# Úřední věstník L 34/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.034.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 34 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 549. února 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.034.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 34

České vydání

Právní předpisy

Svazek 549. února 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2011/87/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2010 o podpisu dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, jménem Unie | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 109/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky na schválení typu určitých kategorií motorových vozidel a jejich přípojných vozidel týkající se systémů proti rozstřiku (
  1
  ) | 2 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 110/2011 ze dne 8. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 458/2007 o Evropském systému jednotné statistiky sociální ochrany (ESSPROS), pokud jde o vhodné formáty pro předávání údajů, výsledků, které mají být předány, a kritéria pro měření kvality pro modul ESSPROS čisté dávky sociální ochrany (
  1
  ) | 29 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 111/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 33 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 112/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 35 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 113/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 37 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 114/2011 ze dne 8. února 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 39 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2011/10/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky bifenthrin do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  ) | 41 |
| | * | Směrnice Komise 2011/11/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do příloh I a IA uvedené směrnice (
  1
  ) | 45 |
| | * | Směrnice Komise 2011/12/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky fenoxykarb do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  ) | 49 |
| | * | Směrnice Komise 2011/13/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky kyselina nonanová do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  ) | 52 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/88/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. června 2010 o státní podpoře C 1/09 (ex NN 69/08), kterou Maďarsko poskytlo podniku MOL Nyrt.
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3553)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2011 o finančním příspěvku Unie pro Nizozemsko na studie týkající se horečky Q 
  (oznámeno pod číslem K(2011) 554) | 72 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2011/87/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2010 o podpisu dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, jménem Unie

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 109/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky na schválení typu určitých kategorií motorových vozidel a jejich přípojných vozidel týkající se systémů proti rozstřiku (
  1
  )

1

2

*

Nařízení Komise (EU) č. 110/2011 ze dne 8. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 458/2007 o Evropském systému jednotné statistiky sociální ochrany (ESSPROS), pokud jde o vhodné formáty pro předávání údajů, výsledků, které mají být předány, a kritéria pro měření kvality pro modul ESSPROS čisté dávky sociální ochrany (
  1
  )

1

29

*

Nařízení Komise (EU) č. 111/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

33

*

Nařízení Komise (EU) č. 112/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

35

*

Nařízení Komise (EU) č. 113/2011 ze dne 7. února 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

37

Nařízení Komise (EU) č. 114/2011 ze dne 8. února 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

39

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2011/10/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky bifenthrin do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  )

1

41

*

Směrnice Komise 2011/11/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do příloh I a IA uvedené směrnice (
  1
  )

1

45

*

Směrnice Komise 2011/12/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky fenoxykarb do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  )

1

49

*

Směrnice Komise 2011/13/EU ze dne 8. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky kyselina nonanová do přílohy I uvedené směrnice (
  1
  )

1

52

ROZHODNUTÍ

2011/88/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. června 2010 o státní podpoře C 1/09 (ex NN 69/08), kterou Maďarsko poskytlo podniku MOL Nyrt.
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3553)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 3553)

1

55

2011/89/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2011 o finančním příspěvku Unie pro Nizozemsko na studie týkající se horečky Q 
  (oznámeno pod číslem K(2011) 554)

(oznámeno pod číslem K(2011) 554)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 25. října 2010

o podpisu dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, jménem Unie

(2011/87/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. února 2006 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s partnery z oblasti Středomoří za účelem zavedení mechanismu pro urovnávání sporů týkajících se obchodních ustanovení. |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. února 2006 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s partnery z oblasti Středomoří za účelem zavedení mechanismu pro urovnávání sporů týkajících se obchodních ustanovení.

| (2) | Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem určeným podle článku 207 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou. |
| --- | --- |

(2)

Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem určeným podle článku 207 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

| (3) | Tato jednání byla dokončena a dne 9. prosince 2009 byla parafována dohoda ve formě protokolu (dále jen „protokol“) mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (1). |
| --- | --- |

(3)

Tato jednání byla dokončena a dne 9. prosince 2009 byla parafována dohoda ve formě protokolu (dále jen „protokol“) mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (1).

| (4) | Protokol by měl být podepsán, |
| --- | --- |

(4)

Protokol by měl být podepsán,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpis dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie s výhradou uzavření protokolu (2).

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Unie s výhradou uzavření.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 25. října 2010.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 129, 15.5.2002, s. 3.

1

(2)  Znění protokolu bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jeho uzavření.

2

---

NAŘÍZENÍ

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 109/2011

ze dne 27. ledna 2011,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky na schválení typu určitých kategorií motorových vozidel a jejich přípojných vozidel týkající se systémů proti rozstřiku

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).

| (2) | Nařízení (ES) č. 661/2009 zrušuje směrnici Rady 91/226/EHS ze dne 27. března 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů proti rozstřiku u určitých kategorií motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (3). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 661/2009 zrušuje směrnici Rady 91/226/EHS ze dne 27. března 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů proti rozstřiku u určitých kategorií motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (3).

| (3) | Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel z hlediska jejich systémů proti rozstřiku a schvalování typu systémů proti rozstřiku jako samostatných technických celků. Pro takové schválení typu je nyní nutné stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel z hlediska jejich systémů proti rozstřiku a schvalování typu systémů proti rozstřiku jako samostatných technických celků. Pro takové schválení typu je nyní nutné stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.

| (4) | Přitom je vhodné přenést do tohoto nařízení požadavky stanovené směrnicí 91/226/EHS, v případě nutnosti přizpůsobené s ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků. |
| --- | --- |

(4)

Přitom je vhodné přenést do tohoto nařízení požadavky stanovené směrnicí 91/226/EHS, v případě nutnosti přizpůsobené s ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků.

| (5) | Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být ve shodě s oblastí působnosti nařízení (ES) č. 661/2009, a tedy omezena na vozidla kategorií N a O. Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla, |
| --- | --- |

(5)

Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být ve shodě s oblastí působnosti nařízení (ES) č. 661/2009, a tedy omezena na vozidla kategorií N a O. Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na vozidla kategorií N a O, jak jsou definována v příloze II směrnice 2007/46/ES, která jsou opatřena systémem proti rozstřiku, a na systémy proti rozstřiku určené k montáži na vozidla kategorií N a O.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „systémem proti rozstřiku“ se rozumí systém určený k omezení rozprašování vody vrhané vzhůru pneumatikami jedoucího vozidla, který je tvořen blatníky, zástěrkami a bočními kryty vybavenými zařízením proti rozstřiku; |
| --- | --- |

1)

„systémem proti rozstřiku“ se rozumí systém určený k omezení rozprašování vody vrhané vzhůru pneumatikami jedoucího vozidla, který je tvořen blatníky, zástěrkami a bočními kryty vybavenými zařízením proti rozstřiku;

| 2) | „blatníkem“ se rozumí tuhá nebo polotuhá konstrukční část určená k zachycování vody vrhané vzhůru otáčejícími se pneumatikami a k jejímu usměrňování k zemi, která může být zcela nebo částečně nedílnou součástí karoserie vozidla nebo jiných částí vozidla, jako je spodní část plošiny pro náklad; |
| --- | --- |

2)

„blatníkem“ se rozumí tuhá nebo polotuhá konstrukční část určená k zachycování vody vrhané vzhůru otáčejícími se pneumatikami a k jejímu usměrňování k zemi, která může být zcela nebo částečně nedílnou součástí karoserie vozidla nebo jiných částí vozidla, jako je spodní část plošiny pro náklad;

| 3) | „zástěrkou“ se rozumí pružná konstrukční část upevněná svisle za kolem na spodní části podvozku nebo plošiny pro náklad nebo na blatníku, která musí též snižovat nebezpečí, které pro ostatní uživatele pozemní komunikace představují malé předměty, zvláště drobný štěrk, nabírané ze země pneumatikami a vrhané vzhůru nebo do stran; |
| --- | --- |

3)

„zástěrkou“ se rozumí pružná konstrukční část upevněná svisle za kolem na spodní části podvozku nebo plošiny pro náklad nebo na blatníku, která musí též snižovat nebezpečí, které pro ostatní uživatele pozemní komunikace představují malé předměty, zvláště drobný štěrk, nabírané ze země pneumatikami a vrhané vzhůru nebo do stran;

| 4) | „zařízením proti rozstřiku“ se rozumí součást systému proti rozstřiku, kterou může být separátor vzduchu a vody a zařízení pohlcující energii; |
| --- | --- |

4)

„zařízením proti rozstřiku“ se rozumí součást systému proti rozstřiku, kterou může být separátor vzduchu a vody a zařízení pohlcující energii;

| 5) | „separátorem vzduchu a vody“ se rozumí součást bočního krytu nebo zástěrky, která umožňuje průchod vzduchu a zároveň omezuje vystřikování rozprášené vody; |
| --- | --- |

5)

„separátorem vzduchu a vody“ se rozumí součást bočního krytu nebo zástěrky, která umožňuje průchod vzduchu a zároveň omezuje vystřikování rozprášené vody;

| 6) | „zařízením pohlcující energii“ se rozumí součást blatníku nebo bočního krytu nebo zástěrky, která pohlcuje energii vystřikované vody, a tím omezuje rozstřik vodní mlhy; |
| --- | --- |

6)

„zařízením pohlcující energii“ se rozumí součást blatníku nebo bočního krytu nebo zástěrky, která pohlcuje energii vystřikované vody, a tím omezuje rozstřik vodní mlhy;

| 7) | „vnějším bočním krytem“ se rozumí konstrukční část umístěná přibližně ve svislé rovině rovnoběžné s podélnou rovinou vozidla, která může tvořit část blatníku nebo karoserie vozidla; |
| --- | --- |

7)

„vnějším bočním krytem“ se rozumí konstrukční část umístěná přibližně ve svislé rovině rovnoběžné s podélnou rovinou vozidla, která může tvořit část blatníku nebo karoserie vozidla;

| 8) | „řízenými koly“ se rozumějí kola ovládaná systémem řízení vozidla; |
| --- | --- |

8)

„řízenými koly“ se rozumějí kola ovládaná systémem řízení vozidla;

| 9) | „samořízenou nápravou“ se rozumí náprava otočná okolo středu tak, že může opisovat vodorovný oblouk; |
| --- | --- |

9)

„samořízenou nápravou“ se rozumí náprava otočná okolo středu tak, že může opisovat vodorovný oblouk;

| 10) | „samořízenými koly“ se rozumějí kola, která nejsou ovládána systémem řízení vozidla a která mohou rejdovat v úhlu do 20° působením tření vyvozovaného vozovkou; |
| --- | --- |

10)

„samořízenými koly“ se rozumějí kola, která nejsou ovládána systémem řízení vozidla a která mohou rejdovat v úhlu do 20° působením tření vyvozovaného vozovkou;

| 11) | „zdvihatelnou nápravou“ se rozumí náprava, jak je definována v bodě 2.15 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/27/ES (4); |
| --- | --- |

11)

„zdvihatelnou nápravou“ se rozumí náprava, jak je definována v bodě 2.15 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/27/ES (4);

| 12) | „nenaloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo v provozním stavu, jak je definováno v bodě 2.6 přílohy I směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

12)

„nenaloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo v provozním stavu, jak je definováno v bodě 2.6 přílohy I směrnice 2007/46/ES;

| 13) | „běhounem“ se rozumí část pneumatiky, jak je definována v bodě 2.8 přílohy II směrnice 92/23/EHS (5); |
| --- | --- |

13)

„běhounem“ se rozumí část pneumatiky, jak je definována v bodě 2.8 přílohy II směrnice 92/23/EHS (5);

| 14) | „typem zařízení proti rozstřiku“ se rozumějí zařízení, která se neliší v těchto zásadních hlediscích:






  a) | fyzikální princip snížení rozstřiku (např. pohlcování energie vody, separace vzduchu a vody atd.); |
| --- | --- | --- |

14)

„typem zařízení proti rozstřiku“ se rozumějí zařízení, která se neliší v těchto zásadních hlediscích:

a)

fyzikální princip snížení rozstřiku (např. pohlcování energie vody, separace vzduchu a vody atd.);

| b) | materiály; |
| --- | --- |

b)

materiály;

| c) | tvar; |
| --- | --- |

c)

tvar;

| d) | rozměry (v míře, v jaké mohou ovlivňovat chování materiálu); |
| --- | --- |

d)

rozměry (v míře, v jaké mohou ovlivňovat chování materiálu);

| 15) | „tahačem návěsu“ se rozumí tažné vozidlo, jak je definováno v bodě 2.1.1.2.2 přílohy I směrnice 97/27/ES; |
| --- | --- |

15)

„tahačem návěsu“ se rozumí tažné vozidlo, jak je definováno v bodě 2.1.1.2.2 přílohy I směrnice 97/27/ES;

| 16) | „maximální technicky přípustnou hmotností (M) naloženého vozidla“ se rozumí výrobcem uvedená maximální hmotnost vozidla, jak je definována v bodě 2.8 přílohy I směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

16)

„maximální technicky přípustnou hmotností (M) naloženého vozidla“ se rozumí výrobcem uvedená maximální hmotnost vozidla, jak je definována v bodě 2.8 přílohy I směrnice 2007/46/ES;

| 17) | „typem vozidla z hlediska zabránění rozstřiku“ se rozumí dokončená, nedokončená nebo dokončovaná vozidla, která se od sebe neliší v následujících hlediscích:






  — | typ zařízení proti rozstřiku namontovaný na vozidle, |
| --- | --- | --- |

17)

„typem vozidla z hlediska zabránění rozstřiku“ se rozumí dokončená, nedokončená nebo dokončovaná vozidla, která se od sebe neliší v následujících hlediscích:

—

typ zařízení proti rozstřiku namontovaný na vozidle,

| — | označení typu systému proti rozstřiku, poskytnuté výrobcem. |
| --- | --- |

—

označení typu systému proti rozstřiku, poskytnuté výrobcem.

Článek 3

ES schválení typu z hlediska systémů proti rozstřiku

1.   Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů proti rozstřiku.

2.   Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze I části 1.

3.   Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v přílohách III a IV tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.

Schvalovací orgán nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.

4.   Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.

Článek 4

ES schválení typu samostatného technického celku systémů proti rozstřiku

1.   Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu samostatného technického celku pro typ systému proti rozstřiku.

Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v příloze II části 1.

2.   Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v přílohách III a IV tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu samostatného technického celku a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.

Schvalovací orgán nesmí přidělit stejné číslo jinému typu samostatného technického celku.

3.   Pro účely odstavce 2 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze II části 2.

Článek 5

Značka ES schválení typu samostatného technického celku

Každý samostatný technický celek shodný s typem, pro který bylo podle tohoto nařízení uděleno ES schválení typu samostatného technického celku, musí být opatřen značkou ES schválení typu samostatného technického celku podle přílohy II části 3.

Článek 6

Platnost a rozšíření schválení udělených podle směrnice 91/226/EHS

Vnitrostátní orgány povolí prodej a uvedení do provozu u vozidel a samostatných technických celků, pro něž bylo schválení typu uděleno podle směrnice 91/226/EHS před 1. listopadem 2012, a nadále budou pro tato vozidla a samostatné technické celky udělovat prodloužení schválení v souladu s podmínkami směrnice 91/226/EHS.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. ledna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 103, 23.4.1991, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 129, 14.5.1992, s. 95.

5

---

PŘÍLOHA I

SPRÁVNÍ DOKLADY PRO ES SCHVALOVÁNÍ TYPU VOZIDEL Z HLEDISKA JEJICH SYSTÉMŮ PROTI ROZSTŘIKU

ČÁST 1

Informační dokument

VZOR

Informační dokument č. ... pro ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů proti rozstřiku (1).

Následující informace se spolu se soupisem obsahu dodávají v trojím vyhotovení. Předkládají-li se výkresy, musí být vypracovány ve vhodném měřítku na formátu A4 nebo musí být na tento formát složeny a musí být dostatečně podrobné. Předkládají-li se fotografie, musí být dostatečně detailní.

Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho vlastnostech.

0.   OBECNĚ

0.1   Značka (obchodní název výrobce): ...

0.2   Typ: ...

0.2.1   Obchodní název (názvy) (je-li/jsou-li k dispozici): ...

0.3   Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen(b) ...

0.3.1   Umístění tohoto označení: ...

0.4   Kategorie vozidla(c): ...

0.5   Název a adresa výrobce: ...

0.8   Adresa/adresy montážního/montážních závodu/závodů: ...

0.9   Název a adresa případného zástupce výrobce: ...

1.   OBECNÉ KONSTRUKČNÍ VLASTNOSTI VOZIDLA

1.1   Fotografie a/nebo výkresy představitele typu vozidla: ...

1.3   Počet náprav a kol: ...

1.3.1   Počet a umístění náprav s dvojitou montáží kol: ...

1.3.2   Počet a umístění řízených náprav: ...

2.   HMOTNOSTI A ROZMĚRY(f)(g)

(v kg a mm) (případně uveďte odkaz na výkres)

2.1   Rozvor/rozvory náprav (plně naloženého vozidla)(g)(l): ...

2.6   Hmotnost v provozním stavu (maximální a minimální pro každou variantu) Hmotnost vozidla v provozním stavu s karoserií a u tažných vozidel kategorie jiné než M1 se spojovacím zařízením, pokud je namontováno výrobcem, nebo hmotnost podvozku nebo podvozku s kabinou, bez karoserie a/nebo spojovacího zařízení, pokud výrobce karoserii a/nebo spojovací zařízení nemontuje (včetně kapalin, nářadí, náhradního kola, je-li namontováno, a řidiče, u autobusů a autokarů včetně hmotnosti člena posádky, pokud je ve vozidle montováno služební sedadlo)(h) (maximální a minimální hodnota pro každou variantu): ...

2.6.1   Rozložení této hmotnosti na nápravy a, u návěsu nebo přívěsu s nápravami uprostřed, zatížení ve spojovacím bodě (maximální a minimální hodnota pro každou variantu): ...

2.8   Maximální technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla podle výrobce(i)(3): ...

9.   KAROSERIE

9.20   Systém proti rozstřiku ...

9.20.0   Namontován: ano/ne/neúplně(1) ...

9.20.1   Stručný popis vozidla z hlediska systému proti rozstřiku a jeho hlavních částí: ...

9.20.2   Podrobné výkresy systému proti rozstřiku a jeho umístění na vozidle s údajem rozměrů podle vyobrazení v příloze VI nařízení (EU) č. 109/2011, který bere v úvahu krajní kombinace pneumatika/kolo: ...

9.20.3   Číslo/čísla schválení typu zařízení proti rozstřiku, je-li/jsou-li k dispozici: ...

Datum, podpis

ČÁST 2

VZOR

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU

Razítko schvalovacího orgánu

Sdělení týkající se:

| — | ES schválení typu (2) |
| --- | --- |

—

ES schválení typu (2)

| — | rozšíření ES schválení typu (2) |
| --- | --- |

—

rozšíření ES schválení typu (2)

| — | zamítnutí ES schválení typu (2) |
| --- | --- |

—

zamítnutí ES schválení typu (2)

| — | odnětí ES schválení typu (2) |
| --- | --- |

—

odnětí ES schválení typu (2)

typu vozidla z hlediska jeho systémů proti rozstřiku

s ohledem na nařízení (EU) č. .../..., naposledy pozměněné nařízením (EU) č. .../... (2)

Číslo ES schválení typu: ...

Důvod pro rozšíření: ...

ODDÍL I

0.1   Značka (obchodní název výrobce): ...

0.2   Typ: ...

0.2.1   Obchodní název/názvy) (je-li/jsou-li k dispozici): ...

0.3   Způsob označení typu, je-li typ na vozidle vyznačen (3): ...

0.3.1   Umístění tohoto označení: ...

0.4   Kategorie vozidla (4): ...

0.5   Název a adresa výrobce: ...

0.8   Název a adresa montážního závodu / názvy a adresy montážních závodů: ...

0.9   Název a adresa případného zástupce výrobce: ...

ODDÍL II

1.   Dodatečné informace: viz dodatek

2.   Technická zkušebna provádějící zkoušky: ...

3.   Datum zkušebního protokolu: ...

4.   Číslo zkušebního protokolu: ...

5.   Poznámky (jsou-li nějaké): viz dodatek

6.   Místo: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Přiložen je seznam schvalovací dokumentace uložené u schvalovacího orgánu, kterou lze obdržet na požádání.

---

(1)  Pro vozidla kategorie N1 a vozidla kategorie N2 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřesahující 7,5 tuny se použitím výjimky podle bodu 0.1 přílohy IV tohoto nařízení může použít informační dokument uvedený v příloze II směrnice 78/549/EHS.

(2)  Nehodící se škrtněte.

(3)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typů vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??).

(4)  Podle definice v části A přílohy II směrnice 2007/46/ES.

Dodatek

k certifikátu ES schválení typu č.

1.   Dodatečné informace

1.1   Vlastnosti zařízení proti rozstřiku (typ, stručný popis, výrobní značka nebo obchodní název, čísla schválení typu konstrukčních částí):

5.   Poznámky (jsou-li nějaké):

---

PŘÍLOHA II

SPRÁVNÍ DOKLADY PRO ES SCHVALOVÁNÍ TYPU SYSTÉMŮ PROTI ROZSTŘIKU JAKO SAMOSTATNÝCH TECHNICKÝCH CELKŮ

ČÁST 1

Informační dokument

VZOR

Informační dokument č. ... pro ES schválení typu systémů proti rozstřiku jako samostatného technického celku.

Následující informace se spolu se soupisem obsahu dodávají v trojím vyhotovení. Předkládají-li se výkresy, musí být vypracovány ve vhodném měřítku na formátu A4 nebo musí být na tento formát složeny a musí být dostatečně podrobné. Předkládají-li se fotografie, musí být dostatečně detailní.

Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky uvedené v tomto informačním dokumentu elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho vlastnostech.

0.   OBECNĚ

0.1   Značka (obchodní název výrobce): ...

0.2   Typ: ...

0.5   Název a adresa výrobce: ...

0.7   U konstrukčních částí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu: ...

0.8   Adresa montážního závodu/adresy montážních závodů: ...

0.9   Název a adresa případného zástupce výrobce: ...

1.   POPIS ZAŘÍZENÍ

1.1   Technický popis zařízení proti rozstřiku, které uvádí jeho fyzikální funkční princip a příslušnou zkoušku, které bylo podrobeno: ...

1.2   Použité materiály: ...

1.3   Dostatečně podrobný výkres (podrobné výkresy) ve vhodném měřítku, které umožní jeho/jejich identifikaci. Na výkresu musí být znázorněno navrhované umístění značky ES schválení typu konstrukční části: ...

Datum

Podpis

ČÁST 2

VZOR

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU

Razítko schvalovacího orgánu

Sdělení týkající se:

| — | ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

ES schválení typu (1)

| — | rozšíření ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

rozšíření ES schválení typu (1)

| — | zamítnutí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

zamítnutí ES schválení typu (1)

| — | odnětí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

odnětí ES schválení typu (1)

typu systému proti rozstřiku jakožto konstrukční části / samostatného technického celku

s ohledem na nařízení (EU) č. .../..., naposledy pozměněné nařízením (EU) č. .../... (1)

Číslo ES schválení typu: ...

Důvod pro rozšíření: ...

ODDÍL I

0.1   Značka (obchodní název výrobce): ...

0.2   Typ: ...

0.3   Způsob identifikace typu, je-li na samostatném technickém celku vyznačen (2): ...

0.3.1   Umístění tohoto označení: ...

0.5   Název a adresa výrobce: ...

0.7   Umístění a způsob upevnění značky ES schválení typu: ...

0.8   Název a adresa montážního závodu/názvy a adresy montážních závodů: ...

0.9   Název a adresa případného zástupce výrobce: ...

ODDÍL II

1.   Případné doplňující informace: viz dodatek

2.   Technická zkušebna provádějící zkoušky: ...

3.   Datum zkušebního protokolu: ...

4.   Číslo zkušebního protokolu: ...

5.   Poznámky (jsou-li nějaké): viz dodatek

6.   Místo: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Přiložen je seznam schvalovací dokumentace uložené u schvalovacího orgánu, kterou lze obdržet na požádání.

Dodatek

k certifikátu ES schválení typu č.

