteli za pomembne, bi bilo nujno upoštevati dodatne kazalnike, kot so podatki iz skupne bilance stanja, in tudi, ali lahko upravičenci konsolidirajo svojo davčno osnovo z drugimi španskimi davčnimi zavezanci. Tretjič, podatki se prav tako zdijo nereprezentativni, ker nimajo označene stopnje deležev (večinski ali le manjšinski deleži), ki so jih prevzeli upravičenci. Nazadnje, prejeti podatki ne zagotavljajo znakov, ki bi omogočili opredelitev, ali so pogoji iz Priporočila Komisije o malih in srednje velikih podjetjih iz leta 2003 izpolnjeni (91). Zato Komisija meni, da njenega sklepa, da je izpodbijani ukrep pomoči selektiven zaradi značilnosti zadevne zakonodaje, delni in nereprezentativni podatki, ki so jih zagotovili španski organi, ne izpodbijajo.

| (129) | Čeprav so španski organi dopolnili predložene argumente z dodatnimi dokazi, to ne bo odpravilo selektivne narave zadevnega ukrepa, saj imajo le nekatere družbe korist od ukrepa, kar je tudi v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-501/00, Španija proti Komisiji
   (92). V zvezi z opredelitvijo ukrepa španskih organov kot splošnega ukrepa (93), ker je odprt za vse družbe s sedežem v Španiji, se je pomembno sklicevati na to sodbo Sodišča. V tej zadevi se je prav tako obravnavala izjema v španskem davku od dohodkov pravnih oseb, podrobneje ukrep z naslovom „Odbitki za izvozne dejavnosti“. Španski organi so pred Sodiščem trdili, da je bila shema odprta za vse družbe z davčnim sedežem v Španiji. Vendar je Sodišče menilo, da lahko odbitek davka „koristi samo eni kategoriji podjetij, namreč tistim, ki imajo izvozne dejavnosti in opravijo določene naložbe, ki jih navajajo sporni ukrepi“ (94). Komisija meni, da je tudi v zadevnem primeru namen spornega ukrepa dajanje prednosti izvozu kapitala iz Španije, da bi okrepili položaj španskih družb v tujini in s tem izboljšali konkurenčnost upravičencev do sheme. |
| --- | --- |

(129)

Čeprav so španski organi dopolnili predložene argumente z dodatnimi dokazi, to ne bo odpravilo selektivne narave zadevnega ukrepa, saj imajo le nekatere družbe korist od ukrepa, kar je tudi v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-501/00, Španija proti Komisiji
   (92). V zvezi z opredelitvijo ukrepa španskih organov kot splošnega ukrepa (93), ker je odprt za vse družbe s sedežem v Španiji, se je pomembno sklicevati na to sodbo Sodišča. V tej zadevi se je prav tako obravnavala izjema v španskem davku od dohodkov pravnih oseb, podrobneje ukrep z naslovom „Odbitki za izvozne dejavnosti“. Španski organi so pred Sodiščem trdili, da je bila shema odprta za vse družbe z davčnim sedežem v Španiji. Vendar je Sodišče menilo, da lahko odbitek davka „koristi samo eni kategoriji podjetij, namreč tistim, ki imajo izvozne dejavnosti in opravijo določene naložbe, ki jih navajajo sporni ukrepi“ (94). Komisija meni, da je tudi v zadevnem primeru namen spornega ukrepa dajanje prednosti izvozu kapitala iz Španije, da bi okrepili položaj španskih družb v tujini in s tem izboljšali konkurenčnost upravičencev do sheme.

| (130) | V zvezi s tem je treba upoštevati, da po mnenju Sodišča „za utemeljevanje spornih ukrepov glede na naravo in organizacijo davčnega sistema, v katerega se umeščajo, ne zadošča navedba, da so namenjeni spodbujanju mednarodne trgovine. Tak namen sicer je ekonomski cilj, vendar ni bilo ugotovljeno, da ustreza splošni logiki davčnega sistema. Poleg tega okoliščina, da sporni ukrepi zasledujejo cilj trgovinske ali industrijske politike, kot je spodbujanje mednarodne trgovine s podpiranjem naložb v tujino, ne zadošča, da bi se ti ukrepi izognili opredelitvi ‘pomoči‚ v smislu člena 4(c) PJ. (95)“ V tem primeru so španski organi preprosto izjavili, da sta namena zadevnega ukrepa spodbujanje mednarodne trgovine in konsolidacije družb, ne da bi dokazali, da je tak ukrep utemeljen z logiko sistema. Glede na navedeno Komisija potrjuje svojo analizo, da je zadevni ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi s tem je treba upoštevati, da po mnenju Sodišča „za utemeljevanje spornih ukrepov glede na naravo in organizacijo davčnega sistema, v katerega se umeščajo, ne zadošča navedba, da so namenjeni spodbujanju mednarodne trgovine. Tak namen sicer je ekonomski cilj, vendar ni bilo ugotovljeno, da ustreza splošni logiki davčnega sistema. Poleg tega okoliščina, da sporni ukrepi zasledujejo cilj trgovinske ali industrijske politike, kot je spodbujanje mednarodne trgovine s podpiranjem naložb v tujino, ne zadošča, da bi se ti ukrepi izognili opredelitvi ‘pomoči‚ v smislu člena 4(c) PJ. (95)“ V tem primeru so španski organi preprosto izjavili, da sta namena zadevnega ukrepa spodbujanje mednarodne trgovine in konsolidacije družb, ne da bi dokazali, da je tak ukrep utemeljen z logiko sistema. Glede na navedeno Komisija potrjuje svojo analizo, da je zadevni ukrep selektiven.

D.2.   Odziv na pripombe o praksi Komisije

| (131) | V zvezi s sklicevanjem na domnevno inovativno razlago pojma selektivnosti v zadevnem primeru je treba najprej poudariti, da je ta pristop popolnoma v skladu s prakso sprejemanja odločitev Komisije in sodno prakso Sodišča, kot je opisano v uvodni izjavi 92. Niti pristop v tem primeru ne odstopa od Sklepa Komisije št. 480/2007 (96), na katerega se sklicujejo španski organi. V tem sklepu se upošteva posebna narava zastavljenega cilja s sklicevanjem (97) na Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Boljša uporaba davčnih olajšav za raziskave in razvoj (98). V zadevnem primeru sporni ukrep nima podobnega cilja. Poleg tega španski zadevni ukrep v nasprotju s primerom iz prejšnjega sklepa ni razlikoval med nacionalnimi in mednarodnimi transakcijami. |
| --- | --- |

(131)

V zvezi s sklicevanjem na domnevno inovativno razlago pojma selektivnosti v zadevnem primeru je treba najprej poudariti, da je ta pristop popolnoma v skladu s prakso sprejemanja odločitev Komisije in sodno prakso Sodišča, kot je opisano v uvodni izjavi 92. Niti pristop v tem primeru ne odstopa od Sklepa Komisije št. 480/2007 (96), na katerega se sklicujejo španski organi. V tem sklepu se upošteva posebna narava zastavljenega cilja s sklicevanjem (97) na Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Boljša uporaba davčnih olajšav za raziskave in razvoj (98). V zadevnem primeru sporni ukrep nima podobnega cilja. Poleg tega španski zadevni ukrep v nasprotju s primerom iz prejšnjega sklepa ni razlikoval med nacionalnimi in mednarodnimi transakcijami.

| (132) | Nazadnje, kar zadeva odstopanje od sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, ki izhaja iz izvajanja direktiv (99), kot sta Direktiva o matičnih in odvisnih družbah ali Direktiva o čezmejnih plačilih obresti in licenčnin, Komisija meni, da je položaj, ki je posledica izvajanja teh direktiv, popolnoma v skladu z razlago, navedeno v tej odločbi. Po usklajevanju znotraj Skupnosti je treba za čezmejne operacije znotraj Skupnosti in znotraj vsake države članice šteti, da so v pravno in dejansko primerljivem položaju. Poleg tega želi Komisija poudariti, da je Sodišče prve stopnje izjavilo, da (100)„v sedanjem pravu Skupnosti neposredno obdavčenje spada v pristojnost držav članic, čeprav morajo države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso to pristojnost izvrševati ob spoštovanju prava Skupnosti (glej zlasti sodbo v zadevi Gschwind, C-391/97, ZOdl., str. I-5451, točka 20) in se posledično vzdržati, da bi v tem kontekstu sprejele kakršen koli ukrep, ki bi lahko pomenil državno pomoč, ki bi bila nezdružljiva s skupnim trgom“. |
| --- | --- |

(132)

Nazadnje, kar zadeva odstopanje od sistema o davku od dohodkov pravnih oseb, ki izhaja iz izvajanja direktiv (99), kot sta Direktiva o matičnih in odvisnih družbah ali Direktiva o čezmejnih plačilih obresti in licenčnin, Komisija meni, da je položaj, ki je posledica izvajanja teh direktiv, popolnoma v skladu z razlago, navedeno v tej odločbi. Po usklajevanju znotraj Skupnosti je treba za čezmejne operacije znotraj Skupnosti in znotraj vsake države članice šteti, da so v pravno in dejansko primerljivem položaju. Poleg tega želi Komisija poudariti, da je Sodišče prve stopnje izjavilo, da (100)„v sedanjem pravu Skupnosti neposredno obdavčenje spada v pristojnost držav članic, čeprav morajo države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso to pristojnost izvrševati ob spoštovanju prava Skupnosti (glej zlasti sodbo v zadevi Gschwind, C-391/97, ZOdl., str. I-5451, točka 20) in se posledično vzdržati, da bi v tem kontekstu sprejele kakršen koli ukrep, ki bi lahko pomenil državno pomoč, ki bi bila nezdružljiva s skupnim trgom“.