1.   Dodatečné informace

1.1   Princip činnosti zařízení: s pohlcováním energie / se separátorem vzduchu a vody (3):

1.2   Vlastnosti zařízení proti rozstřiku (stručný popis, výrobní značka nebo název, číslo/čísla):

5.   Poznámky (jsou-li nějaké):

ČÁST 3

ČÁST 3

Značka ES schválení typu samostatného technického celku

Značka ES schválení typu samostatného technického celku

1.   Značka ES schválení typu samostatného technického celku obsahuje:

1.1   Obdélník, ve kterém je vepsáno malé písmeno „e“ a rozlišující číslo členského státu, který udělil ES schválení typu samostatného technického celku:

| 1 | pro Německo |
| --- | --- |

1

pro Německo

| 2 | pro Francii |
| --- | --- |

2

pro Francii

| 3 | pro Itálii |
| --- | --- |

3

pro Itálii

| 4 | pro Nizozemsko |
| --- | --- |

4

pro Nizozemsko

| 5 | pro Švédsko |
| --- | --- |

5

pro Švédsko

| 6 | pro Belgii |
| --- | --- |

6

pro Belgii

| 7 | pro Maďarsko |
| --- | --- |

7

pro Maďarsko

| 8 | pro Českou republiku |
| --- | --- |

8

pro Českou republiku

| 9 | pro Španělsko |
| --- | --- |

9

pro Španělsko

| 11 | pro Spojené království |
| --- | --- |

11

pro Spojené království

| 12 | pro Rakousko |
| --- | --- |

12

pro Rakousko

| 13 | pro Lucembursko |
| --- | --- |

13

pro Lucembursko

| 17 | pro Finsko |
| --- | --- |

17

pro Finsko

| 18 | pro Dánsko |
| --- | --- |

18

pro Dánsko

| 19 | pro Rumunsko |
| --- | --- |

19

pro Rumunsko

| 20 | pro Polsko |
| --- | --- |

20

pro Polsko

| 21 | pro Portugalsko |
| --- | --- |

21

pro Portugalsko

| 23 | pro Řecko |
| --- | --- |

23

pro Řecko

| 24 | pro Irsko |
| --- | --- |

24

pro Irsko

| 26 | pro Slovinsko |
| --- | --- |

26

pro Slovinsko

| 27 | pro Slovensko |
| --- | --- |

27

pro Slovensko

| 29 | pro Estonsko |
| --- | --- |

29

pro Estonsko

| 32 | pro Lotyšsko |
| --- | --- |

32

pro Lotyšsko

| 34 | pro Bulharsko |
| --- | --- |

34

pro Bulharsko

| 36 | pro Litvu |
| --- | --- |

36

pro Litvu

| 49 | pro Kypr |
| --- | --- |

49

pro Kypr

| 50 | pro Maltu |
| --- | --- |

50

pro Maltu

1.2   V blízkosti obdélníku „základní číslo schválení“ uvedené v části 4 čísla schválení typu, jemuž předcházejí dvě čísla uvádějící pořadové číslo přidělené tomuto nařízení nebo poslední významné technické změně tohoto nařízení. V současnosti je pořadovým číslem „00“.

2.   Systém proti rozstřiku se opatří značkou ES schválení typu samostatného technického celku takovým způsobem, aby byla nesmazatelná a jasně čitelná i tehdy, pokud je toto zařízení namontováno ve vozidle.

3.   Příklad značky ES schválení typu samostatného technického celku je znázorněn níže.

Příklad značky ES schválení typu samostatného technického celku

Příklad značky ES schválení typu samostatného technického celku

Image

Vysvětlivka

Vysvětlivka

| Legenda: | ES schválení typu samostatného technického celku bylo vydáno Nizozemskem pod číslem 0046. První dvě číslice „00“ udávají, že tento samostatný technický celek byl schválen podle tohoto nařízení. Symbol „A“ uvádí, že se jedná o typ zařízení s pohlcováním energie. |
| --- | --- |

Legenda:

ES schválení typu samostatného technického celku bylo vydáno Nizozemskem pod číslem 0046. První dvě číslice „00“ udávají, že tento samostatný technický celek byl schválen podle tohoto nařízení. Symbol „A“ uvádí, že se jedná o typ zařízení s pohlcováním energie.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

1

(2)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typů vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??).

2

(3)  Nehodící se škrtněte.

3

---

PŘÍLOHA III

ČÁST 1

Požadavky na zařízení proti rozstřiku

0.   VŠEOBECNÉ POŽADAVKY

0.1   Zařízení proti rozstřiku musí být konstruována tak, aby správně fungovala při běžném použití na mokrých vozovkách. Kromě toho nesmějí mít žádnou konstrukční nebo výrobní vadu, která by ovlivňovala jejich správnou funkci nebo vlastnosti.

1.   ZKOUŠKY, KTERÉ JE TŘEBA PROVÉST

1.1   V závislosti na svém fyzikálním principu funkce se zařízení proti rozstřiku podrobují příslušným zkouškám popsaným v částech 2 a 3, přičemž výsledky zkoušek musí odpovídat požadavkům podle bodu 5 uvedených částí.

2.   ŽÁDOST O ES SCHVÁLENÍ TYPU KONSTRUKČNÍ ČÁSTI

2.1   Žádost o ES schválení typu konstrukční části podle článku 7 směrnice 2007/46/ES pro typ zařízení proti rozstřiku podává výrobce.

2.2   Vzor informačního dokumentu je uveden v části 1 přílohy II.

2.3   Technické zkušebně, která je odpovědná za provádění typových schvalovacích zkoušek, bude předloženo níže uvedené:

čtyři vzorky: z toho tři jsou pro zkoušky a čtvrtý je k uložení v laboratoři pro případné pozdější ověření. Zkušebna si může vyžádat další vzorky.

2.4   Značení

2.4.1   Každý vzorek musí být čitelně a nesmazatelně označen výrobní značkou nebo obchodním názvem a označením typu, přičemž na něm musí být ponecháno dostatek místa pro značku ES schválení typu konstrukční části.

2.4.2   V souladu s bodem 1.3 dodatku přílohy VII směrnice 2007/46/ES se ke značce schválení typu připojí symbol „A“ pro typ zařízení s pohlcováním energie nebo symbol „S“ pro typ zařízení se separátorem vzduchu a vody.

ČÁST 2

Zkoušky typu zařízení proti rozstřiku s pohlcováním energie

1.   PODSTATA METODY

Účelem zkoušky je kvantitativně stanovit schopnost zařízení zadržet vodu stříkanou proti němu z řady trysek. Zkušební sestava má reprodukovat podmínky, pokud se týká objemu a rychlosti vody vrhané vzhůru z vozovky běhounem pneumatiky, za kterých zařízení funguje, je-li namontováno na vozidle.

2.   VYBAVENÍ

Zkušební sestava je znázorněna na obrázku 8 v příloze VI.

3.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

3.1   Zkoušky se musí provést v uzavřené místnosti s klidným ovzduším.

3.2   Teplota okolí a teplota zkušebních vzorků musí být 21 (± 3) °C.

3.3   Použije se deionizovaná voda.

3.4   Zkušební vzorky musí být na každou zkoušku připraveny navlhčením.

4.   POSTUP

4.1   Vzorek zkoušeného zařízení široký 500 (+ 0/– 5) mm a vysoký 750 mm se upevní na svislou desku zkušebního zařízení, přičemž se ověří, zda je vzorek správně umístěn vůči okrajům jímky a zda žádná překážka nemůže vodu před jejím nárazem nebo po nárazu odchýlit.

4.2   Průtok se nastaví na 0,675 (+/– 0,01) l/s a na vzorek se přímo z vodorovné vzdálenosti 500 (+/– 2) mm nastříká nejméně 90 litrů a nejvýše 120 litrů (obrázek 8 v příloze VI).

4.3   Voda se nechá odkapat ze vzorku do jímky. Vypočítá se procento zachycené vody vzhledem k množství rozprášené vody.

4.4   Zkouška se podle bodů 4.2 a 4.3 provede na vzorku pětkrát. Ze série pěti zkoušek se vypočte průměrné procento.

5.   VÝSLEDKY

5.1   Průměrná procentuální hodnota vypočtená v bodě 4.4 musí činit 70 % nebo více.

5.2   Jestliže se během série pěti zkoušek největší a nejmenší procentuální podíl zachycené vody liší od průměrného procenta o více než 5 %, je série zkoušek neplatná a musí se opakovat.

Jestliže se během druhé série pěti zkoušek největší a nejmenší množství zachycené vody liší od průměrného procenta o více než 5 % nebo jestliže nižší hodnota nesplňuje požadavky podle bodu 5.1, schválení typu se odmítne.

5.3   Provede se zkouška, zda svislá poloha zařízení ovlivňuje získané výsledky. Je-li tomu tak, pak se postup popsaný v bodech 4.1 až 4.4 musí zopakovat v polohách, kde je dosaženo nejvyšší a nejnižší procento zachycené vody; požadavky podle bodu 5.2 přitom zůstávají v platnosti.

Z výsledků jednotlivých zkoušek se vytvoří průměrný procentní výsledek. Tento průměr musí činit 70 % nebo více.

ČÁST 3

Zkoušky typu zařízení proti rozstřiku se separátorem vzduchu a vody

1.   PODSTATA METODY

Účelem zkoušky je stanovit účinnost porézního materiálu určeného k zadržování vody stříkané tlakovým rozprašovačem vzduchu/vody.

Zařízení použité ke zkoušce musí simulovat podmínky, kterým by byl materiál vystaven, pokud se týká objemu a rychlosti vodní mlhy vytvářené pneumatikami, kdyby byl upevněn na vozidle.

2.   VYBAVENÍ

Zkušební sestava je znázorněna na obrázku 9 v příloze VI.

3.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

3.1   Zkoušky se musí provést v uzavřené místnosti s klidným ovzduším.

3.2   Teplota okolí a teplota zkušebních vzorků musí být 21 (± 3) °C.

3.3   Musí být použita deionizovaná voda.

3.4   Zkušební vzorky musí být na každou zkoušku připraveny navlhčením.

4.   POSTUP

4.1   Vzorek o rozměrech 305 × 100 mm se upevní svisle na zkušební zařízení, přičemž se ověří, zda mezi vzorkem a horní zakřivenou deskou není mezera a zda je jímka ve správné poloze. Nádrž rozprašovače se naplní 1 ± 0,005 litrem vody a umístí do polohy znázorněné na obrázku.

4.2   Rozprašovač se seřídí takto:

tlak (v rozprašovači): 5 barů + 10 %/– 0 %

průtok: 1 litr/minutu ± 5 sekund

rozprašování: kruhové, 50 ± 5 mm v průměru a ve vzdálenosti 200 ± 5 mm od vzorku, tryska má 5 ± 0,1 mm v průměru.

4.3   Rozprašuje se do okamžiku, kdy přestane vystupovat vodní mlha, a změří se čas. Voda se nechá stékat ze vzorku do jímky po dobu 60 sekund a změří se objem zachycené vody. Změří se množství vody, která zůstala v nádrži rozprašovače. Vypočítá se objemové procento zachycené vody ve vztahu k objemu rozprášené vody.

4.4   Zkouška se pětkrát opakuje a vypočítá se (v procentech) průměrné množství zachycené vody. Před každou zkouškou se ověří, zda jsou jímka, rozprašovač a měrná nádoba suché.

5.   VÝSLEDKY

5.1   Průměrná procentuální hodnota vypočtená v bodě 4.4 musí činit 85 % nebo více.

5.2   Jestliže se během série pěti zkoušek největší a nejmenší procentuální podíl zachycené vody liší od průměrného procenta o více než 5 %, je série zkoušek neplatná a musí se opakovat. Jestliže se během druhé série pěti zkoušek největší a nejmenší množství zachycené vody liší od průměrného procenta o více než 5 % nebo jestliže nižší hodnota nesplňuje požadavky podle bodu 5.1, schválení typu se odmítne.

5.3   Jsou-li získané výsledky ovlivněny svislou polohou zařízení, musí být postup podle bodů 4.1 až 4.4 zopakován v polohách, ve kterých se dosahuje největšího a nejmenšího procentuálního podílu zachycené vody; požadavky podle bodu 5.2 přitom zůstávají v platnosti.

Požadavek podle bodu 5.1 zůstává v platnosti za účelem získání výsledků každé zkoušky.

---

PŘÍLOHA IV

Požadavky na schválení typu vozidla, pokud jde o jeho systémy proti rozstřiku

0.   OBECNÁ USTANOVENÍ

0.1   Vozidla kategorií N a O s výjimkou terénních vozidel definovaných v příloze II směrnice 2007/46/ES, musí být vyráběna a/nebo vybavena systémem proti rozstřiku tak, aby splnila požadavky stanovené v této příloze. V případě vozidel v uspořádání podvozek/kabina řidiče se tyto požadavky uplatňují pouze na kola zakrytá kabinou.

Pro vozidla kategorie N1 a N2 s maximální přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřesahující 7,5 tuny se jako alternativa k požadavkům tohoto nařízení mohou na žádost výrobce uplatnit požadavky směrnice Rady 78/549/EHS (1).

0.2   Požadavky této přílohy týkající se zařízení proti rozstřiku, jak jsou definovány v čl. 2 odst. 4, nejsou povinné pro kategorie vozidel N, O1 a O2 s maximální přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřesahující 7,5 tuny, vozidla v uspořádání podvozek/kabina, vozidla bez karoserie nebo vozidla, na kterých by přítomnost zařízení proti rozstřiku byla neslučitelná s jejich použitím. Pokud však jsou tato zařízení na uvedená vozidla montována, musí splňovat požadavky tohoto nařízení.

1.   Technické zkušebně musí být předloženo vozidlo představující typ vozidla, který má být schválen, vybavené svým systémem proti rozstřiku.

OBECNÉ POŽADAVKY

2.   NÁPRAVY

2.1   Zdvihatelné nápravy

Je-li vozidlo vybaveno jednou nebo několika zdvihatelnými nápravami, musí systém proti rozstřiku v době, kdy je tato náprava spuštěna, krýt všechna kola, a pokud je tato náprava zdvižena, musí krýt kola, která jsou ve styku s vozovkou.

2.2   Samořízené nápravy

Pro účely tohoto nařízení se samořízená náprava „otočného“ typu pokládá za nápravu s řízenými koly.

Je-li vozidlo vybaveno samořízenou nápravou, musí systém proti rozstřiku splňovat požadavky vztahující se na neřízená kola, pokud je namontován na otočné části. Jestliže není na této části namontován, musí splňovat požadavky, které se vztahují na řízená kola.

3.   POLOHA VNĚJŠÍHO BOČNÍHO KRYTU

Vzdálenost „c“ mezi podélnou rovinou dotýkající se vnější stěny pneumatiky, s výjimkou jakéhokoli vydutí pneumatiky v blízkosti země, a vnitřním okrajem bočního krytu nesmí přesahovat 100 mm (obrázky 1a a 1b v příloze VI).

4.   STAV VOZIDLA

Při ověřování, zda je dodrženo toto nařízení, musí být vozidlo v tomto stavu:

| a) | musí být nenaložené s koly v poloze pro jízdu v přímém směru; |
| --- | --- |

a)

musí být nenaložené s koly v poloze pro jízdu v přímém směru;

| b) | v případě návěsů musí být ložné plochy vodorovné; |
| --- | --- |

b)

v případě návěsů musí být ložné plochy vodorovné;

| c) | pneumatiky musí být nahuštěny na běžný tlak. |
| --- | --- |

c)

pneumatiky musí být nahuštěny na běžný tlak.

5.   SYSTÉMY PROTI ROZSTŘIKU

5.1   Systémy proti rozstřiku musí splňovat požadavky bodu 6 nebo bodu 8.

5.2   Systém proti rozstřiku pro neřízená nebo samořízená kola, která jsou kryta podlahou karoserie nebo spodní částí ložné plošiny, musí splňovat buď požadavky bodu 6 nebo bodu 8, nebo požadavky bodu 7.

ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY

6.   Požadavky týkající se systémů proti rozstřiku s pohlcováním energie u náprav s řízenými nebo samořízenými nebo neřízenými koly

6.1   Blatníky

6.1.1   Blatníky musí krýt prostor, který se nachází bezprostředně nad, před a za pneumatikou/pneumatikami, tímto způsobem:

| a) | v případě jednotlivé nebo vícenásobné nápravy musí přední okraj (C) dosahovat vepředu až k čáře O–Z, kde úhel Θ (theta) je maximálně 45° nad horizontálou.
  Nejzadnější okraj (obrázek 2 v příloze VI) musí sahat dolů tak, aby nebyl výše než 100 mm nad vodorovnou čárou procházející středem kola; |
| --- | --- |

a)

v případě jednotlivé nebo vícenásobné nápravy musí přední okraj (C) dosahovat vepředu až k čáře O–Z, kde úhel Θ (theta) je maximálně 45° nad horizontálou.

Nejzadnější okraj (obrázek 2 v příloze VI) musí sahat dolů tak, aby nebyl výše než 100 mm nad vodorovnou čárou procházející středem kola;

| b) | v případě vícenásobných náprav se úhel Θ týká pouze první přední nápravy a požadavek týkající se výšky nejzadnějšího okraje se týká pouze nejzadnější nápravy; |
| --- | --- |

b)

v případě vícenásobných náprav se úhel Θ týká pouze první přední nápravy a požadavek týkající se výšky nejzadnějšího okraje se týká pouze nejzadnější nápravy;

| c) | celková šířka blatníku „q“ (obrázek 1a v příloze VI) musí přinejmenším postačovat ke krytí celé šířky pneumatiky „b“ nebo celé šířky dvou pneumatik „t“ u zdvojených kol, přičemž se berou v úvahu krajní případy kombinace pneumatika/kolo uvedené výrobcem. Rozměry „b“ a „t“ se měří ve výši náboje kola, přičemž se neberou v úvahu označení, žebra, ochranné pásy atd. na bočních stěnách pneumatiky. |
| --- | --- |

c)

celková šířka blatníku „q“ (obrázek 1a v příloze VI) musí přinejmenším postačovat ke krytí celé šířky pneumatiky „b“ nebo celé šířky dvou pneumatik „t“ u zdvojených kol, přičemž se berou v úvahu krajní případy kombinace pneumatika/kolo uvedené výrobcem. Rozměry „b“ a „t“ se měří ve výši náboje kola, přičemž se neberou v úvahu označení, žebra, ochranné pásy atd. na bočních stěnách pneumatiky.

6.1.2   Přední strana zadní části blatníku musí být opatřena zařízením proti rozstřiku, které splňuje požadavky stanovené v části 2 přílohy III. Toto zařízení musí krýt vnitřní stranu blatníku do výšky určené přímkou vycházející ze středu kola a svírající s vodorovnou rovinou úhel nejméně 30° (obrázek 3 v příloze VI).

6.1.3   Jsou-li blatníky zhotoveny z více částí, nesmějí v nich být otvory umožňující rozstřik, pokud je vozidlo v pohybu. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud jak v případě, kdy je vozidlo zatížené, tak i pokud je nezatížené, radiální proud jdoucí ven ze středu kola vždy narazí na zařízení proti rozstřiku, a to po celé šířce jízdního povrchu pneumatiky a v rámci rozsahu blatníku.

6.2   Vnější boční kryty

6.2.1   V případě jednotlivých náprav se nesmí spodní okraj vnějšího bočního krytu nacházet za následujícími vzdálenostmi a poloměry, měřenými od středu kola, s výjimkou nejspodnějších okrajů, které mohou být zaoblené (obrázek 2 v příloze VI).

Vzduchové zavěšení:

| a) | Nápravy s řízenými koly nebo samořízenými koly: | od předního okraje (směrem k přední části vozidla) (bod C) |
| --- | --- | --- |

a)

Nápravy s řízenými koly nebo samořízenými koly:

od předního okraje (směrem k přední části vozidla) (bod C)

| | k zadnímu okraji (směrem k zádi vozidla) (bod A) |
| --- | --- |

k zadnímu okraji (směrem k zádi vozidla) (bod A)

Rv ≤ 1,5 R

| b) | Nápravy s neřízenými koly: | od předního okraje (bod C) |
| --- | --- | --- |

b)

Nápravy s neřízenými koly:

od předního okraje (bod C)

| | k zadnímu okraji (bod A) |
| --- | --- |

k zadnímu okraji (bod A)

Rv ≤ 1,25 R

Mechanické zavěšení:

| a) | obecný případ} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

obecný případ} Rv ≤ 1,8 R

| b) | neřízená kola u vozidel s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla vyšší než 7,5 tuny} Rv ≤ 1,5 R, |
| --- | --- |

b)

neřízená kola u vozidel s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla vyšší než 7,5 tuny} Rv ≤ 1,5 R,

kde R je poloměr pneumatiky namontované na vozidle a Rv je radiální vzdálenost spodního okraje vnějšího bočního krytu.

6.2.2   V případě vícenásobných náprav se požadavky stanovené v bodě 6.2.1 neuplatňují mezi vertikálními příčnými rovinami procházejícími přes střed první a poslední nápravy, přičemž vnější boční kryt může být rovný, aby zajistil kontinuitu systému proti rozstřiku (obrázek 4 v příloze VI).

6.2.3   Vzdálenost mezi nejvrchnějším a nejspodnějším bodem systému proti rozstřiku (blatník a vnější boční kryt) měřená v kterémkoli průřezu kolmém na blatník (viz obrázky 1b a 2 přílohy VI) musí být nejméně 45 mm ve všech bodech za svislou čárou procházející středem kola nebo prvního kola v případě vícenásobné nápravy. Před touto čárou se může tento rozměr postupně zmenšovat.

6.2.4   Ve vnějších bočních krytech nebo mezi vnějšími bočními kryty a ostatními částmi blatníků nesmějí být otvory umožňující rozstřik z jedoucího vozidla.

6.2.5   Požadavky bodů 6.2.3 a 6.2.4 se lokálně nemusí dodržet, pokud je boční kryt tvořen různými prvky, které se mohou vzájemně pohybovat.

6.2.6   Návěsové tahače s nízkým podvozkem (podle definice v bodě 6.20 normy ISO 612 z roku 1978), zejména tahače, které mají výšku točnice (dle definice v bodě 6.20 normy ISO 612 z roku 1978) rovnou nebo nižší než 1 100 mm, mohou být zkonstruovány tak, že budou osvobozeny od požadavků uvedených v bodě 6.1.1 písm. a) a bodech 6.1.3 a 6.2.4. V tomto ohledu nemusí blatníky a boční kryty zakrývat oblast těsně nad pneumatikami zadních náprav, pokud jsou tahače spojené s návěsem, aby se zabránilo zničení systému proti rozstřiku. Blatníky a boční kryty těchto vozidel musí nicméně odpovídat požadavkům výše uvedených bodů v oblastech, které jsou více než 60° od svislé čáry procházející středem kola, před a za těmito pneumatikami.

Tato vozidla proto musí být zkonstruována tak, aby vyhověla požadavkům stanoveným v prvním odstavci, pokud jsou provozována bez návěsu.

Aby mohly vyhovět těmto požadavkům, mohou mít blatníky a boční kryty například odstranitelné části.

6.3   Zástěrky

6.3.1   Šířka zástěrky musí splňovat požadavek týkající se rozměru „q“ podle bodu 6.1.1 písm. c) kromě případu, kdy se jakákoli část zástěrky nachází uvnitř blatníků. V tom případě musí být šířka této části zástěrky přinejmenším rovna šířce běhounu pneumatiky.

Šířka části zástěrky, umístěné pod blatníkem musí splňovat podmínku stanovenou v tomto bodě s tolerancí ± 10 mm na každé straně.

6.3.2   Zástěrka musí být v podstatě svisle orientována.

6.3.3   Maximální výška spodního okraje zástěrky nad vozovkou nesmí být větší než 200 mm (obrázek 3 v příloze VI).

U poslední nápravy, u níž radiální vzdálenost spodního okraje vnějších bočních krytů Rv není větší než poloměr pneumatik namontovaných na kola této nápravy, se tato vzdálenost zvětšuje na 300 mm.

Maximální výška spodního kraje zástěrky od země může být zvýšena na 300 mm, pokud to výrobce považuje za technicky správné vzhledem k charakteristice zavěšení náprav.

6.3.4   Zástěrka nesmí být od nejzadnějšího okraje pneumatiky vzdálena ve vodorovném směru více než 300 mm.

6.3.5   U vícenásobných náprav, u nichž vzdálenost „d“ mezi pneumatikami sousedních náprav je menší než 250 mm, je možno opatřit zástěrkami pouze zadní kola. Je-li vzdálenost „d“ mezi pneumatikami sousedních náprav 250 mm nebo větší (obrázek 4 v příloze VI), musí být zástěrka za každým kolem.

6.3.6   Účinkem síly 3 N na 100 mm šířky zástěrky, působící v bodě nacházejícím se 50 mm nad spodním okrajem zástěrky, se zástěrka nesmí ohnout dozadu o více než 100 mm.

6.3.7   Celá přední plocha části zástěrky požadovaných minimálních rozměrů musí být opatřena zařízením proti rozstřiku, které splňuje požadavky stanovené v části 2 přílohy III.

6.3.8   Mezi spodním okrajem blatníku a zástěrkami nesmějí být otvory umožňující rozstřik.

6.3.9   Jestliže zařízení proti rozstřiku splňuje požadavky vztahující se na zástěrky (bod 6.3), žádná další zástěrka se nevyžaduje.

7.   Požadavky týkající se systémů proti rozstřiku, které jsou opatřeny zařízením proti rozstřiku zařízení s pohlcováním energie u určitých náprav s neřízenými nebo samořízenými a koly (viz bod 5.2)

7.1   Blatníky

7.1.1   Blatníky musí krýt prostor nacházející se bezprostředně nad pneumatikou/pneumatikami. Jejich přední a zadní okraje musí sahat přinejmenším k vodorovné rovině tečné k hornímu okraji pneumatiky/pneumatik (obrázek 5 v příloze VI). Zadní kraj však může být nahrazen zástěrkou; v tom případě musí zástěrka sahat k horní části blatníku (nebo rovnocenné součásti).

7.1.2   Celá vnitřní plocha zadní části blatníku musí být opatřena zařízením proti rozstřiku, které splňuje požadavky stanovené v části 2 přílohy III.

7.2   Vnější boční kryty

7.2.1   U jednotlivých nebo vícenásobných náprav, u nichž vzdálenost mezi sousedními pneumatikami je nejméně 250 mm, musí vnější boční kryt pokrývat plochu sahající od spodní k horní části blatníku až po přímku tvořenou tečnou k hornímu okraji pneumatiky/pneumatik a ležící mezi svislou rovinou tvořenou tečnou k přední části pneumatiky a blatníkem nebo zástěrkou umístěnou za kolem nebo koly (obrázek 5b v příloze VI).

U vícenásobných náprav musí být vnější boční kryt u každého kola.

7.2.2   Mezi vnějším bočním krytem a vnitřní částí blatníku nesmějí být otvory umožňující rozstřik.

7.2.3   Nejsou-li za každým kolem namontovány zástěrky (viz bod 6.3.5), musí být vnější boční kryt nepřerušovaný od vnějšího okraje zástěrky až po svislou rovinu tečnou ke krajnímu přednímu bodu pneumatiky první nápravy (obrázek 5a v příloze VI).

7.2.4   Celá vnitřní plocha vnějšího bočního krytu, jehož výška nesmí být menší než 100 mm, musí být opatřena zařízením proti rozstřiku s pohlcováním energie, které splňuje požadavky části 2 přílohy III.

7.3   Zástěrky musí sahat ke spodní části blatníku a splňovat požadavky bodů 6.3.1 až 6.3.9.

8.   Požadavky týkající se systémů proti rozstřiku, které jsou opatřeny zařízením proti rozstřiku se separátorem vzduchu a vody, u náprav s řízenými a neřízenými koly

8.1   Blatníky

8.1.1   Blatníky musí splňovat požadavky bodu 6.1.1 písm. c).

8.1.2   U jednotlivých nebo vícenásobných náprav, u nichž je vzdálenost mezi pneumatikami sousedních náprav větší než 300 mm, musí blatníky splňovat též požadavky bodu 6.1.1 písm. a).

8.1.3   U vícenásobných náprav, u nichž vzdálenost mezi pneumatikami sousedních náprav není větší než 300 mm, musí blatníky rovněž odpovídat vzoru znázorněnému na obrázku 7.

8.2   Vnější boční kryty

8.2.1   Spodní okraje vnějších bočních krytů musí být opatřeny zařízením proti rozstřiku založeným na separaci vzduchu a vody, které splňuje požadavky části 3 přílohy III.

8.2.2   U jednotlivých nebo vícenásobných náprav, u nichž je vzdálenost mezi pneumatikami sousedních náprav větší než 300 mm, musí mít spodní okraj zařízení proti rozstřiku, které je upevněno na vnějším bočním krytu, následující maximální míry a poloměry měřené od středu kola (obrázky 6 a 7 v příloze VI):

| a) | Nápravy s řízenými koly nebo samořízenými koly: | od předního okraje (směrem k přídi vozidla) (bod C při úhlu 30°) |
| --- | --- | --- |

a)

Nápravy s řízenými koly nebo samořízenými koly:

od předního okraje (směrem k přídi vozidla) (bod C při úhlu 30°)

| | k zadnímu okraji (směrem k zádi vozidla) (bod A ve vzdálenosti 100 mm) |
| --- | --- |

k zadnímu okraji (směrem k zádi vozidla) (bod A ve vzdálenosti 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| b) | Nápravy s neřízenými koly: | od předního okraje (bod C při úhlu 20°) |
| --- | --- | --- |

b)

Nápravy s neřízenými koly:

od předního okraje (bod C při úhlu 20°)

| | k zadnímu okraji (bod A ve vzdálenosti 100 mm) |
| --- | --- |

k zadnímu okraji (bod A ve vzdálenosti 100 mm)

Rv ≤ 1,00 R

kde

R= poloměr pneumatiky namontované na vozidle;

Rv= radiální vzdálenost od nejnižšího okraje vnějšího bočního krytu ke středu kola.

8.2.3   U vícenásobných náprav, u nichž vzdálenost mezi pneumatikami sousedních náprav není větší než 300 mm, musí vnější boční kryty v prostorech mezi nápravami odpovídat provedení podle bodu 8.1.3 a musí sahat dolů tak, aby nebyly výše než 100 mm nad vodorovnou čárou procházející středy kol (obrázek 7 v příloze VI).

8.2.4   Hloubka vnějšího bočního krytu nesmí být menší než 45 mm ve všech bodech za svislou čárou procházející středem kola. Před touto čárou se může hloubka bočního krytu postupně zmenšovat.

8.2.5   Ve vnějším bočním krytu nebo mezi vnějším bočním krytem a blatníky nesmějí být otvory umožňující rozstřik.

8.3   Zástěrky

8.3.1   Zástěrky musí:

| a) | vyhovovat bodu 6.3 (obrázek 3 v příloze VI), nebo |
| --- | --- |

a)

vyhovovat bodu 6.3 (obrázek 3 v příloze VI), nebo

| b) | vyhovovat bodům 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 a 8.3.2 (obrázek 6 v příloze VI). |
| --- | --- |

b)

vyhovovat bodům 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 a 8.3.2 (obrázek 6 v příloze VI).

8.3.2   Zástěrky podle bodu 8.3.1 písm. b) musí být přinejmenším podél celého okraje opatřeny zařízením proti rozstřiku, které splňuje požadavky stanovené v příloze IV.

8.3.2.1   Spodní okraj zařízení proti rozstřiku nesmí být vzdálen od vozovky více než 200 mm.

Maximální výška spodního kraje zástěrky od země může být zvýšena na 300 mm, pokud to výrobce považuje za technicky správné vzhledem k charakteristice zavěšení náprav.

8.3.2.2   Zařízení proti rozstřiku musí být nejméně 100 mm hluboké.

8.3.2.3   Mimo spodní část, která je opatřena zařízením proti rozstřiku, se zástěrka podle bodu 8.3.1 písm. b) účinkem síly 3 N na 100 mm šířky zástěrky, měřené v místě styku zástěrky se zařízením proti rozstřiku v jeho pracovní poloze a působící ve vzdálenosti 50 mm nad spodním okrajem zástěrky, nesmí ohnout dozadu o více než 100 mm.

8.3.3   Zástěrka nesmí být od nejzadnějšího okraje pneumatiky vzdálena ve vodorovném směru více než 200 mm.

9.   U vícenásobných náprav, nemusí systém proti rozstřiku jedné nápravy, která není nejzadnější nápravou, pokrývat celou šířku běhounu pneumatiky, pokud je možnost lokální kolize mezi systémem proti rozstřiku a konstrukcí nápravy nebo jejího zavěšení či podvozku.

---

(1)  Úř. věst. L 168, 26.6.1978, s. 45.

---

PŘÍLOHA V

Shodnost výroby a ukončení výroby

1.   Shodnost výroby

| 1.1 | Každé zařízení proti rozstřiku opatřené značkou ES schválení typu konstrukční části se musí shodovat s typem, který byl schválen. Orgán státní správy, který vydal značku ES schválení typu, si ponechá jeden vzorek, který spolu s certifikátem ES schválení typu konstrukční části může být použit ke stanovení, zda na trh dodávaná zařízení opatřená značkou ES schválení typu konstrukční části splňují stanovené požadavky. |
| --- | --- |

1.1

Každé zařízení proti rozstřiku opatřené značkou ES schválení typu konstrukční části se musí shodovat s typem, který byl schválen. Orgán státní správy, který vydal značku ES schválení typu, si ponechá jeden vzorek, který spolu s certifikátem ES schválení typu konstrukční části může být použit ke stanovení, zda na trh dodávaná zařízení opatřená značkou ES schválení typu konstrukční části splňují stanovené požadavky.

| 1.2 | Typ zařízení je definován vzorem a dokumenty, které typ popisují, předloženými se žádostí o ES schválení typu konstrukční části. Za zařízení náležející ke stejnému typu mohou být pokládána zařízení, jejichž vlastnosti jsou shodné s vlastnostmi vzorového zařízení a jejichž součásti se neliší od součástí vzorového zařízení, kromě variant, které neovlivňují vlastnosti podle této přílohy. |
| --- | --- |

1.2

Typ zařízení je definován vzorem a dokumenty, které typ popisují, předloženými se žádostí o ES schválení typu konstrukční části. Za zařízení náležející ke stejnému typu mohou být pokládána zařízení, jejichž vlastnosti jsou shodné s vlastnostmi vzorového zařízení a jejichž součásti se neliší od součástí vzorového zařízení, kromě variant, které neovlivňují vlastnosti podle této přílohy.

| 1.3 | Výrobce zaručuje shodnost výroby typu, který byl schválen, běžnou kontrolou výroby.
  Za tím účelem je výrobce povinen buď mít k dispozici laboratoř, která je dostatečně vybavena pro provádění základních zkoušek, nebo zkoušky shodnosti výroby zadávat schválené laboratoři.
  Výsledky zkoušek shodnosti výroby musí být k dispozici pro účely inspekce prováděné příslušnými orgány nejméně jednou ročně. |
| --- | --- |

1.3

Výrobce zaručuje shodnost výroby typu, který byl schválen, běžnou kontrolou výroby.

Za tím účelem je výrobce povinen buď mít k dispozici laboratoř, která je dostatečně vybavena pro provádění základních zkoušek, nebo zkoušky shodnosti výroby zadávat schválené laboratoři.

Výsledky zkoušek shodnosti výroby musí být k dispozici pro účely inspekce prováděné příslušnými orgány nejméně jednou ročně.

| 1.4 | Příslušné orgány mohou též provádět namátkové kontroly výroby. |
| --- | --- |

1.4

Příslušné orgány mohou též provádět namátkové kontroly výroby.

| 1.5 | Shodnost výroby s typem zařízení, který byl schválen, se musí ověřovat za podmínek a v souladu s metodami podle přílohy III.
  Výrobce je povinen předat orgánu, který udělil schválení typu konstrukční části, na jeho žádost typ zařízení, který byl schválen, za účelem zkoušky pro ověření shodnosti výroby. |
| --- | --- |

1.5

Shodnost výroby s typem zařízení, který byl schválen, se musí ověřovat za podmínek a v souladu s metodami podle přílohy III.

Výrobce je povinen předat orgánu, který udělil schválení typu konstrukční části, na jeho žádost typ zařízení, který byl schválen, za účelem zkoušky pro ověření shodnosti výroby.

| 1.6 | Zařízení se pokládají za shodná, jestliže 9 z 10 náhodně vybraných vzorků splňuje požadavky podle bodu 4 části 2 a bodu 4 části 3 přílohy III. |
| --- | --- |

1.6

Zařízení se pokládají za shodná, jestliže 9 z 10 náhodně vybraných vzorků splňuje požadavky podle bodu 4 části 2 a bodu 4 části 3 přílohy III.

| 1.7 | Není-li podmínka podle bodu 1.6 splněna, musí být přezkoušeno dalších 10 náhodně vybraných vzorků.
  Průměr ze všech měření musí být ve shodě s požadavky bodu 4 části 2 a bodu 4 části 3 přílohy III, přičemž žádné jednotlivé měření nesmí vykázat hodnotu menší než 95 % uvedené hodnoty. |
| --- | --- |

1.7

Není-li podmínka podle bodu 1.6 splněna, musí být přezkoušeno dalších 10 náhodně vybraných vzorků.

Průměr ze všech měření musí být ve shodě s požadavky bodu 4 části 2 a bodu 4 části 3 přílohy III, přičemž žádné jednotlivé měření nesmí vykázat hodnotu menší než 95 % uvedené hodnoty.

2.   Ukončení výroby

Jestliže držitel ES schválení typu konstrukční části výrobu ukončí, je povinen neprodleně uvědomit o této skutečnosti příslušné orgány.

---

PŘÍLOHA VI

OBRÁZKY

Obrázek 1a

Šířka (q) blatníku (a) a poloha bočního krytu (j)

Image

Obrázek 1b

Příklad měření vnějšího bočního krytu

Image

Obrázek 2

Rozměry blatníku a vnějšího bočního krytu

Image

Obrázek 3

Poloha blatníku a zástěrky

Image

Obrázek 4

Schéma znázorňující sestavu systému proti rozstřiku (blatník, zástěrka, vnější boční kryt), zahrnující zařízení proti rozstřiku (s absorbováním energie) pro vícenásobné nápravy

Image

Obrázek 5

Schéma znázorňující sestavu systému proti rozstřiku zahrnující zařízení proti rozstřiku (s absorbováním energie) pro nápravy vybavené neřízenými nebo samořízenými koly

(Příloha IV – body 5.2 a 7)

Image

Image

Obrázek 6

Schéma znázorňující sestavu systému proti rozstřiku zahrnující zařízení proti rozstřiku (se separátorem vzduchu a vody) pro nápravy vybavené řízenými, samořízenými nebo neřízenými koly

Image

Obrázek 7

Schéma znázorňující sestavu systému proti rozstřiku zahrnující zařízení proti rozstřiku (blatník, zástěrka, vnější boční kryt) pro vícenásobné nápravy, pokud vzdálenost mezi pneumatikami nepřesahuje 300 mm

Image

Obrázek 8

Zkušební sestava pro zařízení proti rozstřiku s pohlcováním energie

(příloha III, část 2)

Image

Obrázek 9

Zkušební sestava pro zařízení proti rozstřiku se separátorem vzduchu a vody

(příloha III, část 3)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 110/2011

ze dne 8. února 2011,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 458/2007 o Evropském systému jednotné statistiky sociální ochrany (ESSPROS), pokud jde o vhodné formáty pro předávání údajů, výsledků, které mají být předány, a kritéria pro měření kvality pro modul ESSPROS „čisté dávky sociální ochrany“

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 458/2007 ze dne 25. dubna 2007 o Evropském systému jednotné statistiky sociální ochrany (ESSPROS) (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 458/2007 stanovilo metodický rámec pro sestavování statistik na srovnatelném základě k užitku Evropské unie a lhůty pro předávání a šíření statistik sestavených v souladu s Evropským systémem jednotné statistiky sociální ochrany (dále jen „ESSPROS“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 458/2007 stanovilo metodický rámec pro sestavování statistik na srovnatelném základě k užitku Evropské unie a lhůty pro předávání a šíření statistik sestavených v souladu s Evropským systémem jednotné statistiky sociální ochrany (dále jen „ESSPROS“).

| (2) | Podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 458/2007 by měla být přijata prováděcí opatření týkající se formátu pro předávání údajů, výsledků, které mají být předány, a kritérií pro měření kvality pro modul „čisté dávky sociální ochrany“. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 458/2007 by měla být přijata prováděcí opatření týkající se formátu pro předávání údajů, výsledků, které mají být předány, a kritérií pro měření kvality pro modul „čisté dávky sociální ochrany“.

| (3) | Aby byl soubor příjemců stejný jako v případě hrubých dávek sociální ochrany, o kterých se sbírají údaje v základním systému ESSPROS, údaje pro modul „čisté dávky sociální ochrany“ by se měly získávat použitím „omezené metody“. |
| --- | --- |

(3)

Aby byl soubor příjemců stejný jako v případě hrubých dávek sociální ochrany, o kterých se sbírají údaje v základním systému ESSPROS, údaje pro modul „čisté dávky sociální ochrany“ by se měly získávat použitím „omezené metody“.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Formáty pro předávání údajů a výsledků, které mají být předány, pro modul „čisté dávky sociální ochrany“ jsou stanoveny v příloze I.

2.   Kritéria pro měření kvality údajů týkajících se modulu „čisté dávky sociální ochrany“ jsou stanovena v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 113, 30.4.2007, s. 3.

1

---

PŘÍLOHA I

Formáty pro předávání údajů týkajících se modulu „čisté dávky sociální ochrany“ a výsledků, které mají být předány

1.   ÚDAJE, KTERÉ MAJÍ BÝT PŘEDÁNY

Údaje o čistých dávkách sociální ochrany (omezená metoda) se předávají v souladu s formátem stanoveným Komisí.

Předávají se tyto proměnné:

| 1.1 | Průměrné položkové daňové sazby (AITR) a průměrné položkové sazby sociálního zabezpečení (AISCR), které se souběžně člení podle:






  — | podrobné klasifikace výlučně peněžitých dávek sociální ochrany, která je uvedena v příloze 1 příručky ESSPROS, |
| --- | --- | --- |

1.1

Průměrné položkové daňové sazby (AITR) a průměrné položkové sazby sociálního zabezpečení (AISCR), které se souběžně člení podle:

—

podrobné klasifikace výlučně peněžitých dávek sociální ochrany, která je uvedena v příloze 1 příručky ESSPROS,

| — | programů uvedených v „seznamu programů“ stanovených v příloze I nařízení Komise (ES) č. 1322/2007 (1). |
| --- | --- |

—

programů uvedených v „seznamu programů“ stanovených v příloze I nařízení Komise (ES) č. 1322/2007 (1).

| 1.2 | Reziduální fiskální dávky (poskytují se pouze, pokud nejsou přímo zohledněny v AITR a/nebo AISCR).
  Každá reziduální fiskální dávka by měla být rozdělena podle své funkce, která odpovídá okruhu rizik a potřeb vymezenému v čl. 2 odst. b) nařízení (ES) č. 458/2007 na první úrovni klasifikace.
  Údaje o reziduálních fiskálních dávkách se uvádějí v národní měně. |
| --- | --- |

1.2

Reziduální fiskální dávky (poskytují se pouze, pokud nejsou přímo zohledněny v AITR a/nebo AISCR).

Každá reziduální fiskální dávka by měla být rozdělena podle své funkce, která odpovídá okruhu rizik a potřeb vymezenému v čl. 2 odst. b) nařízení (ES) č. 458/2007 na první úrovni klasifikace.

Údaje o reziduálních fiskálních dávkách se uvádějí v národní měně.

| 1.3 | Údaje o čistých sociálních dávkách (omezená metoda), které se souběžně člení podle:






  — | podrobné klasifikace dávek sociální ochrany, která je uvedena v příloze 1 příručky ESSPROS, |
| --- | --- | --- |

1.3

Údaje o čistých sociálních dávkách (omezená metoda), které se souběžně člení podle:

—

podrobné klasifikace dávek sociální ochrany, která je uvedena v příloze 1 příručky ESSPROS,

| — | programů uvedených v „seznamu programů“ stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1322/2007 (měly by se také předávat údaje na úrovni souhrnu všech programů, který odpovídá součtu všech programů). |
| --- | --- |

—

programů uvedených v „seznamu programů“ stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1322/2007 (měly by se také předávat údaje na úrovni souhrnu všech programů, který odpovídá součtu všech programů).

Údaje o čistých dávkách sociální ochrany by se měly získat propojením údajů o hrubých dávkách sociální ochrany stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1322/2007 s proměnnými uvedenými v bodech 1.1 a 1.2.

2.   REFERENČNÍ PŘÍRUČKA

Podrobné klasifikace a definice, které se mají používat při uplatňování tohoto nařízení, jsou stanoveny v příručce ESSPROS vypracované Komisí ve spolupráci s členskými státy.

---

(1)  Úř. věst. L 294, 13.11.2007, s. 5.

---

PŘÍLOHA II

A.   KRITÉRIA PRO MĚŘENÍ KVALITY ÚDAJŮ TÝKAJÍCÍCH SE MODULU „ČISTÉ DÁVKY SOCIÁLNÍ OCHRANY“

Podle článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (1) se pro roční zprávu hodnotící kvalitu sběru údajů o čistých dávkách sociální ochrany použijí tato kritéria kvality: relevance, přesnost, včasnost, dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost a soudržnost.

B.   PŘEDÁVANÉ INFORMACE

Členské státy poskytnou tyto informace:

1.   Kontaktní údaje:

1.1   Informace o osobě, která údaje sestavila.

2.   Přesnost

2.1   Pokrytí zdrojů údajů: typy použitých zdrojů (registry či jiné administrativní zdroje, zjišťování, odhady); údaje o programech/funkcích, které různé zdroje údajů pokrývají; zprávy o problémech s pokrytím zdrojů údajů, které vedly k odhadu údajů.

2.2   Metodiky a předpoklady, které se při odhadech a v případě neúplného pokrytí zdrojů údajů použily:

| — | administrativní údaje, |
| --- | --- |

—

administrativní údaje,

| — | zjišťování, |
| --- | --- |

—

zjišťování,

| — | modelování, |
| --- | --- |

—

modelování,

| — | jiné (uveďte). |
| --- | --- |

—

jiné (uveďte).

2.3   Revize statistik:

| — | změny v používaných zdrojích údajů, |
| --- | --- |

—

změny v používaných zdrojích údajů,

| — | změny v metodách a předpokladech používaných pro odhad údajů, |
| --- | --- |

—

změny v metodách a předpokladech používaných pro odhad údajů,

| — | revize údajů z důvodu koncepčních úprav (např. úpravy národních účtů), |
| --- | --- |

—

revize údajů z důvodu koncepčních úprav (např. úpravy národních účtů),

| — | revize údajů z důvodu dostupnosti konečné statistiky, |
| --- | --- |

—

revize údajů z důvodu dostupnosti konečné statistiky,

| — | revize údajů z důvodu revize kvality, |
| --- | --- |

—

revize údajů z důvodu revize kvality,

| — | popis postupu přijatého pro revizi údajů. |
| --- | --- |

—

popis postupu přijatého pro revizi údajů.

3.   Srovnatelnost

3.1   Prostorová srovnatelnost

| — | odchylky od úplného pokrytí konečných údajů, |
| --- | --- |

—

odchylky od úplného pokrytí konečných údajů,

| — | odchylky od metodiky ESSPROS, |
| --- | --- |

—

odchylky od metodiky ESSPROS,

| — | podrobnosti o důvodech pro odchylky a o použitých metodách, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o důvodech pro odchylky a o použitých metodách,

| — | odhad dopadu těchto odchylek na srovnatelnost. |
| --- | --- |

—

odhad dopadu těchto odchylek na srovnatelnost.

3.2   Časová srovnatelnost:

| — | popis shody mezi pokrytím historických údajů a pokrytím současných údajů, |
| --- | --- |

—

popis shody mezi pokrytím historických údajů a pokrytím současných údajů,

| — | popis srovnatelnosti historických údajů a současných údajů. |
| --- | --- |

—

popis srovnatelnosti historických údajů a současných údajů.

4.   Dostupnost a srozumitelnost

4.1   Popis postupu šíření údajů, který daná země uplatnila.

4.2   Popis metadat/metodiky poskytnuté uživatelům.

5.   Relevance

5.1   Popis nakolik statistické informace odpovídají současným a možným potřebám uživatelů.

C.   ČASOVÝ PLÁN PRO VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV O KVALITĚ

Zprávy o kvalitě týkající se modulu „čisté dávky sociální ochrany“ se vypracovávají každoročně.

Zpráva za rok N se Komisi (Eurostatu) předá do 31. ledna v roce N + 3.

D.   FORMÁT PRO PŘEDÁVÁNÍ ZPRÁV O KVALITĚ

Informace týkající se kvality údajů se předají v souladu s formátem stanoveným Komisí (Eurostatem).

---

(1)  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 111/2011

ze dne 7. února 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Výrobek kuželovitého tvaru z titanu, který má naspodu dřík s venkovním závitem (tzv. „umělý zubní čep“).
  Používá se v zubním lékařství. Slouží k přišroubování do umělého zubního kořene vsazeného do čelisti a ke spojení kořene s umělou korunkou.
  Dodává se ve sterilizovaném balení.

   (1) Viz vyobrazení. | 9021 29 00 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9021 a 9021 29 00.
  Vzhledem k účelu, k jakému byl navržen, je výrobek určen k výlučnému použití v zubním lékařství a nelze ho považovat za „část všeobecně použitelnou“ podle poznámky 2 ke třídě XV. Zařazení do třídy XV je tudíž nepřípustné.
  Výrobek je součástí zubolékařského příslušenství, a je proto nutno ho zařadit pod číslo 9021, kam náleží různé zubolékařské součásti k výrobě zubních korunek nebo dentálních náhrad (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 9021, část B) III) bod 4).
  Výrobek je tedy nutné zařadit do kódu KN 9021 29 00 jako součást zubolékařského příslušenství. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Výrobek kuželovitého tvaru z titanu, který má naspodu dřík s venkovním závitem (tzv. „umělý zubní čep“).

Používá se v zubním lékařství. Slouží k přišroubování do umělého zubního kořene vsazeného do čelisti a ke spojení kořene s umělou korunkou.

Dodává se ve sterilizovaném balení.

(1) Viz vyobrazení.

9021 29 00

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9021 a 9021 29 00.

Vzhledem k účelu, k jakému byl navržen, je výrobek určen k výlučnému použití v zubním lékařství a nelze ho považovat za „část všeobecně použitelnou“ podle poznámky 2 ke třídě XV. Zařazení do třídy XV je tudíž nepřípustné.