D.3.   Odziv na pripombe o členu 58(1)(a) Pogodbe

| (133) | Prvič, kot je bilo že poudarjeno, je treba upoštevati, da morajo države članice, čeprav neposredna obdavčitev spada v njihovo pristojnost, kljub temu to pristojnost izvajati v skladu z zakonodajo Skupnosti (101), vključno z določbami o državni pomoči iz Pogodbe. To pomeni, da je treba člen 58(1)(a) Pogodbe razlagati v skladu s pravili o državni pomoči iz Pogodbe, vključno s pravili o dodeljevanju pristojnosti Komisiji za nadzor na tem področju. |
| --- | --- |

(133)

Prvič, kot je bilo že poudarjeno, je treba upoštevati, da morajo države članice, čeprav neposredna obdavčitev spada v njihovo pristojnost, kljub temu to pristojnost izvajati v skladu z zakonodajo Skupnosti (101), vključno z določbami o državni pomoči iz Pogodbe. To pomeni, da je treba člen 58(1)(a) Pogodbe razlagati v skladu s pravili o državni pomoči iz Pogodbe, vključno s pravili o dodeljevanju pristojnosti Komisiji za nadzor na tem področju.

| (134) | Poleg tega je treba člen 58 Pogodbe, kot se sklicujejo španski organi, razlagati skupaj s členom 56 Pogodbe ES, s katerim se prepoveduje omejevanje pretoka kapitala med državami članicami. Dejansko se s členom 58(1) Pogodbe zagotavlja, da „določbe člena 56 ne posegajo v pravice držav članic, da: (a) uporabljajo ustrezne predpise svojega davčnega prava, v katerih so različno obravnavani davčni zavezanci, ki niso v enakem položaju glede na prebivališče ali kraj, v katerem je naložen njihov kapital“. |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega je treba člen 58 Pogodbe, kot se sklicujejo španski organi, razlagati skupaj s členom 56 Pogodbe ES, s katerim se prepoveduje omejevanje pretoka kapitala med državami članicami. Dejansko se s členom 58(1) Pogodbe zagotavlja, da „določbe člena 56 ne posegajo v pravice držav članic, da: (a) uporabljajo ustrezne predpise svojega davčnega prava, v katerih so različno obravnavani davčni zavezanci, ki niso v enakem položaju glede na prebivališče ali kraj, v katerem je naložen njihov kapital“.

| (135) | Možnost, ki je dodeljena državam članicam v členu 58(1)(a) Pogodbe, da uporabljajo ustrezne predpise svoje davčne zakonodaje, v katerih so različno obravnavani davčni zavezanci glede na prebivališče ali kraj, v katerem je naložen njihov kapital, je Sodišče že podprlo. Glede na sodno prakso pred začetkom veljavnosti člena 58(1)(a) Pogodbe so lahko nacionalne davčne določbe, s katerimi se vzpostavlja neko razlikovanje, zlasti na podlagi prebivališča davčnih zavezancev, usklajene z zakonodajo Skupnosti, če so veljale za položaje, ki niso bili objektivno primerljivi (102), ali bi lahko bile utemeljene s prevladujočimi razlogi v splošnem interesu, zlasti v zvezi s kohezijo davčnega sistema (103). Vsekakor izključno ekonomski cilji ne morejo pomeniti prevladujočega razloga splošnega interesa, s katerim se utemeljuje omejitev temeljne svobode, zagotovljene s Pogodbo (104). |
| --- | --- |

(135)

Možnost, ki je dodeljena državam članicam v členu 58(1)(a) Pogodbe, da uporabljajo ustrezne predpise svoje davčne zakonodaje, v katerih so različno obravnavani davčni zavezanci glede na prebivališče ali kraj, v katerem je naložen njihov kapital, je Sodišče že podprlo. Glede na sodno prakso pred začetkom veljavnosti člena 58(1)(a) Pogodbe so lahko nacionalne davčne določbe, s katerimi se vzpostavlja neko razlikovanje, zlasti na podlagi prebivališča davčnih zavezancev, usklajene z zakonodajo Skupnosti, če so veljale za položaje, ki niso bili objektivno primerljivi (102), ali bi lahko bile utemeljene s prevladujočimi razlogi v splošnem interesu, zlasti v zvezi s kohezijo davčnega sistema (103). Vsekakor izključno ekonomski cilji ne morejo pomeniti prevladujočega razloga splošnega interesa, s katerim se utemeljuje omejitev temeljne svobode, zagotovljene s Pogodbo (104).

| (136) | Prav tako je Sodišče v zvezi z obdobjem po začetku veljavnosti člena 58(1)(a) Pogodbe preučilo mogočo prisotnost objektivno primerljivih položajev, s katerimi bi bilo mogoče utemeljiti zakonodajo, s katero se omejuje prosti pretok kapitala. S sklicevanjem na nekatere davčne zakonodaje, ki so davčne zavezance, ki živijo v eni državi članici, odvračale od vlaganja kapitala v družbe s sedežem v drugi državi članici, in so prav tako povzročile omejevalni učinek v zvezi z družbami s sedežem v drugi državi članici, tako da pomenijo oviro za črpanje kapitala v zadevni državi članici, je Sodišče dosledno menilo, da teh zakonodaj ni mogoče utemeljiti z objektivno razliko med takimi položaji, da se utemelji razlika v davčni obravnavi, v skladu s členom 58(1)(a) Pogodbe (105). |
| --- | --- |

(136)

Prav tako je Sodišče v zvezi z obdobjem po začetku veljavnosti člena 58(1)(a) Pogodbe preučilo mogočo prisotnost objektivno primerljivih položajev, s katerimi bi bilo mogoče utemeljiti zakonodajo, s katero se omejuje prosti pretok kapitala. S sklicevanjem na nekatere davčne zakonodaje, ki so davčne zavezance, ki živijo v eni državi članici, odvračale od vlaganja kapitala v družbe s sedežem v drugi državi članici, in so prav tako povzročile omejevalni učinek v zvezi z družbami s sedežem v drugi državi članici, tako da pomenijo oviro za črpanje kapitala v zadevni državi članici, je Sodišče dosledno menilo, da teh zakonodaj ni mogoče utemeljiti z objektivno razliko med takimi položaji, da se utemelji razlika v davčni obravnavi, v skladu s členom 58(1)(a) Pogodbe (105).

| (137) | Vsekakor je treba upoštevati, da je v členu 58(3) Pogodbe izrecno navedeno, da nacionalne določbe iz člena 58(1)(a) ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala in plačil (106). |
| --- | --- |

(137)

Vsekakor je treba upoštevati, da je v členu 58(3) Pogodbe izrecno navedeno, da nacionalne določbe iz člena 58(1)(a) ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala in plačil (106).

| (138) | Glede na navedeno Komisija meni, da so v tem primeru domači prevzemi deležev in prevzemi deležev družb, ustanovljenih v drugi državi članici, iz navedenih razlogov v objektivno primerljivem položaju in da ni nobenega prevladujočega razloga splošnega interesa, s katerim bi utemeljili različno obravnavo davčnih zavezancev glede na kraj, v katerem je naložen njihov kapital. |
| --- | --- |

(138)

Glede na navedeno Komisija meni, da so v tem primeru domači prevzemi deležev in prevzemi deležev družb, ustanovljenih v drugi državi članici, iz navedenih razlogov v objektivno primerljivem položaju in da ni nobenega prevladujočega razloga splošnega interesa, s katerim bi utemeljili različno obravnavo davčnih zavezancev glede na kraj, v katerem je naložen njihov kapital.

E.   Sklep o opredelitvi spornega ukrepa

| (139) | Glede na vse navedene razmisleke Komisija meni, da zadevni ukrep, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, izpolnjuje vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe in ga je zato treba obravnavati kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(139)

Glede na vse navedene razmisleke Komisija meni, da zadevni ukrep, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, izpolnjuje vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe in ga je zato treba obravnavati kot državno pomoč.

F.   Združljivost

| (140) | Komisija meni, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, da zadevna shema pomoči ne spada v nobeno od izjem iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(140)

Komisija meni, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, da zadevna shema pomoči ne spada v nobeno od izjem iz člena 87(2) in (3) Pogodbe.

| (141) | Španski organi in trideset zainteresiranih strani so med postopkom predstavili svoje argumente kot dokaz, da izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe v zadevnem primeru veljajo (107). Dve strani sta menili, da nobena od določb člena 87(2) ali člena 87(3) Pogodbe v zadevnem primeru ni veljala. |
| --- | --- |

(141)

Španski organi in trideset zainteresiranih strani so med postopkom predstavili svoje argumente kot dokaz, da izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe v zadevnem primeru veljajo (107). Dve strani sta menili, da nobena od določb člena 87(2) ali člena 87(3) Pogodbe v zadevnem primeru ni veljala.

| (142) | Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe v zvezi s pomočjo socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomočjo za popravilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomočjo, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, ne veljajo v tem primeru. |
| --- | --- |

(142)

Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe v zvezi s pomočjo socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomočjo za popravilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomočjo, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, ne veljajo v tem primeru.

| (143) | Prav tako ne velja izjema iz člena 87(3)(a), s katero je odobrena pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, na katerih je življenjski standard neobičajno nizek ali na katerih je brezposelnost velika, ker ukrep ne pomeni pogoja za izvajanje nobene vrste dejavnosti v posameznih regijah (108). |
| --- | --- |

(143)

Prav tako ne velja izjema iz člena 87(3)(a), s katero je odobrena pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, na katerih je življenjski standard neobičajno nizek ali na katerih je brezposelnost velika, ker ukrep ne pomeni pogoja za izvajanje nobene vrste dejavnosti v posameznih regijah (108).

| (144) | Enako se tudi sporni ukrep, sprejet leta 2001, ne more obravnavati kot pospeševanje izvajanja projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanja resnih motenj v španskem gospodarstvu, kot je navedeno v členu 87(3)(b). Prav tako ni namen tega ukrepa pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kot je navedeno v členu 87(3)(d). |
| --- | --- |

(144)

Enako se tudi sporni ukrep, sprejet leta 2001, ne more obravnavati kot pospeševanje izvajanja projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanja resnih motenj v španskem gospodarstvu, kot je navedeno v členu 87(3)(b). Prav tako ni namen tega ukrepa pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kot je navedeno v členu 87(3)(d).

| (145) | Nazadnje, zadevni ukrep je treba preučiti v smislu člena 87(3)(c), ki zagotavlja odobritev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, na katerih taka pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v takem obsegu, da bi bila v nasprotju s skupnimi interesi. V zvezi s tem je treba najprej ugotoviti, da zadevni ukrep ne spada v noben okvir ali smernice, v katerih so opredeljeni pogoji za preučevanje nekaterih vrst pomoči, združljivih s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(145)

Nazadnje, zadevni ukrep je treba preučiti v smislu člena 87(3)(c), ki zagotavlja odobritev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, na katerih taka pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v takem obsegu, da bi bila v nasprotju s skupnimi interesi. V zvezi s tem je treba najprej ugotoviti, da zadevni ukrep ne spada v noben okvir ali smernice, v katerih so opredeljeni pogoji za preučevanje nekaterih vrst pomoči, združljivih s skupnim trgom.

| (146) | V zvezi z argumenti španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani na podlagi Akcijskega načrta o državni pomoči iz leta 2005 (109), s katerimi menijo, da so lahko nekateri ukrepi združljivi, če se odzivajo predvsem na tržno nepopolnost, Komisija opaža, da domnevnih splošnih težav pri izvajanju čezmejnih združitev ni mogoče obravnavati kot tržno nepopolnost. |
| --- | --- |

(146)

V zvezi z argumenti španskih organov in tridesetih zainteresiranih strani na podlagi Akcijskega načrta o državni pomoči iz leta 2005 (109), s katerimi menijo, da so lahko nekateri ukrepi združljivi, če se odzivajo predvsem na tržno nepopolnost, Komisija opaža, da domnevnih splošnih težav pri izvajanju čezmejnih združitev ni mogoče obravnavati kot tržno nepopolnost.

| (147) | Dejstvo, da neka družba morda ni sposobna izvesti nekega projekta ali transakcije brez pomoči, ne pomeni nujno obstoja tržne nepopolnosti. Le kadar tržne sile same ne zmorejo doseči zadovoljivega rezultata, tj. če niso dosežene vse mogoče koristi iz transakcije, je mogoče šteti, da obstajajo tržne nepopolnosti. |
| --- | --- |