Výrobek je součástí zubolékařského příslušenství, a je proto nutno ho zařadit pod číslo 9021, kam náleží různé zubolékařské součásti k výrobě zubních korunek nebo dentálních náhrad (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 9021, část B) III) bod 4).

Výrobek je tedy nutné zařadit do kódu KN 9021 29 00 jako součást zubolékařského příslušenství.

Image

Image

---

(1)  Vyobrazení slouží pouze pro informaci.

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 112/2011

ze dne 7. února 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modul o rozměrech přibližně 8,5 × 30 × 23 cm, určený k monitorování respiračních a anestetických plynů vdechovaných pacientem během lékařského ošetření (tzv. modul analýzy plynu).
  Modul pracuje výlučně ve spojení se systémem pro monitorování pacientů a je tímto systémem zároveň ovládán.
  Modul analyzuje respirační plyn pacienta spektroskopicky a zjišťuje v něm např. obsah oxidu uhličitého, oxidu dusného, halotanu nebo isofluranu.
  Systém pro monitorování pacientů zpracovává údaje získané modulem a ověřuje je na základě předem stanovených parametrů. Výsledky se poté zobrazí na monitoru. Nejsou-li tyto parametry splněny, spustí se poplach. | 9018 19 10 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9018, 9018 19 a 9018 19 10.
  Modul se nepovažuje za úplný přístroj a zařízení pro fyzikální nebo chemické rozbory čísla 9027, neboť jeho kontrolní funkci a zobrazení výsledků vykonává systém pro monitorování pacientů. Zařazení do čísla 9027 je proto vyloučeno.
  Modul nelze uznat za ultrafialový nebo infračervený zářič kódu KN 9018 20 00. Z tohoto důvodu je vyloučeno zařazení do kódu KN 9018 20 00. Protože modul není používán k poskytování anestézie, nelze ho považovat za anestetický nástroj a přístroj kódu KN 9018 90 60. Z tohoto důvodu je vyloučeno zařazení do kódu KN 9018 90 60.
  Vzhledem k tomu, že modul je vhodný pouze k použití s elektrodiagnostickým přístrojem pro simultánní monitorování dvou nebo více parametrů, je třeba ho podle poznámky 2 písm. b) ke kapitole 90 zařadit do kódu KN 9018 19 10. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Modul o rozměrech přibližně 8,5 × 30 × 23 cm, určený k monitorování respiračních a anestetických plynů vdechovaných pacientem během lékařského ošetření (tzv. modul analýzy plynu).

Modul pracuje výlučně ve spojení se systémem pro monitorování pacientů a je tímto systémem zároveň ovládán.

Modul analyzuje respirační plyn pacienta spektroskopicky a zjišťuje v něm např. obsah oxidu uhličitého, oxidu dusného, halotanu nebo isofluranu.

Systém pro monitorování pacientů zpracovává údaje získané modulem a ověřuje je na základě předem stanovených parametrů. Výsledky se poté zobrazí na monitoru. Nejsou-li tyto parametry splněny, spustí se poplach.

9018 19 10

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke kapitole 90 a na znění kódů KN 9018, 9018 19 a 9018 19 10.

Modul se nepovažuje za úplný přístroj a zařízení pro fyzikální nebo chemické rozbory čísla 9027, neboť jeho kontrolní funkci a zobrazení výsledků vykonává systém pro monitorování pacientů. Zařazení do čísla 9027 je proto vyloučeno.

Modul nelze uznat za ultrafialový nebo infračervený zářič kódu KN 9018 20 00. Z tohoto důvodu je vyloučeno zařazení do kódu KN 9018 20 00. Protože modul není používán k poskytování anestézie, nelze ho považovat za anestetický nástroj a přístroj kódu KN 9018 90 60. Z tohoto důvodu je vyloučeno zařazení do kódu KN 9018 90 60.

Vzhledem k tomu, že modul je vhodný pouze k použití s elektrodiagnostickým přístrojem pro simultánní monitorování dvou nebo více parametrů, je třeba ho podle poznámky 2 písm. b) ke kapitole 90 zařadit do kódu KN 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 113/2011

ze dne 7. února 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkt (tzv. „kamerový monitorovací systém pro hlídání malých dětí“) v podobě sady určené pro maloobchodní prodej, kterou tvoří:






  — | bezdrátová televizní kamera se zabudovaným mikrofonem, vysílačem videosignálu a anténou; kamera má výstup pro audio/video; |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Produkt (tzv. „kamerový monitorovací systém pro hlídání malých dětí“) v podobě sady určené pro maloobchodní prodej, kterou tvoří:

—

bezdrátová televizní kamera se zabudovaným mikrofonem, vysílačem videosignálu a anténou; kamera má výstup pro audio/video;

| — | bezdrátový barevný monitor s displejem z tekutých krystalů (LCD) o úhlopříčce přibližně 14 cm (5,6 palců) a poměru stran obrazu 4:3 se zabudovaným reproduktorem, přijímačem videosignálu a anténou; monitor má vstup pro audio/video; |
| --- | --- |

—

bezdrátový barevný monitor s displejem z tekutých krystalů (LCD) o úhlopříčce přibližně 14 cm (5,6 palců) a poměru stran obrazu 4:3 se zabudovaným reproduktorem, přijímačem videosignálu a anténou; monitor má vstup pro audio/video;

| — | dva adaptéry a |
| --- | --- |

—

dva adaptéry a

| — | audio/video kabel. |
| --- | --- |

—

audio/video kabel.

Signály jsou přenášeny z kamery do monitoru na frekvenci 2,4 GHz v dosahu do 150 metrů.

Sada se používá pro sledování dětí z dálky.

8528 72 40

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 písm. b) a c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8528, 8528 72 a 8528 72 40.

Produkt je sada ve smyslu všeobecného pravidla 3 písm. b) pro výklad kombinované nomenklatury, která se skládá z kamery čísla 8525 a televizního přijímacího přístroje čísla 8528 a u níž nelze určit, která součást jí propůjčuje základní charakter.

Podle všeobecného pravidla 3 písm. c) pro výklad kombinované nomenklatury se proto produkt zařadí do kódu KN 8528 72 40 jako televizní přijímací přístroj.

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 114/2011

ze dne 8. února 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 9. února 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

SMĚRNICE

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/41

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/10/EU

ze dne 8. února 2011,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky bifenthrin do přílohy I uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje bifentrin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje bifentrin.

| (2) | Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl bifentrin v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky pro dřevo, podle přílohy V uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl bifentrin v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky pro dřevo, podle přílohy V uvedené směrnice.

| (3) | Francie byla jmenována členským státem zpravodajem a dne 3. ledna 2008 předložila Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Francie byla jmenována členským státem zpravodajem a dne 3. ledna 2008 předložila Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (4) | Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

(4)

Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy.

| (5) | Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují bifentrin, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit bifentrin do přílohy I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují bifentrin, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit bifentrin do přílohy I uvedené směrnice.

| (6) | Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy posoudily taková použití nebo scénáře expozice a taková rizika pro životní prostředí a populace, které nebyly reprezentativně zohledněny při posouzení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení přípravku se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem snížení zjištěných rizik na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

(6)

Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy posoudily taková použití nebo scénáře expozice a taková rizika pro životní prostředí a populace, které nebyly reprezentativně zohledněny při posouzení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení přípravku se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem snížení zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

| (7) | V případě neprofesionálních uživatelů byla zjištěna nepřijatelná rizika. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby se povolení přípravku omezilo na průmyslové nebo profesionální využití, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro neprofesionální uživatele mohou být zredukována na přijatelnou úroveň v souladu s článkem 5 a přílohou VI směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(7)

V případě neprofesionálních uživatelů byla zjištěna nepřijatelná rizika. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby se povolení přípravku omezilo na průmyslové nebo profesionální využití, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro neprofesionální uživatele mohou být zredukována na přijatelnou úroveň v souladu s článkem 5 a přílohou VI směrnice 98/8/ES.

| (8) | Vzhledem k předpokladům učiněným při posouzení rizik je vhodné stanovit povinnost, aby přípravky povolené pro průmyslové nebo profesionální využití byly používány s vhodnými osobními ochrannými prostředky, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro průmyslové nebo profesionální uživatele lze snížit na přijatelnou úroveň jinými způsoby. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k předpokladům učiněným při posouzení rizik je vhodné stanovit povinnost, aby přípravky povolené pro průmyslové nebo profesionální využití byly používány s vhodnými osobními ochrannými prostředky, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro průmyslové nebo profesionální uživatele lze snížit na přijatelnou úroveň jinými způsoby.

| (9) | Vzhledem ke zjištěným rizikům pro půdní a vodní prostředí je třeba přijmout vhodná opatření na ochranu těchto prostředí. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby byly vydány pokyny uvádějící, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky) a aby se veškerý přípravek unikající při použití jako konzervační přípravek na dřevo a obsahující bifentrin shromažďoval pro opětovné využití nebo zneškodnění. Kromě toho je vhodné stanovit povinnost, aby přípravky nebyly povoleny pro ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí nebo pro dřevo, které bude trvale vystaveno povětrnostním vlivům nebo bude před těmito vlivy chráněno, avšak bude často vystaveno vlhkosti (třída využití 3 podle definice OECD (3), pokud nejsou předloženy údaje prokazující, že přípravek splňuje požadavky článku 5 a přílohy VI směrnice 98/8/ES, případně s použitím vhodných opatření ke zmírnění rizik. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem ke zjištěným rizikům pro půdní a vodní prostředí je třeba přijmout vhodná opatření na ochranu těchto prostředí. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby byly vydány pokyny uvádějící, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky) a aby se veškerý přípravek unikající při použití jako konzervační přípravek na dřevo a obsahující bifentrin shromažďoval pro opětovné využití nebo zneškodnění. Kromě toho je vhodné stanovit povinnost, aby přípravky nebyly povoleny pro ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí nebo pro dřevo, které bude trvale vystaveno povětrnostním vlivům nebo bude před těmito vlivy chráněno, avšak bude často vystaveno vlhkosti (třída využití 3 podle definice OECD (3), pokud nejsou předloženy údaje prokazující, že přípravek splňuje požadavky článku 5 a přílohy VI směrnice 98/8/ES, případně s použitím vhodných opatření ke zmírnění rizik.

| (10) | Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla uplatňována souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky bifentrin na trhu a aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky. |
| --- | --- |

(10)

Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla uplatňována souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky bifentrin na trhu a aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky.

| (11) | Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky. |
| --- | --- |

(11)

Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

| (12) | Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(12)

Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.

| (13) | Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(13)

Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (14) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. ledna 2012.

Použijí tyto předpisy ode dne 1. února 2013.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  Série dokumentů OECD obsahujících emisní scénáře, číslo 2, dokument s emisním scénářem pro konzervační přípravky pro dřevo, část 2, s. 64.

3

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:

| Č. | Běžný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh | Datum zařazení | Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek) | Datum skončení platnosti zařazení | Typ přípravku | Zvláštní ustanovení (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „38 | bifenthrin | Název podle IUPAC: (2-methylbifenyl-3-yl)methyl-cis-(1RS)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorprop-1-en-1-yl]-2,2-dimethylcyklopropan-1-karboxylát
  Číslo ES: není uvedeno
  Číslo CAS: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1. února 2013 | 31. ledna 2015 | 31. ledna 2023 | 8 | Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.
  Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tyto podmínky:






  — | Produkty budou povoleny pouze pro průmyslové nebo profesionální uživatele, ledaže žádost o povolení prokazuje, že rizika pro neprofesionální uživatele lze snížit na přijatelnou úroveň v souladu s článkem 5 a přílohou VI. |

Č.

Běžný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

Datum zařazení

Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek)

Datum skončení platnosti zařazení

Typ přípravku

Zvláštní ustanovení (1)

„38

bifenthrin

Název podle IUPAC: (2-methylbifenyl-3-yl)methyl-cis-(1RS)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorprop-1-en-1-yl]-2,2-dimethylcyklopropan-1-karboxylát

Číslo ES: není uvedeno

Číslo CAS: 82657-04-3

911 g/kg

1. února 2013

31. ledna 2015

31. ledna 2023

8

Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.

Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tyto podmínky:

—

Produkty budou povoleny pouze pro průmyslové nebo profesionální uživatele, ledaže žádost o povolení prokazuje, že rizika pro neprofesionální uživatele lze snížit na přijatelnou úroveň v souladu s článkem 5 a přílohou VI.

| — | Přípravky povolené pro průmyslové nebo profesionální využití musí být používány s příslušnými osobními ochrannými prostředky, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro průmyslové nebo profesionální uživatele mohou být snížena na přijatelnou úroveň jinými způsoby. |
| --- | --- |

—

Přípravky povolené pro průmyslové nebo profesionální využití musí být používány s příslušnými osobními ochrannými prostředky, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro průmyslové nebo profesionální uživatele mohou být snížena na přijatelnou úroveň jinými způsoby.

| — | Přijmou se vhodná opatření ke zmírnění rizika pro ochranu půdního a vodního prostředí. Konkrétně štítky a, jsou-li přiloženy, bezpečnostní listy povolených přípravků uvádějí, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky), aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo do vody, a že veškerý přípravek unikající při použití se shromažďuje pro opětovné využití nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

—

Přijmou se vhodná opatření ke zmírnění rizika pro ochranu půdního a vodního prostředí. Konkrétně štítky a, jsou-li přiloženy, bezpečnostní listy povolených přípravků uvádějí, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky), aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo do vody, a že veškerý přípravek unikající při použití se shromažďuje pro opětovné využití nebo zneškodnění.

| — | Přípravky nemohou být povoleny pro ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí nebo pro ošetřování dřeva, které bude trvale vystaveno povětrnostním vlivům, nebo bude před těmito vlivy chráněno, avšak bude často vystaveno vlhkosti, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné.“ |
| --- | --- |

—

Přípravky nemohou být povoleny pro ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí nebo pro ošetřování dřeva, které bude trvale vystaveno povětrnostním vlivům, nebo bude před těmito vlivy chráněno, avšak bude často vystaveno vlhkosti, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné.“

---

(1)  Obsah a závěry posudků k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/45

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/11/EU

ze dne 8. února 2011,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do příloh I a IA uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Uvedený seznam zahrnuje látku (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Uvedený seznam zahrnuje látku (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát.

| (2) | Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 19, repelenty a atraktanty, jak je vymezeno v příloze V uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 19, repelenty a atraktanty, jak je vymezeno v příloze V uvedené směrnice.

| (3) | Rakousko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 23. února 2009 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Rakousko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 23. února 2009 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (4) | Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

(4)

Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy.

| (5) | Z hodnocení vyplynulo, že u biocidních přípravků používaných jako atraktanty a obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do přílohy I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Z hodnocení vyplynulo, že u biocidních přípravků používaných jako atraktanty a obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do přílohy I uvedené směrnice.

| (6) | Z hodnocení rovněž vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako atraktanty a obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát lze očekávat, že představují pouze malé riziko pro lidi, zvířata a životní prostředí a že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES, zejména pokud jde o použití, které bylo zkoumáno a podrobně popsáno v hodnotící zprávě, tj. v nástrahách pro použití ve vnitřních prostorách s obsahem maximálně 2 mg účinné látky. Je proto vhodné zařadit (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do přílohy IA směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(6)

Z hodnocení rovněž vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako atraktanty a obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát lze očekávat, že představují pouze malé riziko pro lidi, zvířata a životní prostředí a že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES, zejména pokud jde o použití, které bylo zkoumáno a podrobně popsáno v hodnotící zprávě, tj. v nástrahách pro použití ve vnitřních prostorách s obsahem maximálně 2 mg účinné látky. Je proto vhodné zařadit (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát do přílohy IA směrnice 98/8/ES.

| (7) | Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

(7)

Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

| (8) | Vzhledem k předpokladům přijatým během hodnocení je vhodné stanovit povinnost, aby se (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát nepoužíval v prostorách, kde jsou uskladněny potraviny nebo krmiva, ledaže jsou tyto potraviny nebo krmiva zabaleny nebo opětovně zabaleny. Na štítku by proto mělo být uvedeno, že biocidní přípravky obsahující (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k předpokladům přijatým během hodnocení je vhodné stanovit povinnost, aby se (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát nepoužíval v prostorách, kde jsou uskladněny potraviny nebo krmiva, ledaže jsou tyto potraviny nebo krmiva zabaleny nebo opětovně zabaleny. Na štítku by proto mělo být uvedeno, že biocidní přípravky obsahující (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva.

| (9) | Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát na trhu a rovněž aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky. |
| --- | --- |

(9)

Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát na trhu a rovněž aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky.

| (10) | Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky. |
| --- | --- |

(10)

Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

| (11) | Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.

| (12) | Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(12)

Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (13) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Přílohy I a IA směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. ledna 2012.

Použijí tyto předpisy ode dne 1. února 2013.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

| 1) | V příloze I směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:













  Č. | Běžný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh | Datum zařazení | Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek) | Datum skončení platnosti zařazení | Typ přípravku | Zvláštní ustanovení (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „39 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetát
  Číslo ES: není uvedeno
  Číslo CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | ze dne 1. února 2013 | ze dne 31. ledna 2015 | ze dne 31. ledna 2023 | 19 | Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.
  Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tuto podmínku:






  — | Na štítcích biocidních přípravků obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát musí být uvedeno, že tyto přípravky nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva.“ |

1)

V příloze I směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:

Č.

Běžný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

Datum zařazení

Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek)

Datum skončení platnosti zařazení

Typ přípravku

Zvláštní ustanovení (1)

„39

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetát

Číslo ES: není uvedeno

Číslo CAS: 30507-70-1

977 g/kg

ze dne 1. února 2013

ze dne 31. ledna 2015

ze dne 31. ledna 2023

19

Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.

Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tuto podmínku:

—

Na štítcích biocidních přípravků obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát musí být uvedeno, že tyto přípravky nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva.“

| 2) | V příloze IA směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:













  Č. | Běžný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh | Datum zařazení | Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek) | Datum skončení platnosti zařazení | Typ přípravku | Zvláštní ustanovení (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „2 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetát
  Číslo ES: není uvedeno
  Číslo CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | ze dne 1. února 2013 | ze dne 31. ledna 2015 | ze dne 31. ledna 2023 | 19 | Členské státy zajistí, aby registrace splňovaly tyto podmínky:






  — | Pouze pro nástrahy obsahující maximálně 2 mg účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát pro použití ve vnitřních prostorách. |

2)

V příloze IA směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:

Č.

Běžný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

Datum zařazení

Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek)

Datum skončení platnosti zařazení

Typ přípravku

Zvláštní ustanovení (2)

„2

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetát

Číslo ES: není uvedeno

Číslo CAS: 30507-70-1

977 g/kg

ze dne 1. února 2013

ze dne 31. ledna 2015

ze dne 31. ledna 2023

19

Členské státy zajistí, aby registrace splňovaly tyto podmínky:

—

Pouze pro nástrahy obsahující maximálně 2 mg účinné látky (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát pro použití ve vnitřních prostorách.

| — | Na štítku biocidních přípravků obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát musí být uvedeno, že tyto přípravky mohou být používány pouze ve vnitřních prostorách a nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva.“ |
| --- | --- |

—

Na štítku biocidních přípravků obsahujících (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyl-acetát musí být uvedeno, že tyto přípravky mohou být používány pouze ve vnitřních prostorách a nesmí být používány v prostorách, kde se skladují nezabalené potraviny nebo krmiva.“

---

(1)  Obsah a závěry hodnotících zpráv k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  Obsah a závěry hodnotících zpráv k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/49

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/12/EU

ze dne 8. února 2011,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky fenoxykarb do přílohy I uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje fenoxykarb. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje fenoxykarb.

| (2) | Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl fenoxykarb v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky pro dřevo, podle přílohy V uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl fenoxykarb v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky pro dřevo, podle přílohy V uvedené směrnice.

| (3) | Německo bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 12. září 2008 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Německo bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 12. září 2008 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (4) | Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

(4)

Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy.

| (5) | Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují fenoxykarb, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit fenoxykarb do přílohy I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují fenoxykarb, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit fenoxykarb do přílohy I uvedené směrnice.

| (6) | Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

(6)

Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

| (7) | Vzhledem k předpokladům vzneseným během posouzení rizik je vhodné stanovit povinnost, aby čerstvě ošetřené dřevo bylo po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky) a aby se veškerý přípravek unikající při použití jako konzervační přípravek na dřevo a obsahující fenoxykarb shromažďoval pro opětovné využití nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k předpokladům vzneseným během posouzení rizik je vhodné stanovit povinnost, aby čerstvě ošetřené dřevo bylo po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo obě tyto podmínky) a aby se veškerý přípravek unikající při použití jako konzervační přípravek na dřevo a obsahující fenoxykarb shromažďoval pro opětovné využití nebo zneškodnění.

| (8) | Vzhledem ke zjištěným rizikům pro vodní prostředí je třeba přijmout vhodná opatření na ochranu těchto prostředí. Během provozního využití ošetřeného dřeva, jež není zakryto a není v kontaktu se zemí a je buď trvale vystaveno povětrnostním vlivům, nebo je před těmito vlivy chráněno, avšak často vystaveno vlhkosti (třída využití 3 podle definice OECD (3)) byla v konkrétním scénáři mostu nad rybníkem zjištěna nepřijatelná rizika. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby přípravky nebyly povoleny pro ošetřování dřeva, které má být použito ve venkovních stavbách v blízkosti vody nebo nad vodou, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI směrnice 98/8/ES s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem ke zjištěným rizikům pro vodní prostředí je třeba přijmout vhodná opatření na ochranu těchto prostředí. Během provozního využití ošetřeného dřeva, jež není zakryto a není v kontaktu se zemí a je buď trvale vystaveno povětrnostním vlivům, nebo je před těmito vlivy chráněno, avšak často vystaveno vlhkosti (třída využití 3 podle definice OECD (3)) byla v konkrétním scénáři mostu nad rybníkem zjištěna nepřijatelná rizika. Je proto vhodné stanovit povinnost, aby přípravky nebyly povoleny pro ošetřování dřeva, které má být použito ve venkovních stavbách v blízkosti vody nebo nad vodou, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI směrnice 98/8/ES s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné.

| (9) | Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla uplatňována souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky fenoxykarb na trhu a aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky. |
| --- | --- |

(9)

Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla uplatňována souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky fenoxykarb na trhu a aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky.

| (10) | Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky. |
| --- | --- |

(10)

Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

| (11) | Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.

| (12) | Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(12)

Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (13) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. ledna 2012.

Použijí tyto předpisy ode dne 1. února 2013.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  Série dokumentů OECD obsahujících emisní scénáře, číslo 2, dokument s emisním scénářem pro konzervační přípravky pro dřevo, část 2, s. 64.

3

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:

| Č. | Běžný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh | Datum zařazení | Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek) | Datum skončení platnosti zařazení | Typ přípravku | Zvláštní ustanovení (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „40 | fenoxykarb | | Název podle IUPAC: ethyl-N-[2-(4-fenoxyfenoxy)ethyl]karbamát |

Č.

Běžný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

Datum zařazení

Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek)

Datum skončení platnosti zařazení

Typ přípravku

Zvláštní ustanovení (1)

„40

fenoxykarb

Název podle IUPAC: ethyl-N-[2-(4-fenoxyfenoxy)ethyl]karbamát

| | Číslo ES: 276-696-7 |
| --- | --- |

Číslo ES: 276-696-7

| | Číslo CAS: 72490-01-8 |
| --- | --- |

Číslo CAS: 72490-01-8

960 g/kg

1. února 2013

31. ledna 2015

31. ledna 2023

8

Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.

Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tyto podmínky:

| — | Musí být přijata vhodná opatření ke zmírnění rizika pro ochranu půdního a vodního prostředí. Zejména je na etiketách a, jsou-li přiloženy, v bezpečnostních listech povolených přípravků uvedeno, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží pod střechou (nebo obě tyto podmínky), aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo vody, a že se přípravek unikající při použití musí shromažďovat pro opětovné využití nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

—

Musí být přijata vhodná opatření ke zmírnění rizika pro ochranu půdního a vodního prostředí. Zejména je na etiketách a, jsou-li přiloženy, v bezpečnostních listech povolených přípravků uvedeno, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží pod střechou (nebo obě tyto podmínky), aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo vody, a že se přípravek unikající při použití musí shromažďovat pro opětovné využití nebo zneškodnění.

| — | Přípravky navíc nemohou být povoleny pro ošetřování dřeva, které bude použito ve venkovních stavbách v blízkosti vody nebo nad vodou, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné.“ |
| --- | --- |

—

Přípravky navíc nemohou být povoleny pro ošetřování dřeva, které bude použito ve venkovních stavbách v blízkosti vody nebo nad vodou, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika, bude-li to nezbytné.“

---

(1)  Obsah a závěry posudků k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/52

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/13/EU

ze dne 8. února 2011,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky kyselina nonanová do přílohy I uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje kyselinu nonanovou. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje kyselinu nonanovou.

| (2) | Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byla kyselina nonanová v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocena pro použití v typu přípravku 19, repelenty a atraktanty, jak je vymezeno v příloze V směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byla kyselina nonanová v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocena pro použití v typu přípravku 19, repelenty a atraktanty, jak je vymezeno v příloze V směrnice 98/8/ES.

| (3) | Rakousko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 10. října 2008 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Rakousko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 10. října 2008 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (4) | Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

(4)

Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 24. září 2010 zařazeny do hodnotící zprávy.

| (5) | Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako repelenty, které obsahují kyselinu nonanovou, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit kyselinu nonanovou do přílohy I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Z hodnocení vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako repelenty, které obsahují kyselinu nonanovou, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je proto vhodné zařadit kyselinu nonanovou do přílohy I uvedené směrnice.

| (6) | Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

(6)

Na úrovni Unie nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy zhodnotily použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zohledněna při hodnocení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

| (7) | Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna ve všech členských státech zároveň, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky kyselina nonanová na trhu a rovněž aby se obecně usnadnily vlastní operace v rámci trhu s biocidními přípravky. |
| --- | --- |

(7)

Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna ve všech členských státech zároveň, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky kyselina nonanová na trhu a rovněž aby se obecně usnadnily vlastní operace v rámci trhu s biocidními přípravky.

| (8) | Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky. |
| --- | --- |

(8)

Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

| (9) | Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(9)

Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.

| (10) | Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. ledna 2012.