(147)

Dejstvo, da neka družba morda ni sposobna izvesti nekega projekta ali transakcije brez pomoči, ne pomeni nujno obstoja tržne nepopolnosti. Le kadar tržne sile same ne zmorejo doseči zadovoljivega rezultata, tj. če niso dosežene vse mogoče koristi iz transakcije, je mogoče šteti, da obstajajo tržne nepopolnosti.

| (148) | Komisija ne oporeka, da so lahko stroški, vključeni v nekatere transakcije, precej višji od stroškov pri drugih transakcijah. Vendar ker so ti stroški realni in natančno kažejo naravo obravnavanih projektov, tj. stroške, ki zadevajo njihovo različno geografsko lokacijo ali različna pravna okolja, v katerih delujejo, je za družbe učinkovito, da te stroške v celoti upoštevajo pri svojih odločitvah. Nasprotno pa bi neučinkoviti rezultati nastali, če se ti realni stroški ne bi upoštevali ali izravnali z državno pomočjo. Prav tako nastane enaka vrsta razlike med realnimi stroški pri primerjavi različnih transakcij v isti državi in tudi pri primerjavi čezmejnih transakcij, pri čemer obstoj teh razlik ne pomeni, da bodo doseženi neučinkoviti tržni rezultati. |
| --- | --- |

(148)

Komisija ne oporeka, da so lahko stroški, vključeni v nekatere transakcije, precej višji od stroškov pri drugih transakcijah. Vendar ker so ti stroški realni in natančno kažejo naravo obravnavanih projektov, tj. stroške, ki zadevajo njihovo različno geografsko lokacijo ali različna pravna okolja, v katerih delujejo, je za družbe učinkovito, da te stroške v celoti upoštevajo pri svojih odločitvah. Nasprotno pa bi neučinkoviti rezultati nastali, če se ti realni stroški ne bi upoštevali ali izravnali z državno pomočjo. Prav tako nastane enaka vrsta razlike med realnimi stroški pri primerjavi različnih transakcij v isti državi in tudi pri primerjavi čezmejnih transakcij, pri čemer obstoj teh razlik ne pomeni, da bodo doseženi neučinkoviti tržni rezultati.

| (149) | Vsi primeri, ki so jih predložili španski organi, o domnevnih povišanih stroških za vodenje mednarodnih transakcij v primerjavi z nacionalnimi transakcijami so povezani z realnimi stroški vodenja transakcij, ki jih morajo udeleženci na trgu v celoti upoštevati, da dosežejo učinkovite rezultate. |
| --- | --- |

(149)

Vsi primeri, ki so jih predložili španski organi, o domnevnih povišanih stroških za vodenje mednarodnih transakcij v primerjavi z nacionalnimi transakcijami so povezani z realnimi stroški vodenja transakcij, ki jih morajo udeleženci na trgu v celoti upoštevati, da dosežejo učinkovite rezultate.

| (150) | Če bi tržna nepopolnost obstajala, bi morali obstajati zunanji dejavniki (pozitivno prelivanje), ki bi jih povzročile transakcije ali pomembne nepopolne ali asimetrične informacije, zaradi katerih sicer učinkovite transakcije ne bi bile izvedene. Čeprav bi teoretično lahko obstajale pri nekaterih transakcijah, mednarodnih in nacionalnih (npr. na podlagi skupnih raziskovalnih in razvojnih programov), ni mogoče šteti, da so samoumevno prisotne v vseh mednarodnih transakcijah, kaj šele pri transakcijah zadevne vrste. V zvezi s tem Komisija meni, da trditve v zvezi s tržno nepopolnostjo ni mogoče potrditi. |
| --- | --- |

(150)

Če bi tržna nepopolnost obstajala, bi morali obstajati zunanji dejavniki (pozitivno prelivanje), ki bi jih povzročile transakcije ali pomembne nepopolne ali asimetrične informacije, zaradi katerih sicer učinkovite transakcije ne bi bile izvedene. Čeprav bi teoretično lahko obstajale pri nekaterih transakcijah, mednarodnih in nacionalnih (npr. na podlagi skupnih raziskovalnih in razvojnih programov), ni mogoče šteti, da so samoumevno prisotne v vseh mednarodnih transakcijah, kaj šele pri transakcijah zadevne vrste. V zvezi s tem Komisija meni, da trditve v zvezi s tržno nepopolnostjo ni mogoče potrditi.

| (151) | Poleg tega je treba opozoriti, da pri presoji, ali je pomoč domnevno združljiva s skupnim trgom, Komisija tehta pozitiven vpliv ukrepa za doseganje cilja skupnega interesa v primerjavi z mogočimi negativnimi stranskimi učinki, kot je izkrivljanje trgovine in konkurence. Z Akcijskim načrtom o državni pomoči, ki temelji na sedanji praksi, je vzpostavljen tristopenjski „preskus tehtanja“. Prvi dve stopnji obravnavata pozitivne učinke državne pomoči, tretja stopnja pa negativne učinke ter posledično tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov. Preskus tehtanja sestavljajo:






  (a) | presojanje, ali je cilj pomoči poseben cilj skupnega interesa (npr. rast, zaposlovanje, kohezija, okolje ali varnost preskrbe z energijo); |
| --- | --- | --- |

(151)

Poleg tega je treba opozoriti, da pri presoji, ali je pomoč domnevno združljiva s skupnim trgom, Komisija tehta pozitiven vpliv ukrepa za doseganje cilja skupnega interesa v primerjavi z mogočimi negativnimi stranskimi učinki, kot je izkrivljanje trgovine in konkurence. Z Akcijskim načrtom o državni pomoči, ki temelji na sedanji praksi, je vzpostavljen tristopenjski „preskus tehtanja“. Prvi dve stopnji obravnavata pozitivne učinke državne pomoči, tretja stopnja pa negativne učinke ter posledično tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov. Preskus tehtanja sestavljajo:

(a)

presojanje, ali je cilj pomoči poseben cilj skupnega interesa (npr. rast, zaposlovanje, kohezija, okolje ali varnost preskrbe z energijo);

| (b) | presojanje, ali je pomoč dobro oblikovana za doseganje cilja skupnega interesa, tj. ali se s predlagano pomočjo odpravlja tržno nepopolnost ali dosega drug cilj. Za presojo tega je treba preveriti, ali:






  (i) | je državna pomoč ustrezen instrument politike; |
| --- | --- | --- |

(b)

presojanje, ali je pomoč dobro oblikovana za doseganje cilja skupnega interesa, tj. ali se s predlagano pomočjo odpravlja tržno nepopolnost ali dosega drug cilj. Za presojo tega je treba preveriti, ali:

(i)

je državna pomoč ustrezen instrument politike;

| (ii) | obstaja spodbujevalni učinek, in sicer ali pomoč spremeni ravnanje družb; |
| --- | --- |

(ii)

obstaja spodbujevalni učinek, in sicer ali pomoč spremeni ravnanje družb;

| (iii) | je ukrep sorazmeren, tj. ali je mogoče enako spremembo v ravnanju doseči z manjšo pomočjo; |
| --- | --- |

(iii)

je ukrep sorazmeren, tj. ali je mogoče enako spremembo v ravnanju doseči z manjšo pomočjo;

| (c) | presojanje, ali sta izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino omejena, tako da je skupna razlika pozitivna. |
| --- | --- |

(c)

presojanje, ali sta izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino omejena, tako da je skupna razlika pozitivna.

| (152) | Najprej je treba presoditi, ali je mogoče cilj pomoči zares obravnavati kot skupni interes. Kljub domnevnemu cilju spodbujanja združevanja enotnega trga v tem primeru cilj pomoči ni jasno opredeljen, ker presega združevanje trga s pospeševanjem širjenja španskih družb zlasti na evropskem trgu. |
| --- | --- |

(152)

Najprej je treba presoditi, ali je mogoče cilj pomoči zares obravnavati kot skupni interes. Kljub domnevnemu cilju spodbujanja združevanja enotnega trga v tem primeru cilj pomoči ni jasno opredeljen, ker presega združevanje trga s pospeševanjem širjenja španskih družb zlasti na evropskem trgu.

| (153) | Druga stopnja zahteva presojo, ali je pomoč ustrezno oblikovana za uresničitev posebnega cilja skupnega interesa. Natančneje, posledica državne pomoči mora biti spremenjeno ravnanje družb upravičenk tako, da se vključujejo v dejavnosti, ki prispevajo k uresničevanju cilja skupnega interesa, pri čemer jih brez pomoči sicer ne bi izvajale ali bi jih izvajale le v omejenem obsegu ali drugače. Španski organi in trideset zainteresiranih strani niso predložili posebnih argumentov, ki bi dokazali verjetnost nastanka tega spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

(153)

Druga stopnja zahteva presojo, ali je pomoč ustrezno oblikovana za uresničitev posebnega cilja skupnega interesa. Natančneje, posledica državne pomoči mora biti spremenjeno ravnanje družb upravičenk tako, da se vključujejo v dejavnosti, ki prispevajo k uresničevanju cilja skupnega interesa, pri čemer jih brez pomoči sicer ne bi izvajale ali bi jih izvajale le v omejenem obsegu ali drugače. Španski organi in trideset zainteresiranih strani niso predložili posebnih argumentov, ki bi dokazali verjetnost nastanka tega spodbujevalnega učinka.

| (154) | Tretje vprašanje zadeva negativne učinke državne pomoči. Čeprav je pomoč dobro zasnovana za doseganje cilja skupnega interesa, lahko pomoč, dodeljena posamezni družbi ali gospodarskemu sektorju, povzroči resno izkrivljanje konkurence in trgovine med državami članicami. V zvezi s tem trideset zainteresiranih strani meni, da shema pomoči ne vpliva na konkurenčni položaj družb, ki so zavezane davku od dohodkov pravnih oseb v Španiji, ker bi bil finančni učinek člena 12(5) zanemarljiv. Vendar obstajajo resni znaki, da učinek člena 12(5) še zdaleč ni zanemarljiv, kot je bilo že navedeno v uvodni izjavi 101 in naslednjih. Poleg tega se očitno osredotoča na izkrivljanje konkurence na tujih trgih, ker shema pomoči velja le za tuje transakcije. |
| --- | --- |

(154)

Tretje vprašanje zadeva negativne učinke državne pomoči. Čeprav je pomoč dobro zasnovana za doseganje cilja skupnega interesa, lahko pomoč, dodeljena posamezni družbi ali gospodarskemu sektorju, povzroči resno izkrivljanje konkurence in trgovine med državami članicami. V zvezi s tem trideset zainteresiranih strani meni, da shema pomoči ne vpliva na konkurenčni položaj družb, ki so zavezane davku od dohodkov pravnih oseb v Španiji, ker bi bil finančni učinek člena 12(5) zanemarljiv. Vendar obstajajo resni znaki, da učinek člena 12(5) še zdaleč ni zanemarljiv, kot je bilo že navedeno v uvodni izjavi 101 in naslednjih. Poleg tega se očitno osredotoča na izkrivljanje konkurence na tujih trgih, ker shema pomoči velja le za tuje transakcije.