Použijí tyto předpisy ode dne 1. února 2013.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 98/8/ES se doplňuje nový bod, který zní:

| Č. | Běžný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh | Datum zařazení | Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek) | Datum skončení platnosti zařazení | Typ přípravku | Zvláštní ustanovení (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „41 | Kyselina nonanová, kyselina pelargonová | | Název podle IUPAC: Kyselina nonanová |

Č.

Běžný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

Datum zařazení

Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním z rozhodnutí o zařazení týkajících se jejich účinných látek)

Datum skončení platnosti zařazení

Typ přípravku

Zvláštní ustanovení (1)

„41

Kyselina nonanová, kyselina pelargonová

Název podle IUPAC: Kyselina nonanová

| | Číslo ES: 203-931-2 |
| --- | --- |

Číslo ES: 203-931-2

| | Číslo CAS: 112-05-0 |
| --- | --- |

Číslo CAS: 112-05-0

896 g/kg

1. února 2013

31. ledna 2015

31. ledna 2023

19

Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí v případě, že je to pro daný přípravek relevantní, ta použití nebo scénáře expozice a ta rizika pro životní prostředí a populace, která nebyla reprezentativně zastoupena při hodnocení rizik na úrovni Unie.“

---

(1)  Obsah a závěry hodnotících zpráv k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

ROZHODNUTÍ

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/55

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. června 2010

o státní podpoře C 1/09 (ex NN 69/08), kterou Maďarsko poskytlo podniku MOL Nyrt.

(oznámeno pod číslem K(2010) 3553)

(Pouze maďarské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/88/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (1) ve věci podpory číslo C 1/09 (ex NN 69/08) (2),

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dne 13. ledna 2009, na základě stížnosti obdržené dne 14. listopadu 2007, zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se opatření, která zavedlo Maďarsko a která údajně představují státní podporu zvýhodňující společnost Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; dále jen „MOL“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. ledna 2009, na základě stížnosti obdržené dne 14. listopadu 2007, zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se opatření, která zavedlo Maďarsko a která údajně představují státní podporu zvýhodňující společnost Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; dále jen „MOL“).

| (2) | Dne 8. dubna 2009 předložilo Maďarsko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Dne 8. dubna 2009 předložilo Maďarsko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.

| (3) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 28. března 2009 (3). Připomínky podaly dvě zúčastněné strany: MOL a Maďarská těžební unie (Magyar Bányászati Szövetség), obě dne 27. dubna 2009. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 28. března 2009 (3). Připomínky podaly dvě zúčastněné strany: MOL a Maďarská těžební unie (Magyar Bányászati Szövetség), obě dne 27. dubna 2009.

| (4) | Komise postoupila tyto připomínky Maďarsku v dopise ze dne 2. června 2009. V dopise ze dne 3. července 2009 Maďarsko uvedlo, že k připomínkám zúčastněných stran nemá žádné poznámky. |
| --- | --- |

(4)

Komise postoupila tyto připomínky Maďarsku v dopise ze dne 2. června 2009. V dopise ze dne 3. července 2009 Maďarsko uvedlo, že k připomínkám zúčastněných stran nemá žádné poznámky.

| (5) | Komise si dne 21. září 2009 a 12. ledna 2010 vyžádala od maďarských orgánů další informace a Maďarsko odpovědělo v dopisech ze dne 19. října 2009 a 9. února 2010. |
| --- | --- |

(5)

Komise si dne 21. září 2009 a 12. ledna 2010 vyžádala od maďarských orgánů další informace a Maďarsko odpovědělo v dopisech ze dne 19. října 2009 a 9. února 2010.

II.   PŘÍJEMCE

| (6) | MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost se sídlem v maďarské Budapešti. Mezi hlavní činnosti společnosti MOL na maďarském trhu patří: průzkum a těžba ropy a zemního plynu; výroba zemního plynu; rafinace, přeprava, skladování a distribuce ropných produktů v maloobchodní i velkoobchodní síti; přeprava zemního plynu a výroba a prodej olefinů a polyolefinů. Součástí skupiny MOL (k níž MOL náleží) je také několik dalších maďarských a zahraničních dceřiných společností (4). |
| --- | --- |

(6)

MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost se sídlem v maďarské Budapešti. Mezi hlavní činnosti společnosti MOL na maďarském trhu patří: průzkum a těžba ropy a zemního plynu; výroba zemního plynu; rafinace, přeprava, skladování a distribuce ropných produktů v maloobchodní i velkoobchodní síti; přeprava zemního plynu a výroba a prodej olefinů a polyolefinů. Součástí skupiny MOL (k níž MOL náleží) je také několik dalších maďarských a zahraničních dceřiných společností (4).

| (7) | V Maďarsku a na Slovensku zastává skupina MOL vedoucí pozici na trhu v každé ze svých hlavních činností. V roce 2008 činily čisté tržby společnosti MOL přibližně 6,8 miliardy EUR a skupiny MOL přibližně 13 miliard EUR (5). V tomtéž roce činil jejich provozní zisk přibližně 400 milionů EUR resp. 732 milionů EUR. |
| --- | --- |

(7)

V Maďarsku a na Slovensku zastává skupina MOL vedoucí pozici na trhu v každé ze svých hlavních činností. V roce 2008 činily čisté tržby společnosti MOL přibližně 6,8 miliardy EUR a skupiny MOL přibližně 13 miliard EUR (5). V tomtéž roce činil jejich provozní zisk přibližně 400 milionů EUR resp. 732 milionů EUR.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| (8) | Všeobecná pravidla, podle nichž se řídí těžební činnosti v Maďarsku, jsou stanovena v zákoně o těžbě z roku 1993 (dále jen „horní zákon“) (6), který zároveň upravuje těžební činnosti (sondování, průzkum a těžbu) v oblasti uhlovodíků (tj. ropa a zemní plyn). |
| --- | --- |

(8)

Všeobecná pravidla, podle nichž se řídí těžební činnosti v Maďarsku, jsou stanovena v zákoně o těžbě z roku 1993 (dále jen „horní zákon“) (6), který zároveň upravuje těžební činnosti (sondování, průzkum a těžbu) v oblasti uhlovodíků (tj. ropa a zemní plyn).

| (9) | Tento horní zákon rozlišuje těžební činnosti prováděné na základě dvou různých právních nástrojů: i) koncese (7) a ii) povolení (8).






  — | V případě koncese uzavře ministr, který má na starosti těžbu (dále jen „příslušný ministr“), smlouvu (9) s úspěšným uchazečem veřejného výběrového řízení (10) na těžbu v „uzavřené oblasti“. |
| --- | --- | --- |

(9)

Tento horní zákon rozlišuje těžební činnosti prováděné na základě dvou různých právních nástrojů: i) koncese (7) a ii) povolení (8).

—

V případě koncese uzavře ministr, který má na starosti těžbu (dále jen „příslušný ministr“), smlouvu (9) s úspěšným uchazečem veřejného výběrového řízení (10) na těžbu v „uzavřené oblasti“.

| — | Jiná situace platí pro „otevřené oblasti“ (11), kde báňský úřad nemůže odmítnout udělit povolení k těžbě, jestliže uchazeč splní všechny zákonem stanovené podmínky (12). |
| --- | --- |

—

Jiná situace platí pro „otevřené oblasti“ (11), kde báňský úřad nemůže odmítnout udělit povolení k těžbě, jestliže uchazeč splní všechny zákonem stanovené podmínky (12).

| (10) | Podle definice uvedené v horním zákoně (13) jsou uzavřené oblasti vyhrazené pro těžební činnosti na základě koncese. Tudíž jakákoli jiná oblast než uzavřená se kvalifikuje jako otevřená oblast. Podle vysvětlení, které podalo Maďarsko, bylo původním záměrem klasifikovat všechna pole jako uzavřené oblasti podléhající koncesi. Otevřené oblasti, ve kterých se předpokládalo menší bohatství nerostných surovin, měly být spíše výjimkou. V těchto případech se předpokládalo, že taková pole mají nižší hodnotu, a ve veřejném výběrovém řízení se neočekávaly žádné nabídky. |
| --- | --- |

(10)

Podle definice uvedené v horním zákoně (13) jsou uzavřené oblasti vyhrazené pro těžební činnosti na základě koncese. Tudíž jakákoli jiná oblast než uzavřená se kvalifikuje jako otevřená oblast. Podle vysvětlení, které podalo Maďarsko, bylo původním záměrem klasifikovat všechna pole jako uzavřené oblasti podléhající koncesi. Otevřené oblasti, ve kterých se předpokládalo menší bohatství nerostných surovin, měly být spíše výjimkou. V těchto případech se předpokládalo, že taková pole mají nižší hodnotu, a ve veřejném výběrovém řízení se neočekávaly žádné nabídky.

| (11) | Horní zákon také stanoví, že těžba nerostných surovin podléhá poplatkům za těžbu, které se odvádějí státu a jejichž výše činí určité procento hodnoty vytěžených surovin (14). Poplatky za těžbu se liší v závislosti na příslušném režimu:






  — | V případě koncesí se výše poplatků za těžbu stanoví ve smlouvě o koncesi (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

Horní zákon také stanoví, že těžba nerostných surovin podléhá poplatkům za těžbu, které se odvádějí státu a jejichž výše činí určité procento hodnoty vytěžených surovin (14). Poplatky za těžbu se liší v závislosti na příslušném režimu:

—

V případě koncesí se výše poplatků za těžbu stanoví ve smlouvě o koncesi (15).

| — | V případě těžby nerostných surovin na základě povolení se výše poplatků řídí horním zákonem (16). Do ledna 2008 činily poplatky za těžbu uhlovodíků 12 % u polí otevřených od 1. ledna 1998 a J % u polí, na kterých byla zahájena těžba před 1. lednem 1998 (17). Činitel „J“ se vypočítal podle vzorce na základě historických cen zemního plynu, vytěženého množství a hodnoty. Jeho minimální hodnota byla stanovena na 12 %. |
| --- | --- |

—

V případě těžby nerostných surovin na základě povolení se výše poplatků řídí horním zákonem (16). Do ledna 2008 činily poplatky za těžbu uhlovodíků 12 % u polí otevřených od 1. ledna 1998 a J % u polí, na kterých byla zahájena těžba před 1. lednem 1998 (17). Činitel „J“ se vypočítal podle vzorce na základě historických cen zemního plynu, vytěženého množství a hodnoty. Jeho minimální hodnota byla stanovena na 12 %.

| (12) | Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona stanoví, že pokud těžební společnost podléhající režimu povolení nespustí těžbu do pěti let od data, kdy jí báňský úřad povolení udělil, může být právo na těžbu odebráno (18). |
| --- | --- |

(12)

Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona stanoví, že pokud těžební společnost podléhající režimu povolení nespustí těžbu do pěti let od data, kdy jí báňský úřad povolení udělil, může být právo na těžbu odebráno (18).

| (13) | Tento oddíl také umožňuje tuto lhůtu prodloužit smlouvou uzavřenou mezi příslušným ministrem a těžební společností (19). Tento oddíl stanoví tři různé druhy poplatků, které je třeba hradit v případě prodloužení práva na těžbu:






  a) | za prvé je třeba hradit poplatky za prodloužení za pole, kde prozatím těžba neprobíhá, dokud nebude těžba skutečně zahájena. Tento poplatek činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu vypočtených na základě stanoveného hypotetického množství nerostných surovin, jelikož tyto poplatky musejí být odváděny v době, kdy se ještě na daném poli nezačalo skutečně těžit; |
| --- | --- | --- |

(13)

Tento oddíl také umožňuje tuto lhůtu prodloužit smlouvou uzavřenou mezi příslušným ministrem a těžební společností (19). Tento oddíl stanoví tři různé druhy poplatků, které je třeba hradit v případě prodloužení práva na těžbu:

a)

za prvé je třeba hradit poplatky za prodloužení za pole, kde prozatím těžba neprobíhá, dokud nebude těžba skutečně zahájena. Tento poplatek činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu vypočtených na základě stanoveného hypotetického množství nerostných surovin, jelikož tyto poplatky musejí být odváděny v době, kdy se ještě na daném poli nezačalo skutečně těžit;

| b) | za druhé, jestliže se žádost o prodloužení týká více než dvou polí, musí být výše poplatků za prodloužení (zvýšených poplatků za těžbu) použita na všechna těžební pole společnosti; |
| --- | --- |

b)

za druhé, jestliže se žádost o prodloužení týká více než dvou polí, musí být výše poplatků za prodloužení (zvýšených poplatků za těžbu) použita na všechna těžební pole společnosti;

| c) | za třetí, jestliže se prodloužení týká více než pěti polí, může být navíc účtován jednorázový poplatek (20). |
| --- | --- |

c)

za třetí, jestliže se prodloužení týká více než pěti polí, může být navíc účtován jednorázový poplatek (20).

| (14) | Dne 19. září 2005 zažádala společnost MOL o prodloužení práva na těžbu na dvanáct svých uhlovodíkových polí, které ji bylo v minulosti uděleno na základě povolení a na kterých nezačala s těžbou ve stanoveném termínu. Dne 22. prosince 2005 společnost MOL a ministr uzavřeli v souladu s oddílem 26/A odst. 5 horního zákona smlouvu o prodloužení za těchto podmínek:
  a)   Poplatky za prodloužení: Dvanáct povolení k těžbě, která byla předmětem žádosti, bylo prodlouženo o pět let (tj. společnost MOL získala o pět let více na zahájení těžby na těchto polích). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za každý rok z těchto pěti let prodloužení na základě 12 % poplatků za těžbu, které byly platné v dané době, a násobku („c“) v rozmezí od 1,020 do 1,050. Výsledné poplatky za prodloužení jsou uvedené níže v tabulce 1 (21). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za pětiletou dobu prodloužení. Pokud byla pole skutečně otevřena, uplatnily se stanovené poplatky na zbylou část patnáctiletého období jako poplatky za těžbu za pole, kterých se prodloužení týkalo (22).
  b)   Rozšíření navýšených poplatků na všechna těžební pole: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než dvě pole, musely být navýšené poplatky (které se rovnají poplatkům za prodloužení, jak je uvedeno v tabulce 1) uplatněny na následujících patnáct let, tj. do roku 2020, na všechna pole společnosti MOL, na něž se vztahuje povolení a která byla otevřena po 1. lednu 1998. Na pole otevřená před 1. lednem 1998 se vztahuje činitel „J“ vynásobený násobkem „c“ (23).
  c)   Pevně stanovené poplatky za těžbu: Strany se rovněž výslovně dohodly, že stanovené poplatky za těžbu zůstanou platné po celou dobu trvání smlouvy (tj. do roku 2020), bez ohledu na případné změny horního zákona (24).
  d)   Jednorázová platba: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než pět polí, byl ve smlouvě rovněž stanoven jednorázový poplatek (25) ve výši 20 miliard HUF (26).
  e)   Výpovědní doložka: Ve smlouvě bylo stanoveno, že není možné ji jednostranně upravovat (pouze dohodou obou stran). Jednou ze stran může být vypovězena pouze v případě změny vlastnictví společnosti MOL (minimálně 25 % akcií společnosti). |
| --- | --- |

(14)

Dne 19. září 2005 zažádala společnost MOL o prodloužení práva na těžbu na dvanáct svých uhlovodíkových polí, které ji bylo v minulosti uděleno na základě povolení a na kterých nezačala s těžbou ve stanoveném termínu. Dne 22. prosince 2005 společnost MOL a ministr uzavřeli v souladu s oddílem 26/A odst. 5 horního zákona smlouvu o prodloužení za těchto podmínek:

a)   Poplatky za prodloužení: Dvanáct povolení k těžbě, která byla předmětem žádosti, bylo prodlouženo o pět let (tj. společnost MOL získala o pět let více na zahájení těžby na těchto polích). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za každý rok z těchto pěti let prodloužení na základě 12 % poplatků za těžbu, které byly platné v dané době, a násobku („c“) v rozmezí od 1,020 do 1,050. Výsledné poplatky za prodloužení jsou uvedené níže v tabulce 1 (21). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za pětiletou dobu prodloužení. Pokud byla pole skutečně otevřena, uplatnily se stanovené poplatky na zbylou část patnáctiletého období jako poplatky za těžbu za pole, kterých se prodloužení týkalo (22).

b)   Rozšíření navýšených poplatků na všechna těžební pole: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než dvě pole, musely být navýšené poplatky (které se rovnají poplatkům za prodloužení, jak je uvedeno v tabulce 1) uplatněny na následujících patnáct let, tj. do roku 2020, na všechna pole společnosti MOL, na něž se vztahuje povolení a která byla otevřena po 1. lednu 1998. Na pole otevřená před 1. lednem 1998 se vztahuje činitel „J“ vynásobený násobkem „c“ (23).

c)   Pevně stanovené poplatky za těžbu: Strany se rovněž výslovně dohodly, že stanovené poplatky za těžbu zůstanou platné po celou dobu trvání smlouvy (tj. do roku 2020), bez ohledu na případné změny horního zákona (24).

d)   Jednorázová platba: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než pět polí, byl ve smlouvě rovněž stanoven jednorázový poplatek (25) ve výši 20 miliard HUF (26).

e)   Výpovědní doložka: Ve smlouvě bylo stanoveno, že není možné ji jednostranně upravovat (pouze dohodou obou stran). Jednou ze stran může být vypovězena pouze v případě změny vlastnictví společnosti MOL (minimálně 25 % akcií společnosti).

| (15) | Rozhodnutím ze dne 23. prosince 2005 báňský úřad prodloužil práva na těžbu společnosti MOL na požadovaných dvanáct polí a rozšířil zvýšené poplatky tak, aby se vztahovaly na všechna pole společnosti. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutím ze dne 23. prosince 2005 báňský úřad prodloužil práva na těžbu společnosti MOL na požadovaných dvanáct polí a rozšířil zvýšené poplatky tak, aby se vztahovaly na všechna pole společnosti.

| (16) | V rámci novely (27) horního zákona, která nabyla účinku dne 8. ledna 2008 (28) (dále jen „novela z roku 2008“), byly poplatky za těžbu pro určité kategorie uhlovodíků značně navýšeny. Tato novelizace neovlivnila výši poplatků za těžbu jiných druhů nerostných surovin. Oddíl 5 pozměňujícího zákona stanovil rozdílné poplatky za těžbu v závislosti na: i) datu otevření těžebního pole; ii) množství vytěžených uhlovodíků a iii) ceně ropy v daném okamžiku.






  — | Pro pole, na kterých byla zahájena těžba mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008, byly stanoveny poplatky za těžbu ve výši 30 %. |
| --- | --- | --- |

(16)

V rámci novely (27) horního zákona, která nabyla účinku dne 8. ledna 2008 (28) (dále jen „novela z roku 2008“), byly poplatky za těžbu pro určité kategorie uhlovodíků značně navýšeny. Tato novelizace neovlivnila výši poplatků za těžbu jiných druhů nerostných surovin. Oddíl 5 pozměňujícího zákona stanovil rozdílné poplatky za těžbu v závislosti na: i) datu otevření těžebního pole; ii) množství vytěžených uhlovodíků a iii) ceně ropy v daném okamžiku.

—

Pro pole, na kterých byla zahájena těžba mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008, byly stanoveny poplatky za těžbu ve výši 30 %.

| — | Na pole otevřená po 1. lednu 2008 se vztahují různé sazby (12 %, 20 % nebo 30 %) v závislosti na množství vytěžených uhlovodíků. |
| --- | --- |

—

Na pole otevřená po 1. lednu 2008 se vztahují různé sazby (12 %, 20 % nebo 30 %) v závislosti na množství vytěžených uhlovodíků.

| — | Pro doly, ve kterých byla těžba zahájena před 1. lednem 1998, se použije činitel „J“, přičemž jeho minimální výše je stanovena na 30 %. |
| --- | --- |

—

Pro doly, ve kterých byla těžba zahájena před 1. lednem 1998, se použije činitel „J“, přičemž jeho minimální výše je stanovena na 30 %.

Kromě toho všechny tyto sazby podléhají příplatku v závislosti na ceně ropy: +3 %, jestliže cena ropy přesáhne 80 USD/bbl, nebo + 6 %, jestliže přesáhne 90 USD/bbl (dále jen „doložka Brent“). Zvláštní sazby se vztahují například na náročné těžební podmínky (12 %) a vysoce inertní plyn (8 %).

| (17) | Tyto sazby poplatků za těžbu byly platné v období od 8. ledna 2008 do 23. ledna 2009 a vztahovaly se na všechny těžební společnosti, které prováděly těžbu v těžebních lokalitách na základě povolení, včetně těch, jež povolení získaly do ledna 2008, kdy vstoupila novela horního zákona v platnost. Dne 23. ledna 2009 (poté, co Komise vydala rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení) vstoupila v platnost nová změna horního zákona, která snížila poplatky za těžbu v případě polí, na nichž byla těžba zahájena v období od 1. ledna 1998 do 1. ledna 2008, zpět na 12 % (přičemž „doložka Brent“ byla zachována) (29). Poplatky za těžbu u ostatních druhů polí zůstaly stejné jako ve znění horního zákona platném v roce 2008. |
| --- | --- |

(17)

Tyto sazby poplatků za těžbu byly platné v období od 8. ledna 2008 do 23. ledna 2009 a vztahovaly se na všechny těžební společnosti, které prováděly těžbu v těžebních lokalitách na základě povolení, včetně těch, jež povolení získaly do ledna 2008, kdy vstoupila novela horního zákona v platnost. Dne 23. ledna 2009 (poté, co Komise vydala rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení) vstoupila v platnost nová změna horního zákona, která snížila poplatky za těžbu v případě polí, na nichž byla těžba zahájena v období od 1. ledna 1998 do 1. ledna 2008, zpět na 12 % (přičemž „doložka Brent“ byla zachována) (29). Poplatky za těžbu u ostatních druhů polí zůstaly stejné jako ve znění horního zákona platném v roce 2008.

| (18) | V tabulce 2 jsou shrnuty platné poplatky za těžbu v režimu povolení podle různých znění horního zákona.

  Tabulka 2


  Souhrn platných poplatků za těžbu v režimu povolení podle horního zákona | Poplatky platné do roku 2008 | Poplatky platné v roce 2008 | Poplatky platné od 23. ledna 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Těžba zahájená před 1. lednem 1998 | J %
  (minimálně 12 %) | J %
  (minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent) | J %
  (minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Těžba zahájená po 1. lednu 2008 | Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt | Nepoužije se | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 20 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby | 12 % | 12 % |
| Vysoce inertní plyn | 8 % | 8 % |
| „J“ se vypočítá podle vzorce, který je založen na historických cenách zemního plynu, vytěženém množství a hodnotě, viz odstavec 11. |

(18)

V tabulce 2 jsou shrnuty platné poplatky za těžbu v režimu povolení podle různých znění horního zákona.

Tabulka 2

Souhrn platných poplatků za těžbu v režimu povolení podle horního zákona

Poplatky platné do roku 2008

Poplatky platné v roce 2008

Poplatky platné od 23. ledna 2009

Těžba zahájená před 1. lednem 1998

J %

(minimálně 12 %)

J %

(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)

J %

(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008

12 %

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Těžba zahájená po 1. lednu 2008

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt

Nepoužije se

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt

20 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

20 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby

12 %

12 %

Vysoce inertní plyn

8 %

8 %

„J“ se vypočítá podle vzorce, který je založen na historických cenách zemního plynu, vytěženém množství a hodnotě, viz odstavec 11.

IV.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (19) | Údajnou státní podporu, která je předmětem šetření, představuje smlouva o prodloužení, která byla uzavřena dne 22. prosince 2005 mezi společností MOL a maďarským státem a která společnost do jisté míry osvobodila od zvýšených poplatků za těžbu vztahujících se na těžbu uhlovodíků, jež byly stanoveny následnou novelizací maďarského horního zákona. Vzhledem ke způsobu, jakým byla smlouva a následná novelizace zákona navržena, považuje je Komise za součást stejného opatření (dále jen „opatření“) a rozhodnutí o zahájení řízení posuzovalo jejich společný dopad. |
| --- | --- |

(19)

Údajnou státní podporu, která je předmětem šetření, představuje smlouva o prodloužení, která byla uzavřena dne 22. prosince 2005 mezi společností MOL a maďarským státem a která společnost do jisté míry osvobodila od zvýšených poplatků za těžbu vztahujících se na těžbu uhlovodíků, jež byly stanoveny následnou novelizací maďarského horního zákona. Vzhledem ke způsobu, jakým byla smlouva a následná novelizace zákona navržena, považuje je Komise za součást stejného opatření (dále jen „opatření“) a rozhodnutí o zahájení řízení posuzovalo jejich společný dopad.

| (20) | V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k předběžnému závěru, že následkem smlouvy o prodloužení je společnost MOL chráněna v případě budoucích změn poplatků za těžbu a konkrétně změn stanovených v následné novele horního zákona z roku 2008. Takto je společnost zvýhodněna oproti svým konkurentům, kteří podnikají na základě stávajícího režimu povolení, a jelikož předtím neuzavřeli podobnou smlouvu o prodloužení, musejí nyní platit nové zvýšené poplatky za těžbu. V předběžném posouzení Komise dospěla k názoru, že toto opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a neshledala žádné důvody, na základě kterých by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem, jelikož zde podle všeho nelze uplatnit žádnou odchylku. |
| --- | --- |

(20)

V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k předběžnému závěru, že následkem smlouvy o prodloužení je společnost MOL chráněna v případě budoucích změn poplatků za těžbu a konkrétně změn stanovených v následné novele horního zákona z roku 2008. Takto je společnost zvýhodněna oproti svým konkurentům, kteří podnikají na základě stávajícího režimu povolení, a jelikož předtím neuzavřeli podobnou smlouvu o prodloužení, musejí nyní platit nové zvýšené poplatky za těžbu. V předběžném posouzení Komise dospěla k názoru, že toto opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a neshledala žádné důvody, na základě kterých by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem, jelikož zde podle všeho nelze uplatnit žádnou odchylku.

| (21) | Další podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(21)

Další podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí.

V.   PŘIPOMÍNKY ZE STRANY MAĎARSKA

| (22) | Mezi hlavní argumenty Maďarska týkající se kumulativních kritérií definujících státní podporu patří: i) neexistence selektivity a ii) neexistence jakékoli výhody pro údajného příjemce. |
| --- | --- |

(22)

Mezi hlavní argumenty Maďarska týkající se kumulativních kritérií definujících státní podporu patří: i) neexistence selektivity a ii) neexistence jakékoli výhody pro údajného příjemce.

| (23) | Pokud jde o selektivitu, maďarské orgány v zásadě namítají, že toto opatření není selektivní, protože uzavřením smlouvy o prodloužení společnost MOL přešla pod jiný režim, který se liší od režimu povolení. |
| --- | --- |

(23)

Pokud jde o selektivitu, maďarské orgány v zásadě namítají, že toto opatření není selektivní, protože uzavřením smlouvy o prodloužení společnost MOL přešla pod jiný režim, který se liší od režimu povolení.

| (24) | Za prvé Maďarsko potvrzuje, že se režim koncese a povolení liší, a zdůrazňuje, že v případě koncese může těžební společnost ve své koncesní nabídce navrhnout vyšší poplatek, než jaký je uveden v oznámení o výběrovém řízení, zatímco v případě režimu povolení výši poplatku stanoví horní zákon. Maďarsko dále argumentuje, že zároveň s těmito režimy bylo potřeba najít nové „kvazikoncesní“ řešení, které stanoví poplatky za těžbu v samostatné smlouvě mimo koncesní systém. Dle Maďarska je možné smlouvu o prodloužení podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona vnímat jako vhodný právní základ pro takové „kvazikoncesní“ řešení, kterým se právo na těžbu účinně vyjme z režimu povolení a založí na smluvní bázi. |
| --- | --- |

(24)

Za prvé Maďarsko potvrzuje, že se režim koncese a povolení liší, a zdůrazňuje, že v případě koncese může těžební společnost ve své koncesní nabídce navrhnout vyšší poplatek, než jaký je uveden v oznámení o výběrovém řízení, zatímco v případě režimu povolení výši poplatku stanoví horní zákon. Maďarsko dále argumentuje, že zároveň s těmito režimy bylo potřeba najít nové „kvazikoncesní“ řešení, které stanoví poplatky za těžbu v samostatné smlouvě mimo koncesní systém. Dle Maďarska je možné smlouvu o prodloužení podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona vnímat jako vhodný právní základ pro takové „kvazikoncesní“ řešení, kterým se právo na těžbu účinně vyjme z režimu povolení a založí na smluvní bázi.

| (25) | Maďarsko dále uvádí, že smlouva o prodloužení přímo vyplývá z logiky horního zákona. Podle Maďarska je stanovení poplatků za těžbu na dobu trvání smlouvy o prodloužení přirozená součást smlouvy, jak je uvedeno v oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, a smlouva o prodloužení by nemohla být za jiných podmínek uzavřena. Kromě toho, všechny ostatní těžební společnosti mohou očekávat stejné jednání, takže v případě společnosti MOL nedošlo k žádnému preferenčnímu zacházení. |
| --- | --- |

(25)

Maďarsko dále uvádí, že smlouva o prodloužení přímo vyplývá z logiky horního zákona. Podle Maďarska je stanovení poplatků za těžbu na dobu trvání smlouvy o prodloužení přirozená součást smlouvy, jak je uvedeno v oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, a smlouva o prodloužení by nemohla být za jiných podmínek uzavřena. Kromě toho, všechny ostatní těžební společnosti mohou očekávat stejné jednání, takže v případě společnosti MOL nedošlo k žádnému preferenčnímu zacházení.

| (26) | Konkrétně oddíl 20 odst. 11 horního zákona stanoví, že poplatky za těžbu jsou poplatky stanovené ve: i) smlouvě o koncesi; ii) horním zákoně nebo iii) smlouvě o prodloužení. Maďarské orgány tudíž argumentují, že horní zákon výslovně povoluje, aby poplatky stanovené ve smlouvě o povolení zůstaly nezměněny i v případě, že dojde ke změnám právních předpisů. Maďarské orgány se domnívají, že je to jasně uvedeno v horním zákoně, tj. v oddíle 26/A odst. 5, který stanoví, že zvýšené poplatky činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu (30). Maďarsko tudíž tvrdí, že maďarský zákon vylučuje použití jakéhokoli vyššího poplatku. |
| --- | --- |

(26)

Konkrétně oddíl 20 odst. 11 horního zákona stanoví, že poplatky za těžbu jsou poplatky stanovené ve: i) smlouvě o koncesi; ii) horním zákoně nebo iii) smlouvě o prodloužení. Maďarské orgány tudíž argumentují, že horní zákon výslovně povoluje, aby poplatky stanovené ve smlouvě o povolení zůstaly nezměněny i v případě, že dojde ke změnám právních předpisů. Maďarské orgány se domnívají, že je to jasně uvedeno v horním zákoně, tj. v oddíle 26/A odst. 5, který stanoví, že zvýšené poplatky činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu (30). Maďarsko tudíž tvrdí, že maďarský zákon vylučuje použití jakéhokoli vyššího poplatku.

| (27) | Pokud jde o údajnou neexistenci zvýhodnění, Maďarsko uvádí, že nerostné suroviny jsou majetkem státu, který přechází do soukromého vlastnictví prostřednictvím těžebních společností, jež získaly právo na těžbu za úhradu příslušných poplatků. Maďarsko v této souvislosti zmiňuje podobnost s rozsudkem ve věci Ryanair a trvá na tom, že tuto konkrétní činnost státu lze srovnávat s činností tržního subjektu, i když stát zastává roli orgánu veřejné moci (31). |
| --- | --- |

(27)

Pokud jde o údajnou neexistenci zvýhodnění, Maďarsko uvádí, že nerostné suroviny jsou majetkem státu, který přechází do soukromého vlastnictví prostřednictvím těžebních společností, jež získaly právo na těžbu za úhradu příslušných poplatků. Maďarsko v této souvislosti zmiňuje podobnost s rozsudkem ve věci Ryanair a trvá na tom, že tuto konkrétní činnost státu lze srovnávat s činností tržního subjektu, i když stát zastává roli orgánu veřejné moci (31).

| (28) | Maďarsko popírá, že by poplatky za těžbu představovaly určitý druh daně, a definuje je jako cenu placenou za těžbu nerostných surovin nebo státní podíl. Maďarsko zdůrazňuje, že skutečnost, že je tento poplatek stanoven v zákoně, nepředstavuje rozhodný důvod vedoucí k závěru, že se jedná o určitý druh daně. |
| --- | --- |

(28)

Maďarsko popírá, že by poplatky za těžbu představovaly určitý druh daně, a definuje je jako cenu placenou za těžbu nerostných surovin nebo státní podíl. Maďarsko zdůrazňuje, že skutečnost, že je tento poplatek stanoven v zákoně, nepředstavuje rozhodný důvod vedoucí k závěru, že se jedná o určitý druh daně.

| (29) | Maďarsko kromě toho vysvětluje, že tři různé platební závazky v souladu se smlouvou o prodloužení (tj. poplatky za prodloužení, zvýšené poplatky za těžbu rozšířené na všechna pole a jednorázová platba), které vyplývají z příslušných ustanovení horního zákona, by neměly být chápány jako kompenzace státu za ušlý zisk, na nějž má v každém případě nárok. Podle Maďarska lze tyto platby z pohledu státu vnímat jako dodatečný příjem, za který se stát zříká svého práva nabídnout pole v rámci výběrového řízení v režimu koncese, se zřetelem na související rizika a možné výnosy. |
| --- | --- |

(29)

Maďarsko kromě toho vysvětluje, že tři různé platební závazky v souladu se smlouvou o prodloužení (tj. poplatky za prodloužení, zvýšené poplatky za těžbu rozšířené na všechna pole a jednorázová platba), které vyplývají z příslušných ustanovení horního zákona, by neměly být chápány jako kompenzace státu za ušlý zisk, na nějž má v každém případě nárok. Podle Maďarska lze tyto platby z pohledu státu vnímat jako dodatečný příjem, za který se stát zříká svého práva nabídnout pole v rámci výběrového řízení v režimu koncese, se zřetelem na související rizika a možné výnosy.

| (30) | Maďarsko zdůrazňuje, že po diskutované změně horního zákona nemusel žádný další tržní subjekt ve skutečnosti zaplatit vyšší poplatek za těžbu než společnost MOL, jelikož v daném období do kategorií s vyššími poplatky za těžbu nespadal žádný soutěžitel.

  Tabulka 3


  Roční platby poplatků za těžbu společnosti MOL (skutečné a hypotetické)










  v milionech HUF |
| --- | --- |
| Platební položka | Skutečné: podle smlouvy o prodloužení | Hypotetické: podle platného horního zákona | Rozdíl | Čistá aktuální hodnota rozdílu v roce 2009 |
| 2005 |
| Jednorázová platba (32) | [...] (35) | (...) | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Poplatek za 2 prodloužení (33) | (...) | (...) | 835,8 | 1 092,1 |
| Poplatek za těžbu 3 (34) | (...) | (...) | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Celkem | (...) | (...) | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Poplatek za prodloužení | (...) | (...) | 769,7 | 926,5 |
| Poplatek za těžbu | (...) | (...) | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Celkem | (...) | (...) | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Poplatek za prodloužení | (...) | (...) | 345,8 | 382,9 |
| Poplatek za těžbu | (...) | (...) | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Celkem | (...) | (...) | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Poplatek za prodloužení | (...) | (...) | 211,2 | 211,2 |
| Poplatek za těžbu | (...) | (...) | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Celkem | (...) | (...) | –1 730,9 | –1 730,9 |
| CELKOVÝ SOUČET | (...) | (...) | 959,5 | 8 883,0 |
| Částky vycházejí z údajů, které poskytly maďarské orgány. |

(30)

Maďarsko zdůrazňuje, že po diskutované změně horního zákona nemusel žádný další tržní subjekt ve skutečnosti zaplatit vyšší poplatek za těžbu než společnost MOL, jelikož v daném období do kategorií s vyššími poplatky za těžbu nespadal žádný soutěžitel.

Tabulka 3

Roční platby poplatků za těžbu společnosti MOL (skutečné a hypotetické)

v milionech HUF

Platební položka

Skutečné: podle smlouvy o prodloužení

Hypotetické: podle platného horního zákona

Rozdíl

Čistá aktuální hodnota rozdílu v roce 2009

2005

Jednorázová platba (32)

[...] (35)

(...)

20 000,0

28 064,5

2006

Poplatek za 2 prodloužení (33)

(...)

(...)

835,8

1 092,1

Poplatek za těžbu 3 (34)

(...)

(...)

5 755,7

7 520,0

Celkem

(...)

(...)

6 591,6

8 612,1

2007

Poplatek za prodloužení

(...)

(...)

769,7

926,5

Poplatek za těžbu

(...)

(...)

3 428,0

4 126,4

Celkem

(...)

(...)

4 197,7

5 052,9

2008

Poplatek za prodloužení

(...)

(...)

345,8

382,9

Poplatek za těžbu

(...)

(...)

–28 444,7

–31 498,5

Celkem

(...)

(...)

–28 099,0

–31 115,6

2009

Poplatek za prodloužení

(...)

(...)

211,2

211,2

Poplatek za těžbu

(...)

(...)

–1 942,1

–1 942,1

Celkem

(...)

(...)

–1 730,9

–1 730,9

CELKOVÝ SOUČET

(...)

(...)

959,5

8 883,0

Částky vycházejí z údajů, které poskytly maďarské orgány.

| (31) | Maďarsko dále poukazuje na to, že na základě smlouvy o prodloužení za danou dobu a s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy, včetně poplatků za prodloužení a jednorázové platby, společnost MOL ve skutečnosti zaplatila státu více, než kolik by zaplatila bez smlouvy o prodloužení, tj. podle horního zákona. Porovnání skutečné výše úhrad provedených společností MOL a hypotetických plateb je uvedeno v tabulce 3 výše. Údaje poskytly maďarské orgány. |
| --- | --- |

(31)

Maďarsko dále poukazuje na to, že na základě smlouvy o prodloužení za danou dobu a s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy, včetně poplatků za prodloužení a jednorázové platby, společnost MOL ve skutečnosti zaplatila státu více, než kolik by zaplatila bez smlouvy o prodloužení, tj. podle horního zákona. Porovnání skutečné výše úhrad provedených společností MOL a hypotetických plateb je uvedeno v tabulce 3 výše. Údaje poskytly maďarské orgány.

| (32) | Podle Maďarska těžební společnosti oprávněně očekávají předvídatelnost poplatků za těžbu, které by se tudíž v průběhu času neměly měnit. Na tom byly založeny úvahy, které stály v pozadí novelizace horního zákona, jelikož přestože se poplatky za těžbu následkem této novely změnily, ve skutečnosti zde neexistovala žádná společnost, jejíž poplatky za těžbu by tato změna ovlivnila. Podle Maďarska by novelizace horního zákona mohla naznačovat, že by stát mohl změnit poplatky za těžbu pro pole, na kterých již těžba probíhá. Novela z roku 2008 však byla výsledkem kompromisu učiněného na základě jednání, která přijetí horního zákona předcházela. Tak byla implicitně přijata skutečnost, že mohou existovat legitimní očekávání. Těžební společnost tedy může legitimně očekávat, že stát jednostranně nezvýší žádný z těchto poplatků. Maďarsko se tedy domnívá, že systém horního zákona a konkrétních ustanovení v něm obsažených zahrnuje požadavek, aby poplatky za těžbu zůstaly v průběhu platnosti smlouvy nezměněné. |
| --- | --- |

(32)

Podle Maďarska těžební společnosti oprávněně očekávají předvídatelnost poplatků za těžbu, které by se tudíž v průběhu času neměly měnit. Na tom byly založeny úvahy, které stály v pozadí novelizace horního zákona, jelikož přestože se poplatky za těžbu následkem této novely změnily, ve skutečnosti zde neexistovala žádná společnost, jejíž poplatky za těžbu by tato změna ovlivnila. Podle Maďarska by novelizace horního zákona mohla naznačovat, že by stát mohl změnit poplatky za těžbu pro pole, na kterých již těžba probíhá. Novela z roku 2008 však byla výsledkem kompromisu učiněného na základě jednání, která přijetí horního zákona předcházela. Tak byla implicitně přijata skutečnost, že mohou existovat legitimní očekávání. Těžební společnost tedy může legitimně očekávat, že stát jednostranně nezvýší žádný z těchto poplatků. Maďarsko se tedy domnívá, že systém horního zákona a konkrétních ustanovení v něm obsažených zahrnuje požadavek, aby poplatky za těžbu zůstaly v průběhu platnosti smlouvy nezměněné.

| (33) | Závěrem maďarské orgány vysvětlují, že „výpovědní doložka“ je založena na důvodech národní bezpečnosti. |
| --- | --- |

(33)

Závěrem maďarské orgány vysvětlují, že „výpovědní doložka“ je založena na důvodech národní bezpečnosti.

VI.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (34) | Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: MOL (příjemce údajného opatření podpory) a Maďarská těžební unie, které je společnost MOL členem. Připomínky obou zúčastněných stran byly ve stejném duchu jako připomínky Maďarska a jejich poznámky do značné míry odpovídaly připomínkám, které uvedlo Maďarsko. |
| --- | --- |

(34)

Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: MOL (příjemce údajného opatření podpory) a Maďarská těžební unie, které je společnost MOL členem. Připomínky obou zúčastněných stran byly ve stejném duchu jako připomínky Maďarska a jejich poznámky do značné míry odpovídaly připomínkám, které uvedlo Maďarsko.

| (35) | Společnost MOL, údajný příjemce dotyčného opatření, uvádí, že na maďarském trhu těžby uhlovodíků se jí nedostalo žádného preferenčního zacházení, ačkoli Komise v rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí opak. Většinu poplatků za těžbu, jež společnost MOL odvádí maďarskému státu, tvoří poplatky za těžbu ve výši J % (tj. těžba byla zahájena před 1. lednem 1998), což v praxi znamená, že společnost MOL platí 64–75 %, zatímco konkurenti (kteří zahájili těžbu později a těží na malých polích) musejí hradit pouze 12 % poplatky. |
| --- | --- |

(35)

Společnost MOL, údajný příjemce dotyčného opatření, uvádí, že na maďarském trhu těžby uhlovodíků se jí nedostalo žádného preferenčního zacházení, ačkoli Komise v rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí opak. Většinu poplatků za těžbu, jež společnost MOL odvádí maďarskému státu, tvoří poplatky za těžbu ve výši J % (tj. těžba byla zahájena před 1. lednem 1998), což v praxi znamená, že společnost MOL platí 64–75 %, zatímco konkurenti (kteří zahájili těžbu později a těží na malých polích) musejí hradit pouze 12 % poplatky.

| (36) | Uzavření smlouvy o prodloužení navíc znamenalo, že společnost MOL státu zaplatila více (s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy o prodloužení), než by bývala zaplatila bez této smlouvy, pouze na základě původního znění horního zákona. |
| --- | --- |

(36)

Uzavření smlouvy o prodloužení navíc znamenalo, že společnost MOL státu zaplatila více (s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy o prodloužení), než by bývala zaplatila bez této smlouvy, pouze na základě původního znění horního zákona.

| (37) | Co se týče tvrzení Komise, že smlouvu o prodloužení nelze považovat za obdobu koncese, protože podléhá režimu povolení, společnost MOL uvedla, že prodloužení práva na těžbu nepodléhá povolení na základě jednostranného rozhodnutí státu, ale pouze po dohodě s těžební společností. Pokud by účelem dotčeného právního předpisu bylo ponechat tuto záležitost na úvaze státu, bylo by příslušné ustanovení koncipováno jinak. Z tohoto znění horního zákona vyplývá, že legislativním záměrem bylo považovat smlouvu o prodloužení za obdobu koncesí. |
| --- | --- |

(37)

Co se týče tvrzení Komise, že smlouvu o prodloužení nelze považovat za obdobu koncese, protože podléhá režimu povolení, společnost MOL uvedla, že prodloužení práva na těžbu nepodléhá povolení na základě jednostranného rozhodnutí státu, ale pouze po dohodě s těžební společností. Pokud by účelem dotčeného právního předpisu bylo ponechat tuto záležitost na úvaze státu, bylo by příslušné ustanovení koncipováno jinak. Z tohoto znění horního zákona vyplývá, že legislativním záměrem bylo považovat smlouvu o prodloužení za obdobu koncesí.

| (38) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise namítá, že tvrzení maďarských orgánů, že změna horního zákona byla nezbytná pro zajištění vyšších příjmů, je v rozporu se skutečností, že společnost MOL byla ve skutečnosti od zvýšených poplatků osvobozena. |
| --- | --- |

(38)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise namítá, že tvrzení maďarských orgánů, že změna horního zákona byla nezbytná pro zajištění vyšších příjmů, je v rozporu se skutečností, že společnost MOL byla ve skutečnosti od zvýšených poplatků osvobozena.

| (39) | Společnost MOL zde žádný rozpor nevidí. Na jedné straně tato společnost na základě smlouvy o prodloužení státu zaplatila více, než by bývala zaplatila podle horního zákona. Společnost MOL rovněž platí velmi vysoké poplatky za těžbu za pole podléhající poplatkům dle činitele J. Změna horního zákona by zároveň mohla mít dopad na pole otevřená v budoucnu. |
| --- | --- |

(39)

Společnost MOL zde žádný rozpor nevidí. Na jedné straně tato společnost na základě smlouvy o prodloužení státu zaplatila více, než by bývala zaplatila podle horního zákona. Společnost MOL rovněž platí velmi vysoké poplatky za těžbu za pole podléhající poplatkům dle činitele J. Změna horního zákona by zároveň mohla mít dopad na pole otevřená v budoucnu.

| (40) | Společnost MOL tvrdí, že složky platby za prodloužení v žádném případě nepředstavují pokutu, jak naznačuje Komise. Horní zákon rovněž stanoví sankce/pokuty za provozování těžební činnosti v rozporu s horním zákonem. Poplatky podle smlouvy o prodloužení představují výsledek jednání mezi těžební společností a státem. Uzavření této smlouvy nebylo povinné: těžební společnost se mohla rozhodnout, že smlouvu neuzavře, čímž by ztratila právo na těžbu, a poté se zúčastnit veřejného výběrového řízení, v rámci kterého by nakonec mohla právo na těžbu získat levněji. |
| --- | --- |

(40)

Společnost MOL tvrdí, že složky platby za prodloužení v žádném případě nepředstavují pokutu, jak naznačuje Komise. Horní zákon rovněž stanoví sankce/pokuty za provozování těžební činnosti v rozporu s horním zákonem. Poplatky podle smlouvy o prodloužení představují výsledek jednání mezi těžební společností a státem. Uzavření této smlouvy nebylo povinné: těžební společnost se mohla rozhodnout, že smlouvu neuzavře, čímž by ztratila právo na těžbu, a poté se zúčastnit veřejného výběrového řízení, v rámci kterého by nakonec mohla právo na těžbu získat levněji.

| (41) | Srovnávat společnost MOL, jež takovou smlouvu o prodloužení uzavřela, se soutěžiteli, kteří podnikají v režimu povolení, je zavádějící. Společnost MOL dále zdůrazňuje, že splnila všechny své povinnosti a jednala v souladu s právními předpisy. |
| --- | --- |

(41)

Srovnávat společnost MOL, jež takovou smlouvu o prodloužení uzavřela, se soutěžiteli, kteří podnikají v režimu povolení, je zavádějící. Společnost MOL dále zdůrazňuje, že splnila všechny své povinnosti a jednala v souladu s právními předpisy.

| (42) | MOL rovněž nesouhlasí s názorem Komise, že násobitel „c“ je příliš nízký (jelikož je nižší než zákonná hranice ve výši 1,2násobku). Mělo by se také vzít v úvahu, že se zvýšené poplatky za těžbu týkaly téměř 150 polí, a tudíž zvýšené poplatky přinesly státu výrazně vyšší příjmy z těžby. |
| --- | --- |

(42)

MOL rovněž nesouhlasí s názorem Komise, že násobitel „c“ je příliš nízký (jelikož je nižší než zákonná hranice ve výši 1,2násobku). Mělo by se také vzít v úvahu, že se zvýšené poplatky za těžbu týkaly téměř 150 polí, a tudíž zvýšené poplatky přinesly státu výrazně vyšší příjmy z těžby.

| (43) | Konečně, pokud jde o argument Komise, že je společnost MOL zvýhodňována tím, že nepodléhá doložce Brent, společnost připomíná, že činitel J je také citlivý na ceny. |
| --- | --- |

(43)

Konečně, pokud jde o argument Komise, že je společnost MOL zvýhodňována tím, že nepodléhá doložce Brent, společnost připomíná, že činitel J je také citlivý na ceny.