| (155) | Zadnja stopnja analize združljivosti je ocena, ali pozitivni učinki pomoči, če obstajajo, presegajo negativne. Kot je že navedeno, v tem primeru španski organi in trideset zainteresiranih strani niso dokazali obstoja posebnega cilja, ki vodi k očitnim pozitivnim učinkom. Na splošno menijo, da člen 12(5) TRLIS izpolnjuje cilj Skupnosti glede pospeševanja čezmejnih transakcij, ne da bi se lotili ocenjevanja mogočih in dejanskih negativnih učinkov zadevnega ukrepa. Vsekakor tudi ob domnevi, da je pozitivni učinek ukrepa pospeševanje čezmejnih transakcij z odpravo ovir v teh transakcijah, Komisija meni, da pozitivni učinek ukrepa ne odtehta njegovih negativnih učinkov, zlasti ker je obseg ukrepa netočen in samovoljen. |
| --- | --- |

(155)

Zadnja stopnja analize združljivosti je ocena, ali pozitivni učinki pomoči, če obstajajo, presegajo negativne. Kot je že navedeno, v tem primeru španski organi in trideset zainteresiranih strani niso dokazali obstoja posebnega cilja, ki vodi k očitnim pozitivnim učinkom. Na splošno menijo, da člen 12(5) TRLIS izpolnjuje cilj Skupnosti glede pospeševanja čezmejnih transakcij, ne da bi se lotili ocenjevanja mogočih in dejanskih negativnih učinkov zadevnega ukrepa. Vsekakor tudi ob domnevi, da je pozitivni učinek ukrepa pospeševanje čezmejnih transakcij z odpravo ovir v teh transakcijah, Komisija meni, da pozitivni učinek ukrepa ne odtehta njegovih negativnih učinkov, zlasti ker je obseg ukrepa netočen in samovoljen.

| (156) | V sklepu Komisija zlasti v skladu s členom 87(3)(c) meni, da v zvezi z analizo davčne prednosti, dodeljene na podlagi zadevnega ukrepa, niso povezane z vlaganjem, ustvarjanjem delovnih mest ali posebnimi projekti. Te prednosti preprosto razbremenijo zadevne družbe stroškov, ki bi jih sicer nosile, zato jih je treba obravnavati kot operativno pomoč. Na splošno operativna pomoč ne spada na področje uporabe člena 87(3)(c), ker izkrivlja konkurenco v sektorjih, katerim se dodeli, in hkrati glede na svojo naravo ni zmožna uresničiti nobenega cilja iz te določbe (110). V skladu z običajno prakso Komisije se taka pomoč ne more obravnavati kot združljiva s skupnim trgom, ker niti ne omogoča razvoja nobene dejavnosti ali gospodarskega področja niti ni časovno omejena, degresivna ali sorazmerna glede na nujno izboljšanje posebnih gospodarskih ovir na zadevnih področjih. Rezultat „preskusa tehtanja“ potrjuje to analizo. |
| --- | --- |

(156)

V sklepu Komisija zlasti v skladu s členom 87(3)(c) meni, da v zvezi z analizo davčne prednosti, dodeljene na podlagi zadevnega ukrepa, niso povezane z vlaganjem, ustvarjanjem delovnih mest ali posebnimi projekti. Te prednosti preprosto razbremenijo zadevne družbe stroškov, ki bi jih sicer nosile, zato jih je treba obravnavati kot operativno pomoč. Na splošno operativna pomoč ne spada na področje uporabe člena 87(3)(c), ker izkrivlja konkurenco v sektorjih, katerim se dodeli, in hkrati glede na svojo naravo ni zmožna uresničiti nobenega cilja iz te določbe (110). V skladu z običajno prakso Komisije se taka pomoč ne more obravnavati kot združljiva s skupnim trgom, ker niti ne omogoča razvoja nobene dejavnosti ali gospodarskega področja niti ni časovno omejena, degresivna ali sorazmerna glede na nujno izboljšanje posebnih gospodarskih ovir na zadevnih področjih. Rezultat „preskusa tehtanja“ potrjuje to analizo.

| (157) | V smislu navedenega je treba sklepati, da zadevna shema pomoči, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, ni združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(157)

V smislu navedenega je treba sklepati, da zadevna shema pomoči, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, ni združljiva s skupnim trgom.

G.   Vračilo pomoči

| (158) | Zadevni ukrep se je izvajal brez predhodne priglasitve Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Zato ukrep, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, pomeni nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(158)

Zadevni ukrep se je izvajal brez predhodne priglasitve Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Zato ukrep, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti, pomeni nezakonito pomoč.

| (159) | Če se ugotovi nezdružljivost nezakonito dodeljene državne pomoči s skupnim trgom, je posledica take ugotovitve nujno vračilo pomoči prejemnikov v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (111). Z vračilom pomoči se konkurenčni položaj, ki je obstajal pred dodelitvijo pomoči, čim bolj obnovi. Dejstvo, da španski organi in trideset zainteresiranih strani niso predložili argumentov, je upravičilo splošno odstopanje od tega osnovnega načela. |
| --- | --- |

(159)

Če se ugotovi nezdružljivost nezakonito dodeljene državne pomoči s skupnim trgom, je posledica take ugotovitve nujno vračilo pomoči prejemnikov v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (111). Z vračilom pomoči se konkurenčni položaj, ki je obstajal pred dodelitvijo pomoči, čim bolj obnovi. Dejstvo, da španski organi in trideset zainteresiranih strani niso predložili argumentov, je upravičilo splošno odstopanje od tega osnovnega načela.

| (160) | Kljub temu člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. Sodna praksa Sodišča in praksa Komisije sta določili, da odločba o vračilu pomoči krši splošno načelo zakonodaje Skupnosti, kadar upravičenec do ukrepa zaradi ukrepov Komisije upravičeno pričakuje, da je bila pomoč dodeljena v skladu z zakonodajo Skupnosti (112). |
| --- | --- |

(160)

Kljub temu člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. Sodna praksa Sodišča in praksa Komisije sta določili, da odločba o vračilu pomoči krši splošno načelo zakonodaje Skupnosti, kadar upravičenec do ukrepa zaradi ukrepov Komisije upravičeno pričakuje, da je bila pomoč dodeljena v skladu z zakonodajo Skupnosti (112).

| (161) | Sodišče v sodbi v zadevi Forum 187
   (113) navaja, da „pravica sklicevanja na načelo varstva upravičenih pričakovanj velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja. Poleg tega se ne sme nihče sklicevati na kršitev tega načela brez natančnih zagotovil, ki mu jih je dala uprava. Kadar lahko razumen in preudaren gospodarski subjekt predvidi sprejetje ukrepa Skupnosti, ki lahko vpliva na njegove interese, se v primeru njegovega sprejetja na to načelo ne more sklicevati.“ |
| --- | --- |

(161)

Sodišče v sodbi v zadevi Forum 187
   (113) navaja, da „pravica sklicevanja na načelo varstva upravičenih pričakovanj velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja. Poleg tega se ne sme nihče sklicevati na kršitev tega načela brez natančnih zagotovil, ki mu jih je dala uprava. Kadar lahko razumen in preudaren gospodarski subjekt predvidi sprejetje ukrepa Skupnosti, ki lahko vpliva na njegove interese, se v primeru njegovega sprejetja na to načelo ne more sklicevati.“

| (162) | Španski organi in trideset zainteresiranih strani so se sklicevali predvsem na obstoj upravičenih pričakovanj na podlagi, prvič, nekaterih odgovorov Komisije na pisna parlamentarna vprašanja in, drugič, na domnevno podobnost sheme pomoči s prejšnjimi ukrepi, ki jih je Komisija razglasila za združljive. Tretjič, španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da načelo upravičenih pričakovanj pomeni, da Komisija ne more zahtevati vračila od že izvedenih odbitkov niti od vseh neporavnanih odbitkov do največ 20 let, kot določa TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Španski organi in trideset zainteresiranih strani so se sklicevali predvsem na obstoj upravičenih pričakovanj na podlagi, prvič, nekaterih odgovorov Komisije na pisna parlamentarna vprašanja in, drugič, na domnevno podobnost sheme pomoči s prejšnjimi ukrepi, ki jih je Komisija razglasila za združljive. Tretjič, španski organi in trideset zainteresiranih strani menijo, da načelo upravičenih pričakovanj pomeni, da Komisija ne more zahtevati vračila od že izvedenih odbitkov niti od vseh neporavnanih odbitkov do največ 20 let, kot določa TRLIS.

| (163) | V zvezi z domnevno podobnostjo sheme pomoči z drugimi ukrepi, za katere se šteje, da ne pomenijo državne pomoči, Komisija meni, da se shema pomoči bistveno razlikuje od ukrepov, ki jih je sama presodila v odločbi iz leta 1984 o belgijskih centrih za koordinacijo (114). Zadevni ukrep ima drugačen obseg, ker ne zadeva dejavnosti znotraj skupine, kot v primeru belgijskih centrov za koordinacijo. Poleg tega ima zadevni ukrep drugačno strukturo, ki povzroča selektivnost, največkrat zato, ker velja le za transakcije, povezane z drugimi državami. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi z domnevno podobnostjo sheme pomoči z drugimi ukrepi, za katere se šteje, da ne pomenijo državne pomoči, Komisija meni, da se shema pomoči bistveno razlikuje od ukrepov, ki jih je sama presodila v odločbi iz leta 1984 o belgijskih centrih za koordinacijo (114). Zadevni ukrep ima drugačen obseg, ker ne zadeva dejavnosti znotraj skupine, kot v primeru belgijskih centrov za koordinacijo. Poleg tega ima zadevni ukrep drugačno strukturo, ki povzroča selektivnost, največkrat zato, ker velja le za transakcije, povezane z drugimi državami.

| (164) | V zvezi z vplivom izjav Komisije o upravičenih pričakovanjih upravičencev Komisija meni, da je treba razlikovati med dvema obdobjema: (a) obdobjem od začetka veljavnosti ukrepa 1. januarja 2002 do datuma objave odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu z dne 21. decembra 2007 in (b) obdobjem po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi z vplivom izjav Komisije o upravičenih pričakovanjih upravičencev Komisija meni, da je treba razlikovati med dvema obdobjema: (a) obdobjem od začetka veljavnosti ukrepa 1. januarja 2002 do datuma objave odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu z dne 21. decembra 2007 in (b) obdobjem po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu.

| (165) | Komisija ob sklicevanju na prvo obdobje priznava svoje odgovore na parlamentarna vprašanja Erika Mejierja in Sharon Bowles v zvezi z mogočo naravo državne pomoči zadevnega ukrepa. Natančneje, v odgovoru na parlamentarno vprašanje poslanca Evropskega parlamenta Erika Meijerja z dne 19. januarja 2006 je komisar v imenu Komisije odgovoril naslednje: „Komisija ne more potrditi, ali visoke ponudbe španskih družb temeljijo na davčni zakonodaji Španije, ki omogoča družbam, da odpišejo dobro ime hitreje kot njihovi francoski ali italijanski kolegi. Vendar Komisija lahko potrdi, da taka nacionalna zakonodaja ne spada na področje uporabe pravil o državni pomoči, ker ta pravila pomenijo splošna pravila o amortizaciji, ki veljajo za vse družbe v Španiji (115).“ Komisar je v odgovoru na parlamentarno vprašanje poslanke Evropskega parlamenta Sharon Bowles 17. februarja 2006 v imenu Komisije odgovoril naslednje: „V skladu z razpoložljivimi informacijami Komisija domneva, da španska (davčna) pravila, ki zadevajo odpis ‘dobrega imena‚, veljajo za vse družbe v Španiji ne glede na velikost, sektor, pravno obliko ali zasebno ali javno lastništvo, ker pomenijo splošna pravila o amortizaciji. Zato domnevno ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči (116).“ |
| --- | --- |

(165)

Komisija ob sklicevanju na prvo obdobje priznava svoje odgovore na parlamentarna vprašanja Erika Mejierja in Sharon Bowles v zvezi z mogočo naravo državne pomoči zadevnega ukrepa. Natančneje, v odgovoru na parlamentarno vprašanje poslanca Evropskega parlamenta Erika Meijerja z dne 19. januarja 2006 je komisar v imenu Komisije odgovoril naslednje: „Komisija ne more potrditi, ali visoke ponudbe španskih družb temeljijo na davčni zakonodaji Španije, ki omogoča družbam, da odpišejo dobro ime hitreje kot njihovi francoski ali italijanski kolegi. Vendar Komisija lahko potrdi, da taka nacionalna zakonodaja ne spada na področje uporabe pravil o državni pomoči, ker ta pravila pomenijo splošna pravila o amortizaciji, ki veljajo za vse družbe v Španiji (115).“ Komisar je v odgovoru na parlamentarno vprašanje poslanke Evropskega parlamenta Sharon Bowles 17. februarja 2006 v imenu Komisije odgovoril naslednje: „V skladu z razpoložljivimi informacijami Komisija domneva, da španska (davčna) pravila, ki zadevajo odpis ‘dobrega imena‚, veljajo za vse družbe v Španiji ne glede na velikost, sektor, pravno obliko ali zasebno ali javno lastništvo, ker pomenijo splošna pravila o amortizaciji. Zato domnevno ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči (116).“

| (166) | Komisija je s tema izjavama za Parlament zagotovila posebna, neomejena in dosledna jamstva, da so upravičenci do zadevnega ukrepa upravičeno upali, da je bila shema amortizacije dobrega imena zakonita tako, da ni spadala na področje pravil o državni pomoči (117) in da zato za katero koli prednost, ki izhaja iz tega, ne morejo veljati naknadni postopki za vračilo. Čeprav te izjave niso sprožile uradne odločbe Komisije, s katero se ugotavlja, da shema amortizacije ni pomenila državne pomoči, je bil njihov učinek s stališča ustvarjanja upravičenih pričakovanj enak, zlasti glede na dejstvo, da so bili v tem primeru veljavni postopki, ki zagotavljajo spoštovanje načela solidarnosti, upoštevani. Ker je pojem državne pomoči objektiven (118) in Komisija v zvezi z njegovo razlago nima diskrecijske pravice, v nasprotju s primerom presoje združljivosti, se bo seveda vsaka natančna in neomejena izjava v imenu Komisije, kolikor nacionalni ukrep ni obravnavan kot državna pomoč, razumela, kot da je ukrep pomenil „nepomoč“ že od začetka (tj. tudi pred zadevno izjavo). Vsaka družba, ki je bila negotova glede tega, ali bo v prihodnje na podlagi pravil o državni pomoči morala vrniti prednosti, ki jih je pridobila na podlagi sheme amortizacije dobrega imena, ki izhajajo iz transakcij, ki se jih je lotila, pred izjavami Komisije, je lahko po njih sklepala, da je bila ta negotovost neutemeljena, saj v zvezi s tem od nje ni mogoče pričakovati večje skrbnosti od Komisije. V teh posebnih okoliščinah in ob upoštevanju, da se z zakonodajo Skupnosti ne zahteva dokaz vzročne povezave med jamstvi institucije Skupnosti in ravnanjem državljanov ali družb, ki jih zadevajo ta jamstva (119), lahko vsak skrben podjetnik upravičeno pričakuje, da Komisija naknadno ne bo uveljavljala nobenega vračila (120) v zvezi z ukrepi, ki jih je v izjavi za drugo institucijo sama predhodno opredelila, da ne pomenijo pomoči, ne glede na čas izvedbe transakcije, ki je bila deležna ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je s tema izjavama za Parlament zagotovila posebna, neomejena in dosledna jamstva, da so upravičenci do zadevnega ukrepa upravičeno upali, da je bila shema amortizacije dobrega imena zakonita tako, da ni spadala na področje pravil o državni pomoči (117) in da zato za katero koli prednost, ki izhaja iz tega, ne morejo veljati naknadni postopki za vračilo. Čeprav te izjave niso sprožile uradne odločbe Komisije, s katero se ugotavlja, da shema amortizacije ni pomenila državne pomoči, je bil njihov učinek s stališča ustvarjanja upravičenih pričakovanj enak, zlasti glede na dejstvo, da so bili v tem primeru veljavni postopki, ki zagotavljajo spoštovanje načela solidarnosti, upoštevani. Ker je pojem državne pomoči objektiven (118) in Komisija v zvezi z njegovo razlago nima diskrecijske pravice, v nasprotju s primerom presoje združljivosti, se bo seveda vsaka natančna in neomejena izjava v imenu Komisije, kolikor nacionalni ukrep ni obravnavan kot državna pomoč, razumela, kot da je ukrep pomenil „nepomoč“ že od začetka (tj. tudi pred zadevno izjavo). Vsaka družba, ki je bila negotova glede tega, ali bo v prihodnje na podlagi pravil o državni pomoči morala vrniti prednosti, ki jih je pridobila na podlagi sheme amortizacije dobrega imena, ki izhajajo iz transakcij, ki se jih je lotila, pred izjavami Komisije, je lahko po njih sklepala, da je bila ta negotovost neutemeljena, saj v zvezi s tem od nje ni mogoče pričakovati večje skrbnosti od Komisije. V teh posebnih okoliščinah in ob upoštevanju, da se z zakonodajo Skupnosti ne zahteva dokaz vzročne povezave med jamstvi institucije Skupnosti in ravnanjem državljanov ali družb, ki jih zadevajo ta jamstva (119), lahko vsak skrben podjetnik upravičeno pričakuje, da Komisija naknadno ne bo uveljavljala nobenega vračila (120) v zvezi z ukrepi, ki jih je v izjavi za drugo institucijo sama predhodno opredelila, da ne pomenijo pomoči, ne glede na čas izvedbe transakcije, ki je bila deležna ukrepa pomoči.

| (167) | V skladu s tem Komisija sklepa, da so upravičenci do spornega ukrepa upravičeno pričakovali, da jim pomoči ne bo treba vrniti, in zato ne zahteva vračila davčne pomoči, dodeljene tistim upravičencem v okviru vsakega deleža, ki ga je španska prevzemna družba imela neposredno ali posredno v tuji družbi pred datumom objave (121) odločitve Komisije o sprožitvi formalnega preiskovalnega postopka v skladu s členom 88(2) Pogodbe v Uradnem listu Evropske unije, ki bi potem lahko imela koristi od zadevnega ukrepa. Seveda Komisija od datuma sprožitve formalnega preiskovalnega postopka in v skladu s svojo prakso (122) meni, da mora vsak skrben trgovec upoštevati dvome, ki jih je izrazila v zvezi z združljivostjo zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(167)

V skladu s tem Komisija sklepa, da so upravičenci do spornega ukrepa upravičeno pričakovali, da jim pomoči ne bo treba vrniti, in zato ne zahteva vračila davčne pomoči, dodeljene tistim upravičencem v okviru vsakega deleža, ki ga je španska prevzemna družba imela neposredno ali posredno v tuji družbi pred datumom objave (121) odločitve Komisije o sprožitvi formalnega preiskovalnega postopka v skladu s členom 88(2) Pogodbe v Uradnem listu Evropske unije, ki bi potem lahko imela koristi od zadevnega ukrepa. Seveda Komisija od datuma sprožitve formalnega preiskovalnega postopka in v skladu s svojo prakso (122) meni, da mora vsak skrben trgovec upoštevati dvome, ki jih je izrazila v zvezi z združljivostjo zadevnega ukrepa.

| (168) | Komisija tudi meni, da morajo ti upravičenci še naprej prejemati ugodnosti iz zadevnega ukrepa do konca obdobja amortizacije, kot ga določa ukrep. Komisija priznava, da so bile operacije načrtovane in naložbe izvedene v okviru razumnih in upravičenih pričakovanj z določeno stopnjo stalnosti v gospodarskih razmerah, vključno z zadevnim ukrepom. Zato v skladu s predhodno sodno prakso Sodišča in prakso Komisije (123) ob pomanjkanju prevladujočega javnega interesa (124) Komisija meni, da je treba upravičencem še naprej dovoliti prejemanje ugodnosti zadevnega ukrepa v celotnem obdobju amortizacije, kot je določeno v členu 12(5) TRLIS. |
| --- | --- |

(168)

Komisija tudi meni, da morajo ti upravičenci še naprej prejemati ugodnosti iz zadevnega ukrepa do konca obdobja amortizacije, kot ga določa ukrep. Komisija priznava, da so bile operacije načrtovane in naložbe izvedene v okviru razumnih in upravičenih pričakovanj z določeno stopnjo stalnosti v gospodarskih razmerah, vključno z zadevnim ukrepom. Zato v skladu s predhodno sodno prakso Sodišča in prakso Komisije (123) ob pomanjkanju prevladujočega javnega interesa (124) Komisija meni, da je treba upravičencem še naprej dovoliti prejemanje ugodnosti zadevnega ukrepa v celotnem obdobju amortizacije, kot je določeno v členu 12(5) TRLIS.

| (169) | Poleg tega Komisija meni, da je treba predvideti razumno prehodno obdobje za družbe, ki so dolgoročno že pridobile pravice v tujih družbah in ki niso imele teh pravic v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta od datuma objave odločitve o sprožitvi postopka. Zato Komisija meni, da morajo družbe, ki so do 21. decembra 2007 izpolnile vse druge pomembne pogoje iz člena 12(5) TRLIS (glej uvodno izjavo 21), razen pogoja o lastništvu svojih deležev v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta, prav tako uživati ugodnosti upravičenih pričakovanj, če so imele te pravice v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta do 21. decembra 2008. |
| --- | --- |

(169)

Poleg tega Komisija meni, da je treba predvideti razumno prehodno obdobje za družbe, ki so dolgoročno že pridobile pravice v tujih družbah in ki niso imele teh pravic v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta od datuma objave odločitve o sprožitvi postopka. Zato Komisija meni, da morajo družbe, ki so do 21. decembra 2007 izpolnile vse druge pomembne pogoje iz člena 12(5) TRLIS (glej uvodno izjavo 21), razen pogoja o lastništvu svojih deležev v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta, prav tako uživati ugodnosti upravičenih pričakovanj, če so imele te pravice v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta do 21. decembra 2008.