| (44) | Maďarská těžební unie (dále jen „těžební unie“) zastupuje společnosti, které se zabývají těžební činností nebo činnostmi s těžbou souvisejícími. Jejím hlavním cílem je zlepšit celkový provozní rámec pro provádění těžebních činností v Maďarsku, sledovat legislativní postupy a jednat v zájmu svých členů. V současné době má 66 členů, včetně společnosti MOL. Předsedou rady těžební unie je vyšší řídicí pracovník společnosti MOL (36). |
| --- | --- |

(44)

Maďarská těžební unie (dále jen „těžební unie“) zastupuje společnosti, které se zabývají těžební činností nebo činnostmi s těžbou souvisejícími. Jejím hlavním cílem je zlepšit celkový provozní rámec pro provádění těžebních činností v Maďarsku, sledovat legislativní postupy a jednat v zájmu svých členů. V současné době má 66 členů, včetně společnosti MOL. Předsedou rady těžební unie je vyšší řídicí pracovník společnosti MOL (36).

| (45) | Podle těžební unie těžební společnosti oprávněně očekávají, že se výše poplatků za těžbu u polí, která jsou již otevřená, nebude měnit. Stát tudíž nemůže poplatky jednostranně zvyšovat „retroaktivně“ (tj. za pole, která jsou již v provozu). Těžební unie tento názor vyjádřila v souvislosti s návrhem zákona, který předcházel novelizaci horního zákona, a podle těžební unie byla tato zásada při změně horního zákona zohledněna. Konečné znění nebylo rozporováno, protože pokud jde o jeho účinek, nezvyšuje poplatky za těžbu na polích, kde již byla těžba zahájena. |
| --- | --- |

(45)

Podle těžební unie těžební společnosti oprávněně očekávají, že se výše poplatků za těžbu u polí, která jsou již otevřená, nebude měnit. Stát tudíž nemůže poplatky jednostranně zvyšovat „retroaktivně“ (tj. za pole, která jsou již v provozu). Těžební unie tento názor vyjádřila v souvislosti s návrhem zákona, který předcházel novelizaci horního zákona, a podle těžební unie byla tato zásada při změně horního zákona zohledněna. Konečné znění nebylo rozporováno, protože pokud jde o jeho účinek, nezvyšuje poplatky za těžbu na polích, kde již byla těžba zahájena.

| (46) | Pokud jde o obecnou charakteristiku a hospodářské podmínky těžebního trhu, vysvětluje těžební unie, že doba trvání těžebních projektů je relativně dlouhá. Mezi započetím průzkumu a skutečnou těžbou může uběhnout 10–15 let. V této fázi má těžební společnost jen výdaje; příjem začíná vykazovat až po spuštění těžby. Dále zde existuje nevyhnutelné geologické riziko, jelikož není jasné, jestli bude průzkum úspěšný. Proto je nutné projekty plánovat s největší pečlivostí. Ziskovost projektu závisí na řadě faktorů. Vzhledem k četným rizikům se v tomto odvětví očekává, že alespoň ta, která může ovlivnit stát, zůstanou během trvání projektu stabilní, tj. legislativní rámec nebo poplatky za těžbu. Vzhledem ke zvláštní charakteristice tohoto odvětví hrají struktury financování v projektech důležitou roli. Věřitelé projekty neustále podrobně zkoumají a mohou financování ukončit, pokud se podmínky výrazně změní. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o obecnou charakteristiku a hospodářské podmínky těžebního trhu, vysvětluje těžební unie, že doba trvání těžebních projektů je relativně dlouhá. Mezi započetím průzkumu a skutečnou těžbou může uběhnout 10–15 let. V této fázi má těžební společnost jen výdaje; příjem začíná vykazovat až po spuštění těžby. Dále zde existuje nevyhnutelné geologické riziko, jelikož není jasné, jestli bude průzkum úspěšný. Proto je nutné projekty plánovat s největší pečlivostí. Ziskovost projektu závisí na řadě faktorů. Vzhledem k četným rizikům se v tomto odvětví očekává, že alespoň ta, která může ovlivnit stát, zůstanou během trvání projektu stabilní, tj. legislativní rámec nebo poplatky za těžbu. Vzhledem ke zvláštní charakteristice tohoto odvětví hrají struktury financování v projektech důležitou roli. Věřitelé projekty neustále podrobně zkoumají a mohou financování ukončit, pokud se podmínky výrazně změní.

| (47) | Proto v zemích s vysokým politickým rizikem uzavírá těžební společnost se státem smlouvu, která se řídí soukromým právem. Ve stabilních oblastech, jako je západní Evropa, nejsou takové smlouvy potřeba, protože lze předpokládat, že stát nebude právní rámec neustále měnit. Stabilitu, pokud jde o státní podíl, očekávají jak těžební společnosti, tak věřitelé. Bez této stability by bylo riziko projektu vyšší; země se stabilní hospodářskou politikou si nemůže dovolit časté změny politiky, protože by tak těžařské podniky odradila. |
| --- | --- |

(47)

Proto v zemích s vysokým politickým rizikem uzavírá těžební společnost se státem smlouvu, která se řídí soukromým právem. Ve stabilních oblastech, jako je západní Evropa, nejsou takové smlouvy potřeba, protože lze předpokládat, že stát nebude právní rámec neustále měnit. Stabilitu, pokud jde o státní podíl, očekávají jak těžební společnosti, tak věřitelé. Bez této stability by bylo riziko projektu vyšší; země se stabilní hospodářskou politikou si nemůže dovolit časté změny politiky, protože by tak těžařské podniky odradila.

| (48) | Těžební unie dále poukazuje na to, že zásady právní jistoty a ochrany získaných práv jsou zakotveny v judikatuře evropských soudů a v maďarské ústavě. Proto maďarský zákonodárce nemá právo zvyšovat poplatky za těžbu za pole, která jsou již v provozu, jelikož právní předpisy musejí být předvídatelné. Těžební unie se navíc domnívá, že „stálost“ poplatků za těžbu představuje získané právo. |
| --- | --- |

(48)

Těžební unie dále poukazuje na to, že zásady právní jistoty a ochrany získaných práv jsou zakotveny v judikatuře evropských soudů a v maďarské ústavě. Proto maďarský zákonodárce nemá právo zvyšovat poplatky za těžbu za pole, která jsou již v provozu, jelikož právní předpisy musejí být předvídatelné. Těžební unie se navíc domnívá, že „stálost“ poplatků za těžbu představuje získané právo.

| (49) | Další argument, který uvádí těžební unie, je zákaz diskriminace. Zejména nesmí existovat žádná diskriminace mezi společnostmi podnikajícími na základě koncese a těmi, které fungují na základě systému povolení. Maďarský zákonodárce proto není oprávněn poplatky za těžbu zvyšovat „zpětně“ za pole, která jsou již otevřená. Evropský soudní dvůr v řadě rozsudků vysvětluje, že právní jistota je základním prvkem práva Evropské unie. Právní předpisy musejí být jednoznačné, přesné a předvídatelné, zejména mají-li negativní dopad na jednotlivce nebo společnosti (viz citovaná judikatura). Těžební unie dále namítá, že zásada právní jistoty a získaných práv je rovněž zakotvena v maďarské ústavě, a závěrem dodává, že na základě práva Evropské unie a ústavních zásad musí být právní předpisy předvídatelné. |
| --- | --- |

(49)

Další argument, který uvádí těžební unie, je zákaz diskriminace. Zejména nesmí existovat žádná diskriminace mezi společnostmi podnikajícími na základě koncese a těmi, které fungují na základě systému povolení. Maďarský zákonodárce proto není oprávněn poplatky za těžbu zvyšovat „zpětně“ za pole, která jsou již otevřená. Evropský soudní dvůr v řadě rozsudků vysvětluje, že právní jistota je základním prvkem práva Evropské unie. Právní předpisy musejí být jednoznačné, přesné a předvídatelné, zejména mají-li negativní dopad na jednotlivce nebo společnosti (viz citovaná judikatura). Těžební unie dále namítá, že zásada právní jistoty a získaných práv je rovněž zakotvena v maďarské ústavě, a závěrem dodává, že na základě práva Evropské unie a ústavních zásad musí být právní předpisy předvídatelné.

| (50) | Těžební unie závěrem dodává, že zásada ochrany získaných práv vyplývá ze zásady právní jistoty. Zásada ochrany získaných práv je při vnitrostátních a mezinárodních legislativních postupech řídících těžební práva dodržována. Ostatní členské státy EU mají rovněž stabilní právní předpisy týkající se těžby, které se často nemění. |
| --- | --- |

(50)

Těžební unie závěrem dodává, že zásada ochrany získaných práv vyplývá ze zásady právní jistoty. Zásada ochrany získaných práv je při vnitrostátních a mezinárodních legislativních postupech řídících těžební práva dodržována. Ostatní členské státy EU mají rovněž stabilní právní předpisy týkající se těžby, které se často nemění.

VII.   EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU

| (51) | S cílem zjistit, zda opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tento článek stanoví, že: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporné opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(51)

S cílem zjistit, zda opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tento článek stanoví, že: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporné opatření představuje státní podporu.

| (52) | Za prvé je třeba připomenout, že opatření může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU bez ohledu na svou právní formu. I když byla smlouva o prodloužení uzavřena v souladu s příslušnými ustanoveními horního zákona a i když je na Maďarsku, aby stanovilo výši poplatku v zákoně, neznamená to samo o sobě, že jsou tyto kroky nebo jejich důsledky slučitelné s pravidly EU v oblasti státní podpory. Skutečnost, že je opatření slučitelné s vnitrostátním právem, nemá vliv na jeho slučitelnost s pravidly v oblasti státní podpory stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. |
| --- | --- |

(52)

Za prvé je třeba připomenout, že opatření může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU bez ohledu na svou právní formu. I když byla smlouva o prodloužení uzavřena v souladu s příslušnými ustanoveními horního zákona a i když je na Maďarsku, aby stanovilo výši poplatku v zákoně, neznamená to samo o sobě, že jsou tyto kroky nebo jejich důsledky slučitelné s pravidly EU v oblasti státní podpory. Skutečnost, že je opatření slučitelné s vnitrostátním právem, nemá vliv na jeho slučitelnost s pravidly v oblasti státní podpory stanovenými ve Smlouvě o fungování EU.

| (53) | Mimo to, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise nedomnívá, že by nějaký aspekt této věci, tj. příslušná ustanovení horního zákona, smlouva o prodloužení a změna horního zákona, byl sám o sobě v rozporu s pravidly v oblasti státní podpory. Naopak Komise v této věci považuje celý sled kroků státu za „opatření“ a posuzuje dopad smlouvy o prodloužení společně s následnými změnami horního zákona. |
| --- | --- |

(53)

Mimo to, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise nedomnívá, že by nějaký aspekt této věci, tj. příslušná ustanovení horního zákona, smlouva o prodloužení a změna horního zákona, byl sám o sobě v rozporu s pravidly v oblasti státní podpory. Naopak Komise v této věci považuje celý sled kroků státu za „opatření“ a posuzuje dopad smlouvy o prodloužení společně s následnými změnami horního zákona.

| (54) | Pokud jde o argumenty Maďarska, že poplatky za těžbu nepředstavují daň, ale podíl státu, Komise podotýká, že tento argument je z pohledu posuzování státní podpory irelevantní. Pravidla v oblasti státní podpory se uplatní na všechny druhy nákladů, které podnikům vznikají a od nichž jsou na základě státního opatření osvobozeny. V každém případě je třeba poznamenat, že vydávání správních povolení pro těžbu nerostných a uhlovodíkových surovin se jeví jako typická role orgánu veřejné moci; platby za taková povolení jsou srovnatelné s daněmi nebo správními poplatky. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o argumenty Maďarska, že poplatky za těžbu nepředstavují daň, ale podíl státu, Komise podotýká, že tento argument je z pohledu posuzování státní podpory irelevantní. Pravidla v oblasti státní podpory se uplatní na všechny druhy nákladů, které podnikům vznikají a od nichž jsou na základě státního opatření osvobozeny. V každém případě je třeba poznamenat, že vydávání správních povolení pro těžbu nerostných a uhlovodíkových surovin se jeví jako typická role orgánu veřejné moci; platby za taková povolení jsou srovnatelné s daněmi nebo správními poplatky.

| (55) | Konečně, pokud jde o výpovědní doložku, se Komise domnívá, že se nejedná o otázku státní podpory. Skutečnost, že je ve smlouvě uvedeno, že může být vypovězena, jestliže třetí strana získá podíl ve společnosti MOL přesahující 25 %, je opatření, které nezahrnuje státní prostředky. |
| --- | --- |

(55)

Konečně, pokud jde o výpovědní doložku, se Komise domnívá, že se nejedná o otázku státní podpory. Skutečnost, že je ve smlouvě uvedeno, že může být vypovězena, jestliže třetí strana získá podíl ve společnosti MOL přesahující 25 %, je opatření, které nezahrnuje státní prostředky.

| (56) | Aby bylo možné opatření považovat za státní podporu, musí být zvláštní nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby. |
| --- | --- |

(56)

Aby bylo možné opatření považovat za státní podporu, musí být zvláštní nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby.

| (57) | Podle judikatury Soudního dvora (37), pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je zásadní při posuzování státní podpory, čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření „zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(57)

Podle judikatury Soudního dvora (37), pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je zásadní při posuzování státní podpory, čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření „zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.

| (58) | Soudní dvůr v řadě případů rovněž rozhodl, že čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státní podpory, ale definuje je podle jejich účinků (38). |
| --- | --- |

(58)

Soudní dvůr v řadě případů rovněž rozhodl, že čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státní podpory, ale definuje je podle jejich účinků (38).

| (59) | Pojem „státní podpora“ se ovšem nezahrnuje na státní opatření, které rozlišuje mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo vnitřního uspořádání systému, do něhož tato opatření patří. |
| --- | --- |

(59)

Pojem „státní podpora“ se ovšem nezahrnuje na státní opatření, které rozlišuje mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo vnitřního uspořádání systému, do něhož tato opatření patří.

| (60) | Komise nesouhlasí s argumentací maďarských orgánů a zúčastněných stran týkající se neexistence selektivity. |
| --- | --- |

(60)

Komise nesouhlasí s argumentací maďarských orgánů a zúčastněných stran týkající se neexistence selektivity.

| (61) | Aby bylo možné zjistit, jestli je příslušné opatření selektivní, musí být definován odpovídající referenční systém (39). |
| --- | --- |

(61)

Aby bylo možné zjistit, jestli je příslušné opatření selektivní, musí být definován odpovídající referenční systém (39).

| (62) | V daném případě Komise za odpovídající referenční systém pro posuzování považuje režim povolení. Společnost MOL se nemusela účastnit výběrového řízení na získání koncese v uzavřené oblasti. Namísto toho získala právo na těžbu na svá pole podléhající režimu povolení a soutěží s účastníky trhu, kteří podnikají v rámci tohoto režimu. Smlouva o prodloužení je součástí režimu povolení. Pouhá skutečnost, že společnost MOL nedokázala spustit těžbu ve stanovené lhůtě a musela zažádat o smlouvu o prodloužení, nemůže mít za následek změnu referenčního systému. Přijetí takového argumentu by vedlo k situaci, ve které je jedné společnosti poskytováno individuální zacházení jako v případě režimu koncese, ale bez veřejného výběrového řízení. |
| --- | --- |

(62)

V daném případě Komise za odpovídající referenční systém pro posuzování považuje režim povolení. Společnost MOL se nemusela účastnit výběrového řízení na získání koncese v uzavřené oblasti. Namísto toho získala právo na těžbu na svá pole podléhající režimu povolení a soutěží s účastníky trhu, kteří podnikají v rámci tohoto režimu. Smlouva o prodloužení je součástí režimu povolení. Pouhá skutečnost, že společnost MOL nedokázala spustit těžbu ve stanovené lhůtě a musela zažádat o smlouvu o prodloužení, nemůže mít za následek změnu referenčního systému. Přijetí takového argumentu by vedlo k situaci, ve které je jedné společnosti poskytováno individuální zacházení jako v případě režimu koncese, ale bez veřejného výběrového řízení.

| (63) | Maďarské orgány se ve skutečnosti mohou volně rozhodnout, má-li být pole v režimu koncese nebo povolení. Čili když maďarské orgány chtějí poskytnout práva na těžbu na základě smlouvy, mohou zvolit transparentní postup udělení koncese, jehož součástí je veřejné výběrové řízení. Komise nemůže uznat, že by neprůhledná takzvaná „kvazikoncese“, která se nyní uplatňuje pouze v případě jedné společnosti (MOL), mohla být chápána jako samostatný referenční systém. |
| --- | --- |

(63)

Maďarské orgány se ve skutečnosti mohou volně rozhodnout, má-li být pole v režimu koncese nebo povolení. Čili když maďarské orgány chtějí poskytnout práva na těžbu na základě smlouvy, mohou zvolit transparentní postup udělení koncese, jehož součástí je veřejné výběrové řízení. Komise nemůže uznat, že by neprůhledná takzvaná „kvazikoncese“, která se nyní uplatňuje pouze v případě jedné společnosti (MOL), mohla být chápána jako samostatný referenční systém.

| (64) | Maďarsko mělo navíc velkou volnost v případě prodlužování povolení nebo následné změny příslušných ustanovení horního zákona (i přes vědomí, jaké výhody by to přineslo společnosti MOL jakožto jedinému zástupci na trhu s uhlovodíky, který uzavřel smlouvu o prodloužení). Maďarsko mělo možnost poplatky za těžbu kdykoli vymezit, tj. mohlo se rozhodnout horní zákon vůbec neupravovat. Z pohledu účinků sledu kroků je jasné, že tento sled jednoznačně zvýhodnil jeden konkrétní podnik. |
| --- | --- |

(64)

Maďarsko mělo navíc velkou volnost v případě prodlužování povolení nebo následné změny příslušných ustanovení horního zákona (i přes vědomí, jaké výhody by to přineslo společnosti MOL jakožto jedinému zástupci na trhu s uhlovodíky, který uzavřel smlouvu o prodloužení). Maďarsko mělo možnost poplatky za těžbu kdykoli vymezit, tj. mohlo se rozhodnout horní zákon vůbec neupravovat. Z pohledu účinků sledu kroků je jasné, že tento sled jednoznačně zvýhodnil jeden konkrétní podnik.

| (65) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že referenčním systémem je režim povolení. |
| --- | --- |

(65)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že referenčním systémem je režim povolení.

| (66) | V rámci režimu povolení je smlouva o prodloužení jasně selektivní. Dokonce i samy maďarské orgány potvrzují, že strany mají při dojednávání podmínek této smlouvy jistý manévrovací prostor pro stanovení různých složek platby a navíc mají možnost rozhodnout se smlouvu neuzavřít vůbec. Bylo tudíž pouze na uvážení maďarských orgánů, jestli takovouto smlouvu se společností MOL (nebo s jakýmkoli jiným účastníkem trhu) uzavřou, nebo ne (40). |
| --- | --- |

(66)

V rámci režimu povolení je smlouva o prodloužení jasně selektivní. Dokonce i samy maďarské orgány potvrzují, že strany mají při dojednávání podmínek této smlouvy jistý manévrovací prostor pro stanovení různých složek platby a navíc mají možnost rozhodnout se smlouvu neuzavřít vůbec. Bylo tudíž pouze na uvážení maďarských orgánů, jestli takovouto smlouvu se společností MOL (nebo s jakýmkoli jiným účastníkem trhu) uzavřou, nebo ne (40).

| (67) | Takové zacházení nelze vysvětlovat pomocí logiky nebo povahy systému. Na jedné straně se poplatky za těžbu ukládají, aby zajistily státu příjem z vytěžené hodnoty. Na druhé straně se podle smlouvy o prodloužení hradí jednotlivé složky platby jako zvláštní poplatek za prodloužení. V tomto případě však uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci. Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 využívat nižší poplatky za těžbu v podstatě na všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří také podléhají režimu povolení a kteří těžbu spustili včas, a tudíž neuzavírali žádnou smlouvu o prodloužení, musejí platit vyšší zákonné poplatky. |
| --- | --- |

(67)

Takové zacházení nelze vysvětlovat pomocí logiky nebo povahy systému. Na jedné straně se poplatky za těžbu ukládají, aby zajistily státu příjem z vytěžené hodnoty. Na druhé straně se podle smlouvy o prodloužení hradí jednotlivé složky platby jako zvláštní poplatek za prodloužení. V tomto případě však uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci. Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 využívat nižší poplatky za těžbu v podstatě na všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří také podléhají režimu povolení a kteří těžbu spustili včas, a tudíž neuzavírali žádnou smlouvu o prodloužení, musejí platit vyšší zákonné poplatky.

| (68) | Toto byla jediná smlouva o prodloužení uzavřená na těžbu uhlovodíků. Společnost MOL uvedla, že existují další smlouvy o prodloužení na těžbu pevných nerostných surovin. Komise podotýká, že toto se týká jiných druhů nerostných surovin, které podle horního zákona podléhají jiným poplatkům za těžbu než uhlovodíky. Je rovněž nutno poznamenat, že v případě pevných nerostných surovin nedošlo v rámci novelizace horního zákona k žádné změně (tj. účastníci trhu, kteří takovou smlouvu uzavřeli, nebyli ovlivněni stejným „sledem opatření“, a tudíž nezískali žádnou výhodu). |
| --- | --- |

(68)

Toto byla jediná smlouva o prodloužení uzavřená na těžbu uhlovodíků. Společnost MOL uvedla, že existují další smlouvy o prodloužení na těžbu pevných nerostných surovin. Komise podotýká, že toto se týká jiných druhů nerostných surovin, které podle horního zákona podléhají jiným poplatkům za těžbu než uhlovodíky. Je rovněž nutno poznamenat, že v případě pevných nerostných surovin nedošlo v rámci novelizace horního zákona k žádné změně (tj. účastníci trhu, kteří takovou smlouvu uzavřeli, nebyli ovlivněni stejným „sledem opatření“, a tudíž nezískali žádnou výhodu).

| (69) | Na základě výše uvedeného, navzdory argumentům, které Maďarsko předložilo, se Komise domnívá, že sled kroků, tj. znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, na základě toho uzavřená smlouva o prodloužení a následná změna horního zákona, je selektivní ve prospěch společnosti MOL. |
| --- | --- |

(69)

Na základě výše uvedeného, navzdory argumentům, které Maďarsko předložilo, se Komise domnívá, že sled kroků, tj. znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, na základě toho uzavřená smlouva o prodloužení a následná změna horního zákona, je selektivní ve prospěch společnosti MOL.

| (70) | Společné účinky sledu opatření způsobily, že z držitelů povolení k těžbě uděleného v souladu s oddílem 5 horního zákona pouze společnost MOL podléhala zvláštnímu režimu, který ji chránil před jakýmkoli zvýšením poplatků za těžbu, jež se běžně odvádí za těžbu uhlovodíků. |
| --- | --- |

(70)

Společné účinky sledu opatření způsobily, že z držitelů povolení k těžbě uděleného v souladu s oddílem 5 horního zákona pouze společnost MOL podléhala zvláštnímu režimu, který ji chránil před jakýmkoli zvýšením poplatků za těžbu, jež se běžně odvádí za těžbu uhlovodíků.

| (71) | Závěrem, vzhledem k širokému prostoru při schvalování smlouvy o prodloužení a s ohledem na fakt, že je výjimka ve skutečnosti určena pro jedinou společnost, je kritérium selektivity splněno. |
| --- | --- |

(71)

Závěrem, vzhledem k širokému prostoru při schvalování smlouvy o prodloužení a s ohledem na fakt, že je výjimka ve skutečnosti určena pro jedinou společnost, je kritérium selektivity splněno.

| (72) | Na rozdíl od tvrzení maďarských orgánů je Komise toho názoru, že stát nevykonává výdělečnou činnost prostřednictvím udělování povolení pro těžební činnosti. Udělování správních koncesí nebo povolení k těžbě spíše souvisí s výkonem moci, která náleží veřejnému orgánu, protože tuto činnost nemůže vykonávat soukromý subjekt (41). V Maďarsku – stejně jako v ostatních členských státech EU – není původním vlastníkem nerostných surovin žádný soukromý subjekt. Právní systémy členských států obecně přisuzují kontrolu nad nerostným bohatstvím orgánům veřejné moci (42). Rozhodnutí povolit společnosti těžbu nerostných zdrojů formou, kterou si členský stát zvolí, a oproti úhradě určitých poplatků je tudíž z důvodu jeho povahy a pravidel úkolem orgánů veřejné moci a lze označit jako projev moci veřejných orgánů. Zásah Maďarska za účelem podrobit těžební činnost správnímu dozoru slouží obecnému zájmu, a nikoli zájmům komerčním. Toto jednání je tedy nutné považovat za formu státního zásahu orgánem veřejné moci, přičemž tento zásah se liší od jednání soukromého investora v tržním hospodářství (43). |
| --- | --- |

(72)

Na rozdíl od tvrzení maďarských orgánů je Komise toho názoru, že stát nevykonává výdělečnou činnost prostřednictvím udělování povolení pro těžební činnosti. Udělování správních koncesí nebo povolení k těžbě spíše souvisí s výkonem moci, která náleží veřejnému orgánu, protože tuto činnost nemůže vykonávat soukromý subjekt (41). V Maďarsku – stejně jako v ostatních členských státech EU – není původním vlastníkem nerostných surovin žádný soukromý subjekt. Právní systémy členských států obecně přisuzují kontrolu nad nerostným bohatstvím orgánům veřejné moci (42). Rozhodnutí povolit společnosti těžbu nerostných zdrojů formou, kterou si členský stát zvolí, a oproti úhradě určitých poplatků je tudíž z důvodu jeho povahy a pravidel úkolem orgánů veřejné moci a lze označit jako projev moci veřejných orgánů. Zásah Maďarska za účelem podrobit těžební činnost správnímu dozoru slouží obecnému zájmu, a nikoli zájmům komerčním. Toto jednání je tedy nutné považovat za formu státního zásahu orgánem veřejné moci, přičemž tento zásah se liší od jednání soukromého investora v tržním hospodářství (43).

| (73) | I kdyby v tomto případě bylo povolení k těžbě považováno za hospodářskou činnost, jejímž prostřednictvím stát sleduje komerční účely (což není), Komise podotýká, že neexistuje žádná jasná a přímá souvislost z hlediska peněz mezi výší poplatků za těžbu, které Maďarsko stanovilo pro společnost MOL, a hodnotou povolení k těžbě. Odůvodnění Maďarska, jmenovitě, že při uzavírání smlouvy o prodloužení jednalo jako tržní subjekt, není podloženo. Konkrétně nic nenaznačuje, že by ve veřejném výběrovém řízení na těchto dvanáct polí (na která by nebylo povolení prodlouženo) konkurent nepředložil vyšší nabídku. Maďarsko rovněž nepředložilo žádný důkaz, že při uzavírání smlouvy o prodloužení vzalo v potaz všechny příslušné faktory a rizika z komerčního pohledu, tj. všechny součásti platby ve smlouvě o prodloužení, možné vyšší poplatky stanovené horním zákonem do roku 2020, trvání smlouvy a možné soutěžitele. |
| --- | --- |

(73)

I kdyby v tomto případě bylo povolení k těžbě považováno za hospodářskou činnost, jejímž prostřednictvím stát sleduje komerční účely (což není), Komise podotýká, že neexistuje žádná jasná a přímá souvislost z hlediska peněz mezi výší poplatků za těžbu, které Maďarsko stanovilo pro společnost MOL, a hodnotou povolení k těžbě. Odůvodnění Maďarska, jmenovitě, že při uzavírání smlouvy o prodloužení jednalo jako tržní subjekt, není podloženo. Konkrétně nic nenaznačuje, že by ve veřejném výběrovém řízení na těchto dvanáct polí (na která by nebylo povolení prodlouženo) konkurent nepředložil vyšší nabídku. Maďarsko rovněž nepředložilo žádný důkaz, že při uzavírání smlouvy o prodloužení vzalo v potaz všechny příslušné faktory a rizika z komerčního pohledu, tj. všechny součásti platby ve smlouvě o prodloužení, možné vyšší poplatky stanovené horním zákonem do roku 2020, trvání smlouvy a možné soutěžitele.

| (74) | Maďarsko dále tvrdí, že po sporné změně horního zákona ve skutečnosti žádný další účastník trhu nemusel platit vyšší poplatky než společnost MOL, protože do kategorií s vyššími poplatky za těžbu ve skutečnosti v daném období nespadali žádní soutěžitelé.