| (170) | Po drugi strani upravičenec v primerih, ko je španska prevzemna družba imela neposredne ali posredne pravice šele po 21. decembru 2007, vsako nezdružljivo pomoč vrne, razen, prvič, če pred 21. decembrom 2007 začne veljati nepreklicna obveznost španske prevzemne družbe za lastništvo teh pravic, drugič, če je pogodba vsebovala odložilni pogoj, da za zadevno operacijo velja obvezna odobritev regulativnega organa, in, tretjič, če je bila operacija priglašena pred 21. decembrom 2007. Po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu dejansko ni mogoče trditi, da preudaren trgovec ne bi mogel predvideti sprejetja ukrepa Skupnosti, ki bi lahko vplival na njegove interese kot ta odločba. V smislu navedenega Komisija sklepa, da se vračilo izvede ob upoštevanju vseh primerov, ki niso zajeti v uvodnih izjavah 167 in 169 te odločbe. Komisija prav tako meni, da zadevni ukrep ne pomeni pomoči, če so bili med uživanjem ugodnosti upravičencev vsi pogoji iz zakonodaje, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in veljavne ob izvajanju odbitka davka, izpolnjeni. |
| --- | --- |

(170)

Po drugi strani upravičenec v primerih, ko je španska prevzemna družba imela neposredne ali posredne pravice šele po 21. decembru 2007, vsako nezdružljivo pomoč vrne, razen, prvič, če pred 21. decembrom 2007 začne veljati nepreklicna obveznost španske prevzemne družbe za lastništvo teh pravic, drugič, če je pogodba vsebovala odložilni pogoj, da za zadevno operacijo velja obvezna odobritev regulativnega organa, in, tretjič, če je bila operacija priglašena pred 21. decembrom 2007. Po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu dejansko ni mogoče trditi, da preudaren trgovec ne bi mogel predvideti sprejetja ukrepa Skupnosti, ki bi lahko vplival na njegove interese kot ta odločba. V smislu navedenega Komisija sklepa, da se vračilo izvede ob upoštevanju vseh primerov, ki niso zajeti v uvodnih izjavah 167 in 169 te odločbe. Komisija prav tako meni, da zadevni ukrep ne pomeni pomoči, če so bili med uživanjem ugodnosti upravičencev vsi pogoji iz zakonodaje, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in veljavne ob izvajanju odbitka davka, izpolnjeni.

| (171) | V smislu navedenih pomislekov v danem letu in za danega upravičenca točen znesek pomoči ustreza neto znižani vrednosti davčne obremenitve, ki je bila odobrena z amortizacijo v skladu s členom 12(5) TRLIS. Zato je znesek odvisen od stopnje davka od dohodka pravnih oseb v zadevnih letih in veljavne diskontne obrestne mere. |
| --- | --- |

(171)

V smislu navedenih pomislekov v danem letu in za danega upravičenca točen znesek pomoči ustreza neto znižani vrednosti davčne obremenitve, ki je bila odobrena z amortizacijo v skladu s členom 12(5) TRLIS. Zato je znesek odvisen od stopnje davka od dohodka pravnih oseb v zadevnih letih in veljavne diskontne obrestne mere.

| (172) | Nominalna vrednost pomoči za dano leto in danega upravičenca ustreza znižanemu davku, odobrenemu z uporabo člena 12(5) TRLIS, za pravice v tujih družbah, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uvodnih izjav 167 in 169. |
| --- | --- |

(172)

Nominalna vrednost pomoči za dano leto in danega upravičenca ustreza znižanemu davku, odobrenemu z uporabo člena 12(5) TRLIS, za pravice v tujih družbah, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uvodnih izjav 167 in 169.

| (173) | Znižana vrednost se izračuna z uporabo obrestne mere na nominalno vrednost v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008. |
| --- | --- |

(173)

Znižana vrednost se izračuna z uporabo obrestne mere na nominalno vrednost v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008.

| (174) | Pri izračunu davčne obremenitve upravičencev brez nezakonitega ukrepa pomoči se morajo španski organi opirati na transakcije, ki so bile izvedene v obdobju pred objavo odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu, kot je navedeno. Ni mogoče trditi, da bi upravičenci, če te nezakonite prednosti ne bi bilo, drugače razporedili svoje transakcije, da bi zmanjšali svoja davčna bremena. Kot Sodišče jasno navaja v sodbi Unicredito
   (125), teh hipotetičnih pomislekov ni mogoče upoštevati za namene izračuna pomoči. |
| --- | --- |

(174)

Pri izračunu davčne obremenitve upravičencev brez nezakonitega ukrepa pomoči se morajo španski organi opirati na transakcije, ki so bile izvedene v obdobju pred objavo odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu, kot je navedeno. Ni mogoče trditi, da bi upravičenci, če te nezakonite prednosti ne bi bilo, drugače razporedili svoje transakcije, da bi zmanjšali svoja davčna bremena. Kot Sodišče jasno navaja v sodbi Unicredito
   (125), teh hipotetičnih pomislekov ni mogoče upoštevati za namene izračuna pomoči.

VII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (175) | Komisija meni, da v smislu navedene sodne prakse in posebnosti zadeve člen 12(5) TRLIS pomeni shemo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti. Komisija prav tako ugotavlja, da zadevni ukrep, ki je bil izveden ob kršenju člena 88(3) Pogodbe, pomeni nezakonito shemo pomoči, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti. Vendar Komisija glede na prisotnost upravičenih pričakovanj do datuma objave odločitve o sprožitvi postopka izjemoma odstopa od vračila vseh davčnih ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe sheme pomoči za pomoč, povezano z neposrednimi ali posrednimi deleži španskih prevzemnih družb v tuji družbi pred datumom objave odločitve Komisije o sprožitvi formalnega preiskovalnega postopka v skladu s členom 88(2) v Uradnem listu Evropske unije, razen če, prvič, pred 21. decembrom 2007 začne veljati nepreklicna obveznost španske prevzemne družbe za lastništvo teh pravic, drugič, če je pogodba vsebovala odložilni pogoj, da za zadevno operacijo velja obvezna odobritev regulativnega organa, in, tretjič, če je bila operacija priglašena pred 21. decembrom 2007. |
| --- | --- |

(175)

Komisija meni, da v smislu navedene sodne prakse in posebnosti zadeve člen 12(5) TRLIS pomeni shemo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti. Komisija prav tako ugotavlja, da zadevni ukrep, ki je bil izveden ob kršenju člena 88(3) Pogodbe, pomeni nezakonito shemo pomoči, kolikor velja za prevzeme znotraj Skupnosti. Vendar Komisija glede na prisotnost upravičenih pričakovanj do datuma objave odločitve o sprožitvi postopka izjemoma odstopa od vračila vseh davčnih ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe sheme pomoči za pomoč, povezano z neposrednimi ali posrednimi deleži španskih prevzemnih družb v tuji družbi pred datumom objave odločitve Komisije o sprožitvi formalnega preiskovalnega postopka v skladu s členom 88(2) v Uradnem listu Evropske unije, razen če, prvič, pred 21. decembrom 2007 začne veljati nepreklicna obveznost španske prevzemne družbe za lastništvo teh pravic, drugič, če je pogodba vsebovala odložilni pogoj, da za zadevno operacijo velja obvezna odobritev regulativnega organa, in, tretjič, če je bila operacija priglašena pred 21. decembrom 2007.

| (176) | Komisija nadaljuje postopek, ki ga je sprožila 10. oktobra 2007, sprožen v zvezi z operacijami zunaj Skupnosti, glede na nove elemente, ki so jih predložili španski organi – |
| --- | --- |

(176)

Komisija nadaljuje postopek, ki ga je sprožila 10. oktobra 2007, sprožen v zvezi z operacijami zunaj Skupnosti, glede na nove elemente, ki so jih predložili španski organi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Shema pomoči, ki jo je Španija izvajala v skladu s členom 12(5) kraljeve zakonodajne uredbe št. 4/2004 z dne 5. marca 2004 o konsolidaciji sprememb španskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, pri čemer jo je Kraljevina Španija nezakonito uveljavila v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe, ni združljiva s skupnim trgom v zvezi s pomočjo, dodeljeno upravičencem glede prevzemov znotraj Skupnosti.

2.   Kljub temu znižanja davka za upravičence v zvezi s prevzemi znotraj Skupnosti v skladu s členom 12(5) TRLIS, ki so povezana z neposrednimi ali posrednimi pravicami v tujih družbah, ki so izpolnile zadevne pogoje sheme pomoči do 21. decembra 2007, razen pogoja o lastništvu svojih deležev v neprekinjenem obdobju vsaj enega leta, lahko še naprej veljajo za celotno obdobje amortizacije, kot ga določa shema pomoči.

3.   Znižanja davka za upravičence v zvezi s prevzemi znotraj Skupnosti na podlagi člena 12(5) TRLIS, ki so povezana z nepreklicno obveznostjo in ki so bila začeta pred 21. decembrom 2007 za lastništvo teh pravic, če pogodba vsebuje odložilni pogoj, povezan z dejstvom, da za zadevno operacijo velja obvezna odobritev regulativnega organa, in če sta bili odločitev in operacija priglašeni pred 21. decembrom 2007, se lahko še naprej uporabljajo za celotno obdobje amortizacije, kot ga določa shema pomoči, za del pravic v lasti od datuma odprave odložilnega pogoja.

Člen 2

Znižanje davka, odobreno s shemo iz člena 1, ne pomeni pomoči, če so bili ob odobritvi izpolnjeni pogoji iz zakonodaje, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in veljavne ob odobritvi pomoči.

Člen 3

Znižanje davka, odobreno s shemo iz člena 1, ki je ob odobritvi izpolnjevalo pogoje iz zakonodaje, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98 ali katere koli druge takrat veljavne sheme, je združljivo s skupnim trgom do največje stopnje intenzivnosti pomoči, ki velja za to vrsto pomoči.

Člen 4

1.   Španija izterja nezdružljivo pomoč, ki ustreza znižanju davka na podlagi sheme iz člena 1(1), od upravičencev, katerih pravice v tujih družbah, pridobljene v okviru prevzemov znotraj Skupnosti, ne izpolnjujejo navedenih pogojev iz člena 1(2).

2.   Zneskom, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili na voljo upravičencu, do njihovega dejanskega vračila pripišejo obresti.

3.   Obresti se izračunajo na proporcionalni osnovi v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008.

4.   Španija prekliče vsa odprta davčna znižanja, kot jih določa shema iz člena 1(1), z začetkom veljavnosti od datuma sprejetja te odločbe, razen za znižanja, povezana s pravicami v tujih družbah, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 1(2).

Člen 5

1.   Vračilo pomoči, odobrene na podlagi sheme iz člena 1, se izvede takoj in učinkovito.

2.   Španija zagotovi izvajanje te odločbe v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 6

1.   Španija v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odločbi predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek prejete pomoči vsakega upravičenca iz te sheme; |
| --- | --- |

(a)

seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek prejete pomoči vsakega upravičenca iz te sheme;

| (b) | skupni znesek (glavnico in obresti vračila), ki se izterja od vsakega upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnico in obresti vračila), ki se izterja od vsakega upravičenca;

| (c) | podroben opis ukrepov, ki so bili že sprejeti in načrtovani v skladu s to odločbo; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis ukrepov, ki so bili že sprejeti in načrtovani v skladu s to odločbo;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičencev zahtevano vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičencev zahtevano vračilo pomoči.

2.   Španija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, ki so bili sprejeti za izvajanje te odločbe, dokler se ne konča vračilo pomoči, odobrene na podlagi sheme iz člena 1. Španija na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o ukrepih, ki jih je že sprejela in načrtovala v skladu s to odločbo. Španija prav tako predloži natančne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 311, 21.12.2007, str. 21.

1

(2)  Objavljeno v Uradnem listu Španije z dne 11. marca 2004.

2

Uradnem listu Španije

(3)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

3

(4)  Glej: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Zakon št. 4/2008 z dne 23. decembra 2008, ki je uvedel spremembe več določb Zakona o davku.

6

(7)  Glej člena 46 in 39 trgovinskega zakonika 1885.

7

(8)  Rezultat izvajanja zakona št. 16/2007 z dne 4. julija 2007 o reformi in prilagajanju prava družb na področju računovodstva za mednarodno uskladitev z zakonodajo Evropske unije.

8

(9)  Glej člen 21(1)(a) TRLIS.

9

(10)  Glej člen 21(1)(b) TRLIS.

10

(11)  Glej člen 21(1)(c)(1) TRLIS.

11

(12)  Glej člen 21(1)(c)(2) TRLIS.

12

(13)  V veljavni zakonodaji je ta določba oštevilčena kot člen 12(6) TRLIS.

13

(14)  Kot je izrecno navedeno v drugem odstavku člena 12(5): „Odbitek te razlike je po potrebi usklajen z določbami iz odstavka 3 tega člena.“

14

(15)  Glej sodbo Sodišča z dne 10. decembra 1969 v združenih zadevah 6/69 in 11/69 Komisija proti Franciji, ZOdl., str. 523. Glej tudi točko 18 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

15

Komisija

Franciji

(16)  Glej uvodno izjavo 7.

16

(17)  Glej uvodno izjavo 8.

17

(18)  Španski organi so se sklicevali na člen 194 kraljeve uredbe št. 1564/1989 z dne 22. decembra 1989.

18

(19)  Španski organi so se sklicevali na resolucijo ICAC (Inštitut za računovodstvo in revizijo) št. 3, BOICAC, 27. november 1996.

19

(20)  Glej odločbo Komisije z dne 22. septembra 2004, N 354/04, Režim irske holdinške družbe (UL C 131, 28.5.2005, str. 10).

20

(21)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

21

(22)  Glej uvodno izjavo 12.

22

(23)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 10. aprila 2008 v zadevi T-233/04, Nizozemska proti Komisiji, ZOdl., str. II-591.

23

Nizozemska

Komisiji

(24)  Glej odločitev Komisije z dne 14. februarja 2008, N 480/07, Zmanjšanje prihodka od nekaterih neopredmetenih sredstev (UL C 80, 1.4.2008, str. 1).

24

(25)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. novembra 2001 v zadevi C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, ZOdl., str. I- 8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  UL L 157, 26.6.2003, str. 49.

26

(27)  UL L 7, 13.1.2004, str. 41.

27

(28)  V skladu s členom 89(3) TRLIS.

28

(29)  Glej dopis španskih organov Komisiji z dne 5. decembra 2007, str. 35, kot je naveden v uvodni izjavi 7.

29

(30)  UL L 225, 20.8.1990, str. 1.

30

(31)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

31

(32)  Pripombe španskih organov so bile prejete 5. decembra 2007, medtem ko so morale države članice začeti uporabljati Direktivo 2005/56/ES do 15. decembra 2007.

32

(33)  Glej uvodne izjave Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE), (UL L 207, 18.8.2003, str. 1) in mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. aprila 2004, COM(2003) 703 konč. – 2003/2077(COD).

33

(34)  Kot je navedeno na strani 8 dopisa španskih organov z dne 30. junija 2008 – glej zgornjo uvodno izjavo 9.

34

(35)  S sklicevanjem na oceno Komisije o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (UL L 142, 30.4.2004, str. 12).

35

(36)  Glej odločitve Komisije z dne 10. junija 2005, Cesky Telecom; z dne 10. januarja 2005, O2; z dne 23. maja 2006, Quebec, GIC, BAA; z dne 15. septembra 2004, Abbey National, in z dne 26. marca 2007, ScottishPower, ki so na voljo na http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/.

36

2

(37)  Akcijski načrt državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009, COM(2005) 107 konč. (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

37

(38)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. septembra 2007 v zadevi T-348/03, Koninklijke Friesland Foods proti Komisiji, ZOdl., str. II-101.

38

Koninklijke Friesland Foods

Komisiji

(39)  Pisni vprašanji E-4431/05 in E-4772/05.

39

(40)  Na primer odločitev Komisije z dne 30. julija 2004 v zadevi N 354/04, Režim irske holdinške družbe (UL C 131, 28.5.2005, str. 11), in odločitev Komisije z dne 13. julija 2006 v zadevi C4/07 (ex N 465/06), Groepsrentebox (UL C 66, 22.3.2007, str. 30).

40

(41)  Glej Odločbo Komisije št. 2001/168/ESPJ z dne 31. oktobra 2000 o španskih zakonih o davku od dohodkov pravnih oseb (UL L 60, 1.3.2001, str. 57).

41

(42)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2004 v zadevi C 501/00, Španija proti Komisiji, ZOdl., str. I- 6717.

42

Španija

Komisiji

(43)  Glej oddelek II.1.b) ff) poročila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, ki je na voljo na: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.

43

(44)  Glej odločitev Komisije 82/364/EGS z dne 17. maja 1982 o subvencioniranju obrestnih mer za izvozne kredite za izvoz iz Francije v Grčijo po pristopu te države k Evropskemu gospodarskemu prostoru (UL L 159, 10.6.1982, str. 44), zlasti del IV, ki se nanaša na zadevi 6/69 in 11/69, Komisija
  proti Franciji.

44

Komisija

proti Franciji

(45)  Glej resolucijo ICAC št. 3 iz novembra 1996, BOICAC 27.

45

(46)  Glej opombo 42.

46

(47)  Glej opombo 21.

47

(48)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. novembra 2001 v zadevi C-143/99, Adria-Wien, glej opombo 25, točka 41; sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi C-308/01, GIL Insurance, ZOdl., str. I- 4777, točka 68; sodbo Sodišča z dne 3. marca 2005 v zadevi C-172/03, Heiser, ZOdl., str. I- 1627, točka 40, in sodbo Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi C-88/03, Portugalska proti Komisiji, ZOdl., str. I- 7115, točka 54.

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugalska

Komisiji

(49)  Glej sodbo Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi C-88/03, Portugalska proti Komisiji, ZOdl., str. I- 7115, točka 54.

49

Portugalska

Komisiji

(50)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 29. februarja 1996 v zadevi C-56/93, Belgija proti Komisiji, ZOdl., str. I-723, točka 79; sodbo Sodišča v zadevi C-241/94, Francija proti Komisiji, ZOdl., str. I- 4551, točka 20; sodbo Sodišča z dne 26. septembra 1996 v zadevi C-75/97, Belgija proti Komisiji, ZOdl., str. I- 3671, točka 25, in sodbo Sodišča z dne 13. februarja 2003 v zadevi C-409/00, Španija proti Komisiji, ZOdl., str. I- 10901, točka 46.

50

Belgija

Komisiji

Francija

Komisiji

Belgija

Komisiji

Španija

Komisiji

(51)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 15. decembra 2005 v zadevi C-66/02, Italija proti Komisiji, ZOdl., str. I- 10901, točka 101. Glej tudi Odločbo Komisije z dne 8. julija 2009 o shemi Groepsrentebox (C 4/07 – ex N 465/06), še neobjavljena v Uradnem listu, zlasti uvodno izjavo 75 in naslednje.

51

Italija

Komisiji

Uradnem listu

(52)  Glej opombo 21.

52

(53)  Glej opombo 52, odločitev o shemi Groepsrentebox, zlasti uvodna izjava 83 in naslednje.

53

(54)  Glej med drugim sodbo Sodišča prve stopnje z dne 1. julija 2004 v zadevi T-308/00, Salzgitter proti Komisiji, ZOdl., str. II-1933, točka 82.

54

Salzgitter

Komisiji

(55)  Glej dokument SEC(2007) 268 z dne 21. februarja 2007.

55

(56)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22. Direktiva je začela veljati 10. novembra 2001.

56

(57)  UL L 294, 10.11.2001, str. 1. Uredba je začela veljati 8. oktobra 2004.

57

(58)  15. december 2007, v skladu s členom 19 Direktive o pravu družb.

58

(59)  Na voljo na: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html.

59

(60)  Neizvajanje Direktive o čezmejnih združitvah, pravice manjšinskih delničarjev, pravice upnikov, delovno pravo, nacionalna blagovna znamka, lokalni partnerji, regulativni sistem, ekonomske sinergije ter politični, strateški in trgovinski pomisleki.

60

(61)  Sodba Sodišča z dne 13. decembra 2005 v zadevi C-411/03, SEVIC Systems, ZOdl., str. I- 10805, točke 23–31.

61

SEVIC Systems

(62)  Sodba v zgoraj navedeni v zadevi C-411/03, SEVIC Systems, točka 23.

62

SEVIC Systems

(63)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 27. septembra 2000 v zadevi T-184/97, BP Chemicals Ltd proti Komisiji, ZOdl., str. II- 3145, točka 55; glej tudi sodbo Sodišča z dne 12. novembra 1992 v zadevah C-134/91 in C-135/91, Kerafina, točka 20, in sodbo Sodišča z dne 15. junija 1993 v zadevi C-225/91, Matra SA proti Komisiji, točka 41.

63

BP Chemicals Ltd

Komisiji

Kerafina

Matra SA

Komisiji

(64)  V skladu s členom 42 trgovinskega zakonika 1885.

64

(65)  Glej člen 42(1) trgovinskega zakonika 1885.

65

(66)  Družbe, ki so izdale vrednostne papirje, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu katere koli države članice v smislu člena 1(13) Direktive Sveta 93/22/EGS, v skladu s členom 4 Direktive.

66

(67)  Člen 194 kraljeve uredbe št. 1564/1989 z dne 22. decembra 1989, ki potrjuje revidirani zakon o javnih družbah z omejeno odgovornostjo.

67

(68)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

68

(69)  V skladu s členom 89(3) TRLIS.

69

(70)  V skladu s členom 11(4) TRLIS.

70

(71)  V skladu s TRLIS, kot je bila spremenjena z zakonom št. 35/2006, je bila stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja za izračun, 35 % od leta 2002 do 2006, 32,5 % v letu 2007 in 30 % v naslednjih letih.

71

(72)  Osma dodatna določba, zakon št. 35/2006 z dne 28. novembra o dohodnini in delni spremembi zakonov o davku od dohodkov pravnih oseb in o dohodnini za nerezidente ter davku na osebno premoženje, Uradni list št. 285, 29.11.2006.

72

Uradni list

(73)  Glej zadevo C-88/03, Portugalska proti Komisiji, točka 81, navedeno v opombi 49; glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 9. septembra 2009 v zadevi T-227/01, Territorio foral de Álava in drugi, še neobjavljena, točka 179; in sodbo Sodišča prve stopnje z dne 9. septembra 2009 v zadevi T-230/01, Territorio foral de Álava in drugi, še neobjavljena, točka 190.

73

Portugalska

Komisiji

Territorio foral de Álava in drugi

Territorio foral de Álava in drugi

(74)  V skladu s členom 89(3)(a)(1) TRLIS.

74

(75)  Glej člene 89, 21 in 22 TRLIS.

75

(76)  Kot je izrecno navedeno v drugem pododstavku člena 12(5): „Odbitek te razlike (tj. člen 12(5) TRLIS) je po potrebi usklajen z izgubami zaradi oslabitve iz odstavka 3 tega člena.“

76

(77)  Glej zlasti uvodno izjavo 48.

77

(78)  Zakon o davku od dohodkov pravnih oseb št. 43/1995, ki je bil razveljavljen s kraljevo zakonodajno uredbo št. 4/2004.

78

(79)  Španski organi ga v obrazložitvenem memorandumu k zakonu št. 43/1995 opredeljujejo kot: „Načelo konkurenčnosti zahteva, da je sistem o davku od dohodkov pravnih oseb v podporo in usklajen z ukrepi gospodarske politike za povečanje konkurenčnosti [...], in prav tako zahteva spodbude za bolj mednarodno poslovanje in tako omogoči povečanje izvoza, z namenom uskladitve s tem načelom.“

79

(80)  Glej med drugim odločitev Komisije z dne 22. marca 2006 o neposrednih davčnih spodbudah v korist naložb, povezanih z izvozom, UL C 302, 14.12.2007, str. 3. uvodna izjava 51.

80

(81)  Glej točko 127 sodbe, navedene v opombi 42.

81

(82)  Glej odločitev Komisije z dne 8. julija 2009 v zadevi C-2/2007, Groepsrentebox, še neobjavljena v Uradnem listu, zlasti uvodno izjavo 107.

82

Uradnem listu

(83)  Glej e-pošto španskih organov z dne 16. junija 2009, navedeno v uvodni izjavi 13.

83

(84)  Glej zlasti stran 6 dopisa španskih organov z dne 22. aprila 2009 (A- 9531), navedeno v uvodni izjavi 9.

84

(85)  Glej sodbo Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, ZOdl., str. I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze in drugi

(86)  Glej opombo 21. Glej zlasti točki 9 in 10 Obvestila Komisije.

86

(87)  Glej opombo 42, točke 139–143.

87

(88)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-214/95, Vlaams Gewest proti Komisiji, ZOdl., str. II-717.

88

Vlaams Gewest

Komisiji

(89)  Glej v opombi 85 že navedeno sodbo Cassa di Risparmio di Firenze in drugi.

89

Cassa di Risparmio di Firenze in drugi

(90)  Glej uvodno izjavo 12.

90

(91)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

91

(92)  Glej opombo 42.

92

(93)  Glej zlasti uvodni izjavi 31 in 44.

93

(94)  Glej zlasti točko 120 sodbe.

94

(95)  Glej opombo 42, točka 124.

95

(96)  Glej opombo 24 in uvodno izjavo 44.

96

(97)  Glej odločitev Komisije z dne 14. februarja 2008, zadeva N 480/07, že navedeno v opombi 24.

97

(98)  SEC(2006) 1515, COM/2006/0728 konč., oddelek 1.2.

98

(99)  Glej uvodno izjavo 47.

99

(100)  Glej točko 123 v opombi 42 že navedene sodbe Španija proti Komisiji.

100

Španija

Komisiji

(101)  Glej sodbo Sodišča z dne 11. avgusta 1995 v zadevi C-80/94, Wielockx, ZOdl., str. I- 2493, točka 16; sodbo Sodišča z dne 16. julija 1998 v zadevi C-264/96, ICI proti Colmer (HMIT), ZOdl., str. I- 4695, točka 19, in sodbo Sodišča z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-311/97, Royal Bank of Scotland, ZOdl., str. I- 2651, točka 19.

101

Wielockx

ICI

Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 14. februarja 1995 v zadevi C-279/93, Schumacker, ZOdl., str. I-225.

102

Schumacker

(103)  Glej sodbi Sodišča z dne 28. januarja 1992 v zadevi C-204/90, Bachmann proti Belgiji, ZOdl., str. I-249, in v zadevi C-300/90, Komisija proti Belgiji, ZOdl., str. I-305.

103

Bachmann

Belgiji

Komisija

Belgiji

(104)  Glej sodbo Sodišča z dne 28. aprila 1998 v zadevi C-120/95, Decker proti Caisse de Maladie des Employés Privés, ZOdl., str. I- 1831, točka 39; sodbo Sodišča z dne 28. aprila 1998 v zadevi C-158/96, Kohll proti Union des Caisses de Maladie, ZOdl., str. I-1931, točka 41, in že navedeno sodbo Sodišča v zadevi C-35/98, Verkooijen, točka 48.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll

Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  Glej sodbo Sodišča z dne 15. julija 2004 v zadevi C-315/02, Lenz, ZOdl., str. I- 7063; sodbo Sodišča z dne 7. septembra 2004 v zadevi C-319/02, Manninen, ZOdl., str. I- 7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Glej že navedeno sodbo Sodišča v zadevi C-35/98, Verkooijen, točka 44.

106

Verkooijen

(107)  Glej uvodno izjavo 56 in naslednje.

107

(108)  Glej druge primere predhodne prakse Komisije, kot je Odločba 2004/76/ES z dne 13. maja 2003, o shemi državne pomoči, ki jo izvaja Francija v korist glavnih štabov in logističnih centrov, UL L 23, 28.1.2004, str. 1, uvodna izjava 73; za podobne razlage glej tudi Odločbo Komisije 2003/515/ES z dne 17. februarja 2003, o državni pomoči, ki jo izvaja Nizozemska za mednarodne finančne dejavnosti, UL L 180, 18.7.2003, str. 52, uvodna izjava 105; Odločbo Komisije 2004/77/ES z dne 24. junija 2003, o shemi pomoči, ki jo Belgija izvaja v obliki davčnega sistema odločanja, ki se uporablja za US Foreign Sales Corporations, UL L 23, 28.1.2004, str. 14. uvodna izjava 70.

108

(109)  Glej opombo 37.

109

(110)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 4. septembra 2009 v zadevi T-211/05, Italija proti Komisiji, poročilo še ni na voljo, točka 173; glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje z dne 8. junija 1995 v zadevi T-459/93, Siemens proti Komisiji, ZOdl., str. II- 1675, točka 48.

110

Italija

Komisiji

Siemens

Komisiji

(111)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

111

(112)  Glej odločbe iz opombe 108.

112

(113)  Sodba Sodišča z dne 22. junija 2006 v zadevah C-182/03 in C-217/03, Forum 187 ASBL, ZOdl., str. I- 5479, točka 147; glej sodbo Sodišča z dne 24. novembra 2005 v zadevi C-506/03, Nemčija proti Komisiji, še neobjavljena, točka 58, in sodbo Sodišča v zadevi C-265/85, Van den Bergh en Jurgens BV proti Komisiji, ZOdl., str. 1155, točka 44.

113

Forum 187 ASBL

Nemčija

Komisiji

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisiji

(114)  Odločitev Komisije SG(84) D/6421 z dne 16. maja 1984.

114

(115)  Pisno vprašanje E-4431/05.

115

(116)  Pisno vprašanje E-4772/05.

116

(117)  V zvezi z načelom upravičenih pričakovanj glej že navedeno sodbo Sodišča v zadevi Van den Bergh en Jurgens BV proti Komisiji, točka 44; sodbo Sodišča v združenih zadevah C-182/03 in C-217/03, Forum 187 ASBL proti Komisiji, Zodl., str. I- 5479, točka 147, in sodbo Sodišča prve stopnje z dne 18. januarja 2000 v zadevi T-290/97, Mehibas Dordtselaan proti Komisiji, ZOdl., str. II-15, točka 59.

117

Van den Bergh en Jurgens BV

Komisiji

Forum 187 ASBL

Komisiji

Mehibas Dordtselaan

Komisiji

(118)  Sodba Sodišča z dne 22. decembra 2008 v zadevi C-487/06, P British Aggregates proti Komisiji, točke 111–114, 185 in 186; sodba Sodišča prve stopnje z dne 17. oktobra 2002 v zadevi T-98/00, Linde proti Komisiji, točka 33.

118

British Aggregates

Komisiji,

Linde

Komisiji

(119)  Tj. ni nujno dokazati, da je posameznik ali družba, vključena v dejavnosti, ki jih sicer ob zanašanju na zadevna jamstva morda ne bi izvedla.

119

(120)  Glej smiselno Odločbo Komisije z dne 17. februarja 2003 o belgijskih centrih za koordinacijo (2003/757/ES) in Odločbo Komisije z dne 20. decembra 2006, GIE Fiscaux (C46/2004).

120

(121)  Glej opombo 1.

121

(122)  Med drugim glej Odločbo Komisije 2007/375/ES z dne 7. februarja 2007 o oprostitvi plačila trošarine za mineralna olja, ki se uporabljajo kot gorivo pri proizvodnji aluminijevega oksida v regiji Gardanne, v regiji Shannon in na Sardiniji, ki se izvaja v Franciji, na Irskem in v Italiji (UL L 147, 8.6.2007, str. 29), in že navedeno odločbo Komisije z dne 24. junija 2003 o shemi pomoči, ki jo izvaja Belgija, uvodna izjava 79.

122

(123)  Glej Odločbo Komisije 2003/755/ES z dne 17. februarja 2003 o shemi pomoči, ki jo izvaja Belgija za centre za koordinacijo, ustanovljene v Belgiji (UL L 282, 30.10.2003, str. 25), in sodbo Sodišča z dne 26. junija 2003 v združenih zadevah C-182/03 in C-217/03, Forum 187 ASBL, točki 162 in 163.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Glej že navedeno sodbo v zadevi Forum 187, točka 149; glej tudi sodbo Sodišča v zadevi 74/74, CNTA proti Komisiji, ZOdl., str. 533, točka 44.

124

Forum 187

CNTA

Komisiji

(125)  Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2005 v zadevi C-148/04, Unicredito Italiano Spa proti Agenzia delle Entrate, ZOdl., str. I- 11137, točke 117–119.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

PRILOGA

Seznam zainteresiranih strani, ki so predložile pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka in niso zaprosile za zaupno obravnavo svoje identitete

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---