  Tabulka 4


  Souhrn platných poplatků za těžbu před a po změně horního zákona | Poplatky platné do roku 2008 | Poplatky platné v roce 2008 | Poplatky platné od 23. ledna 2009 | Poplatky za pole, na která se vztahuje smlouva MOL,
  platné do roku 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Těžba zahájená před 1. lednem 1998 | J % (46)

  (minimálně 12 %) | J %
  (minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent) | J %
  (minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent) | J % c (47)

  (minimálně 12 %) |
| Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 % c
  (~ 12.24 % (45)) |
| Těžba zahájená po 1. lednu 2008 (44) | Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt | Nepoužije se | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 12 % c
  (~ 12.24 % (45)) |
| Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 20 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3

  Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) | 30 %
  (+ 3 % nebo 6 % doložka Brent) |
| Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby | 12 % | 12 % |
| Vysoce inertní plyn | 8 % | 8 % |

(74)

Maďarsko dále tvrdí, že po sporné změně horního zákona ve skutečnosti žádný další účastník trhu nemusel platit vyšší poplatky než společnost MOL, protože do kategorií s vyššími poplatky za těžbu ve skutečnosti v daném období nespadali žádní soutěžitelé.

Tabulka 4

Souhrn platných poplatků za těžbu před a po změně horního zákona

Poplatky platné do roku 2008

Poplatky platné v roce 2008

Poplatky platné od 23. ledna 2009

Poplatky za pole, na která se vztahuje smlouva MOL,

platné do roku 2020

Těžba zahájená před 1. lednem 1998

J % (46)

(minimálně 12 %)

J %

(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)

J %

(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)

J % c (47)

(minimálně 12 %)

Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008

12 %

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 % c

(~ 12.24 % (45))

Těžba zahájená po 1. lednu 2008 (44)

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt

Nepoužije se

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

12 % c

(~ 12.24 % (45))

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt

20 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

20 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3

Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

30 %

(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)

Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby

12 %

12 %

Vysoce inertní plyn

8 %

8 %

| (75) | Tento argument musí být odmítnut. |
| --- | --- |

(75)

Tento argument musí být odmítnut.

| (76) | Výše uvedená tabulka 4 výše shrnuje rozsah, v jakém na základě smlouvy o prodloužení a následné novelizace horního zákona společnost MOL hradila nižší poplatky, než jaké stanovil horní zákon. |
| --- | --- |

(76)

Výše uvedená tabulka 4 výše shrnuje rozsah, v jakém na základě smlouvy o prodloužení a následné novelizace horního zákona společnost MOL hradila nižší poplatky, než jaké stanovil horní zákon.

| (77) | Za prvé z údajů, které poskytly maďarské orgány, vyplývá, že ve skutečnosti zde bylo několik podniků provozujících pole na základě režimu povolení, na které se v období mezi 8. lednem 2008 a 23. lednem 2009 vztahovaly vyšší poplatky za těžbu, než hradila společnost MOL, v důsledku první novely horního zákona a rovněž od 23. ledna 2009 do dnešního dne v důsledku druhé novely horního zákona. Z vysvětlení, která maďarské orgány poskytly, vyplývá, že v roce 2008 zde na polích v režimu povolení těžily kromě společnosti MOL i další podniky, jež v důsledku uplatnění doložky Brent platily více než 12 % (mezi 14,24 % a 18 %) (48). |
| --- | --- |

(77)

Za prvé z údajů, které poskytly maďarské orgány, vyplývá, že ve skutečnosti zde bylo několik podniků provozujících pole na základě režimu povolení, na které se v období mezi 8. lednem 2008 a 23. lednem 2009 vztahovaly vyšší poplatky za těžbu, než hradila společnost MOL, v důsledku první novely horního zákona a rovněž od 23. ledna 2009 do dnešního dne v důsledku druhé novely horního zákona. Z vysvětlení, která maďarské orgány poskytly, vyplývá, že v roce 2008 zde na polích v režimu povolení těžily kromě společnosti MOL i další podniky, jež v důsledku uplatnění doložky Brent platily více než 12 % (mezi 14,24 % a 18 %) (48).

| (78) | Za druhé, přestože maďarské orgány tvrdí, že zde existují pouze soutěžitelé, kteří provozují nebo se chystají provozovat menší pole (tj. s výtěžností menší než 500 m3 nebo 200 kt), Komise podotýká, že i kdyby tato malá pole spadala do kategorie 12 %, přesto musí v příslušných případech zaplatit přirážku Brent. Takto by poplatky za těžbu mohly stoupnout až na 18 %. Komise znovu připomíná, že účinek opatření spočívá v tom, že společnost MOL nepodléhá doložce Brent stanovené v horním zákoně pro všechny ostatní subjekty. |
| --- | --- |

(78)

Za druhé, přestože maďarské orgány tvrdí, že zde existují pouze soutěžitelé, kteří provozují nebo se chystají provozovat menší pole (tj. s výtěžností menší než 500 m3 nebo 200 kt), Komise podotýká, že i kdyby tato malá pole spadala do kategorie 12 %, přesto musí v příslušných případech zaplatit přirážku Brent. Takto by poplatky za těžbu mohly stoupnout až na 18 %. Komise znovu připomíná, že účinek opatření spočívá v tom, že společnost MOL nepodléhá doložce Brent stanovené v horním zákoně pro všechny ostatní subjekty.

| (79) | Za třetí, pokud jde o aktuální obecné tržní prostředí v Maďarsku, těžbou uhlovodíků se zde zabývá několik těžebních společností. Dále zde existuje několik společností, které provádějí průzkum a které by mohly otevřít pole a konkurovat společnosti MOL. Jakékoli nově vstupující subjekty v rámci režimu povolení budou podléhat zákonným poplatkům za těžbu a budou muset konkurovat společnosti MOL, která jako jediná nemusí za svá těžební pole platit poplatky, jež ukládá obecný režim povolení, a vztahují se na ni poplatky nižší. |
| --- | --- |

(79)

Za třetí, pokud jde o aktuální obecné tržní prostředí v Maďarsku, těžbou uhlovodíků se zde zabývá několik těžebních společností. Dále zde existuje několik společností, které provádějí průzkum a které by mohly otevřít pole a konkurovat společnosti MOL. Jakékoli nově vstupující subjekty v rámci režimu povolení budou podléhat zákonným poplatkům za těžbu a budou muset konkurovat společnosti MOL, která jako jediná nemusí za svá těžební pole platit poplatky, jež ukládá obecný režim povolení, a vztahují se na ni poplatky nižší.

| (80) | Za čtvrté, Komise podotýká, že společnost MOL ve skutečnosti podléhá poplatkům ve výši zhruba 12,24 % nejenom za dvanáct polí, na která získala prodloužení, ale za všechna svá těžební pole otevřená po 1. lednu 1998, jež v době uzavření smlouvy v roce 2005 provozovala v režimu povolení, a poplatkům ve výši J % za všechna pole zprovozněná před 1. lednem 1998. Poplatky společnosti MOL jsou navíc stanoveny ve výši 12,24 % až do roku 2020. Takto získala společnost MOL výhodu v případě většiny svých polí v režimu povolení na značně dlouhou dobu. |
| --- | --- |

(80)

Za čtvrté, Komise podotýká, že společnost MOL ve skutečnosti podléhá poplatkům ve výši zhruba 12,24 % nejenom za dvanáct polí, na která získala prodloužení, ale za všechna svá těžební pole otevřená po 1. lednu 1998, jež v době uzavření smlouvy v roce 2005 provozovala v režimu povolení, a poplatkům ve výši J % za všechna pole zprovozněná před 1. lednem 1998. Poplatky společnosti MOL jsou navíc stanoveny ve výši 12,24 % až do roku 2020. Takto získala společnost MOL výhodu v případě většiny svých polí v režimu povolení na značně dlouhou dobu.

| (81) | Za páté, kdyby se hypoteticky báňský úřad rozhodl, že prodloužení na zmíněných dvanáct polí neudělí, všechna ostatní pole společnosti MOL v režimu povolení by následně rovněž podléhala podstatně vyšším poplatkům za těžbu, což by znamenalo vyšší příjmy pro stát (49). Navíc, jak bylo uvedeno v odstavci 73, stát mohl vypsat veřejné výběrové řízení na získání koncese na těchto dvanáct polí, u kterých by nebylo povolení prodlouženo, a mohl takto možná obdržet od konkurence vyšší nabídku. |
| --- | --- |

(81)

Za páté, kdyby se hypoteticky báňský úřad rozhodl, že prodloužení na zmíněných dvanáct polí neudělí, všechna ostatní pole společnosti MOL v režimu povolení by následně rovněž podléhala podstatně vyšším poplatkům za těžbu, což by znamenalo vyšší příjmy pro stát (49). Navíc, jak bylo uvedeno v odstavci 73, stát mohl vypsat veřejné výběrové řízení na získání koncese na těchto dvanáct polí, u kterých by nebylo povolení prodlouženo, a mohl takto možná obdržet od konkurence vyšší nabídku.

| (82) | Pokud jde o argument Maďarska, že společnost MOL platila v letech 2006 a 2007 vyšší poplatky za těžbu, konkrétně 12,24 %, Komise podotýká, že tento argument je irelevantní. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o argument Maďarska, že společnost MOL platila v letech 2006 a 2007 vyšší poplatky za těžbu, konkrétně 12,24 %, Komise podotýká, že tento argument je irelevantní.

| (83) | Za prvé, důvodem byla skutečnost, že společnost MOL musela uhradit stanovené zvýšení poplatků za těžbu (z 12 % na 12,24 %) stejně jako jakákoli jiná společnost, která by chtěla prodloužit povolení na těžbu. V tomto ohledu se společnosti MOL dostalo standardního zacházení a nebyla nijak znevýhodněna. V tomto okamžiku se ani neprojevilo zvýhodnění společnosti MOL. K tomu došlo až po první novele horního zákona, tedy od 8. ledna 2008. |
| --- | --- |

(83)

Za prvé, důvodem byla skutečnost, že společnost MOL musela uhradit stanovené zvýšení poplatků za těžbu (z 12 % na 12,24 %) stejně jako jakákoli jiná společnost, která by chtěla prodloužit povolení na těžbu. V tomto ohledu se společnosti MOL dostalo standardního zacházení a nebyla nijak znevýhodněna. V tomto okamžiku se ani neprojevilo zvýhodnění společnosti MOL. K tomu došlo až po první novele horního zákona, tedy od 8. ledna 2008.

| (84) | Navíc v roce 2008 společnost MOL zaplatila o 28,4 miliardy HUF a v roce 2009 o 1,9 miliardy HUF méně na poplatcích za těžbu na polích, na nichž se již těžilo, než by bývala zaplatila, kdyby podléhala znění horního zákona, které bylo v té době v platnosti. |
| --- | --- |

(84)

Navíc v roce 2008 společnost MOL zaplatila o 28,4 miliardy HUF a v roce 2009 o 1,9 miliardy HUF méně na poplatcích za těžbu na polích, na nichž se již těžilo, než by bývala zaplatila, kdyby podléhala znění horního zákona, které bylo v té době v platnosti.

| (85) | Pokud jde o další složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona (tj. poplatky za prodloužení a jednorázová platba), tyto částky byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. Tyto složky platby ani nelze považovat za „zálohu“ na poplatky za těžbu splatné v následujících obdobích. Znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona je v tomto ohledu jasné. Konkrétně stanoví, že „společnost zaplatí poplatky, pokud jí je prodloužení uděleno“. Dvě další součásti souvisejí s počtem polí, na která bylo prodloužení uděleno. Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona tudíž jasně vytváří spojitost mezi prodloužením a platební povinností. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde o další složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona (tj. poplatky za prodloužení a jednorázová platba), tyto částky byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. Tyto složky platby ani nelze považovat za „zálohu“ na poplatky za těžbu splatné v následujících obdobích. Znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona je v tomto ohledu jasné. Konkrétně stanoví, že „společnost zaplatí poplatky, pokud jí je prodloužení uděleno“. Dvě další součásti souvisejí s počtem polí, na která bylo prodloužení uděleno. Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona tudíž jasně vytváří spojitost mezi prodloužením a platební povinností.

| (86) | Podle judikatury podpora poskytnutá podniku nemůže být kompenzována poplatkem uloženým stejnému podniku, který představuje zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející s opatřením, jež představuje státní podporu (50). V dotyčném případě, jak je uvedeno v odstavci (85), představují složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona poplatek za prodloužení, který lze chápat jako zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející se změnou zákonných poplatků v režimu povolení. A konečně Komise poukazuje na to, že uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci. |
| --- | --- |

(86)

Podle judikatury podpora poskytnutá podniku nemůže být kompenzována poplatkem uloženým stejnému podniku, který představuje zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející s opatřením, jež představuje státní podporu (50). V dotyčném případě, jak je uvedeno v odstavci (85), představují složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona poplatek za prodloužení, který lze chápat jako zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející se změnou zákonných poplatků v režimu povolení. A konečně Komise poukazuje na to, že uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci.

| (87) | Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 hradit nižší poplatky za těžbu v podstatě za všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří neuzavřeli smlouvu o prodloužení, protože těžbu zahájili včas, a také podléhají režimu povolení, musejí platit vyšší zákonné poplatky. |
| --- | --- |

(87)

Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 hradit nižší poplatky za těžbu v podstatě za všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří neuzavřeli smlouvu o prodloužení, protože těžbu zahájili včas, a také podléhají režimu povolení, musejí platit vyšší zákonné poplatky.

| (88) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že toto opatření přineslo společnosti MOL výhodu. Chrání společnost MOL před náklady, které by jí jinak vznikly. Účinek smlouvy o prodloužení společně s následnou úpravou horního zákona vytvořily výhodu, kterou společnost získala. |
| --- | --- |

(88)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že toto opatření přineslo společnosti MOL výhodu. Chrání společnost MOL před náklady, které by jí jinak vznikly. Účinek smlouvy o prodloužení společně s následnou úpravou horního zákona vytvořily výhodu, kterou společnost získala.

| (89) | Opatření zahrnuje ušlé příjmy, na které by stát měl jinak nárok, a tudíž je hrazeno ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(89)

Opatření zahrnuje ušlé příjmy, na které by stát měl jinak nárok, a tudíž je hrazeno ze státních prostředků.

| (90) | MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost a je vymezena jako podnik. Soutěží s dalšími podniky, které nevyužívají stejnou výhodu. Z tohoto důvodu dané opatření narušuje hospodářskou soutěž. Společnost MOL navíc působí v odvětví, ve kterém probíhá obchod mezi členskými státy, a tudíž je rovněž splněno kritérium vlivu na obchod v rámci Evropské unie. |
| --- | --- |

(90)

MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost a je vymezena jako podnik. Soutěží s dalšími podniky, které nevyužívají stejnou výhodu. Z tohoto důvodu dané opatření narušuje hospodářskou soutěž. Společnost MOL navíc působí v odvětví, ve kterém probíhá obchod mezi členskými státy, a tudíž je rovněž splněno kritérium vlivu na obchod v rámci Evropské unie.

| (91) | Na základě výše uvedených argumentů se Komise domnívá, že dané opatření splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Za těchto okolností je nutné považovat dotčené opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(91)

Na základě výše uvedených argumentů se Komise domnívá, že dané opatření splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Za těchto okolností je nutné považovat dotčené opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

VIII.   SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

| (92) | Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování EU stanoví výjimky z obecného pravidla, že je státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 1. |
| --- | --- |

(92)

Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování EU stanoví výjimky z obecného pravidla, že je státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 1.

| (93) | Níže Komise posuzuje slučitelnost daného opatření podle uvedených výjimek. Je třeba poznamenat, že Maďarsko neuvedlo žádné argumenty, pokud jde o slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(93)

Níže Komise posuzuje slučitelnost daného opatření podle uvedených výjimek. Je třeba poznamenat, že Maďarsko neuvedlo žádné argumenty, pokud jde o slučitelnost s vnitřním trhem.

| (94) | Dále je třeba také poznamenat, že toto opatření má za následek snížení nákladů, které by jinak společnosti MOL vznikaly, a proto musí být považováno za provozní podporu. |
| --- | --- |

(94)

Dále je třeba také poznamenat, že toto opatření má za následek snížení nákladů, které by jinak společnosti MOL vznikaly, a proto musí být považováno za provozní podporu.

| (95) | Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy o fungování EU se v tomto případě neuplatní, protože toto opatření není sociální povahy, neposkytuje se individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neposkytuje se hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(95)

Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy o fungování EU se v tomto případě neuplatní, protože toto opatření není sociální povahy, neposkytuje se individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neposkytuje se hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.

| (96) | Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(96)

Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

| (97) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Celé území Maďarska bylo považováno za takovou oblast v době přistoupení a většina jeho regionů má stále na takovou pomoc nárok (51). |
| --- | --- |

(97)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Celé území Maďarska bylo považováno za takovou oblast v době přistoupení a většina jeho regionů má stále na takovou pomoc nárok (51).

| (98) | Slučitelnost státní podpory pro podporované oblasti se řídí pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (52). Podle pokynů k regionální podpoře může být státní podpora v zásadě schválena pouze pro investiční náklady (53). Jak již bylo uvedeno výše, zmíněnou podporu nelze považovat za investiční podporu. Co se týče provozní podpory, toto opatření nepřispívá k rozvoji žádné činnosti nebo žádné hospodářské oblasti a není v čase omezeno, ani klesající nebo proporční vzhledem k tomu, co je potřebné pro nápravu určitých konkrétních hospodářských situací (54). |
| --- | --- |

(98)

Slučitelnost státní podpory pro podporované oblasti se řídí pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (52). Podle pokynů k regionální podpoře může být státní podpora v zásadě schválena pouze pro investiční náklady (53). Jak již bylo uvedeno výše, zmíněnou podporu nelze považovat za investiční podporu. Co se týče provozní podpory, toto opatření nepřispívá k rozvoji žádné činnosti nebo žádné hospodářské oblasti a není v čase omezeno, ani klesající nebo proporční vzhledem k tomu, co je potřebné pro nápravu určitých konkrétních hospodářských situací (54).

| (99) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(99)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU.

| (100) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“, mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(100)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“, mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem.

| (101) | Komise podotýká, že sporná podpora není určena k tomu, aby napomohla uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, a Komise rovněž neshledala žádné důkazy, že by byla určena k tomu, aby napravila vážnou poruchu v maďarském hospodářství. |
| --- | --- |

(101)

Komise podotýká, že sporná podpora není určena k tomu, aby napomohla uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, a Komise rovněž neshledala žádné důkazy, že by byla určena k tomu, aby napravila vážnou poruchu v maďarském hospodářství.

| (102) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(102)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.

| (103) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování EU podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví mohou být prohlášeny za slučitelné se smlouvou o fungování EU, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v EU v míře odporující společnému zájmu. Toto se na dotčený případ zjevně nevztahuje. |
| --- | --- |

(103)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování EU podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví mohou být prohlášeny za slučitelné se smlouvou o fungování EU, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v EU v míře odporující společnému zájmu. Toto se na dotčený případ zjevně nevztahuje.

| (104) | Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU umožňují schválení státní podpory, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala řadu pokynů a sdělení, která vysvětlují, jak bude používat výjimku uvedenou v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(104)

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU umožňují schválení státní podpory, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala řadu pokynů a sdělení, která vysvětlují, jak bude používat výjimku uvedenou v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

| (105) | Komise se však domnívá, že na základě povahy a charakteru této podpory nelze výjimky podle těchto pokynů a sdělení v této věci uplatnit. Maďarsko navíc netvrdí, že by tato podpora mohla být slučitelná v souladu s uvedenými pravidly. |
| --- | --- |

(105)

Komise se však domnívá, že na základě povahy a charakteru této podpory nelze výjimky podle těchto pokynů a sdělení v této věci uplatnit. Maďarsko navíc netvrdí, že by tato podpora mohla být slučitelná v souladu s uvedenými pravidly.

| (106) | Posuzovaná podpora tedy představuje neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(106)

Posuzovaná podpora tedy představuje neslučitelnou státní podporu.

IX.   OPRÁVNĚNÁ OČEKÁVÁNÍ, ZÍSKANÁ PRÁVA A DISKRIMINACE

| (107) | Přestože Komise nezpochybňuje argument, že předvídatelnost lze obecně chápat jako pobídku k investování, je nutné poznamenat, že s ohledem na imperativní charakter kontroly státní podpory prováděné Komisí na základě článku 108 Smlouvy o fungování EU mohou podniky, které jsou příjemci podpory, mít v zásadě legitimní důvěru, že byla zachována pravidla při poskytování podpory, pouze v případě, že tato podpora byla poskytnuta při dodržení postupu udělování státní podpory (55). V tomto ohledu nemá žádný příjemce právo odvolávat se na dobrou víru, aby obhájil získaná práva a vyhnul se vracení podpory (56). |
| --- | --- |

(107)

Přestože Komise nezpochybňuje argument, že předvídatelnost lze obecně chápat jako pobídku k investování, je nutné poznamenat, že s ohledem na imperativní charakter kontroly státní podpory prováděné Komisí na základě článku 108 Smlouvy o fungování EU mohou podniky, které jsou příjemci podpory, mít v zásadě legitimní důvěru, že byla zachována pravidla při poskytování podpory, pouze v případě, že tato podpora byla poskytnuta při dodržení postupu udělování státní podpory (55). V tomto ohledu nemá žádný příjemce právo odvolávat se na dobrou víru, aby obhájil získaná práva a vyhnul se vracení podpory (56).

| (108) | Je pravda, že Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že právo dovolávat se ochrany legitimního očekávání se vztahuje na každý procesní subjekt, u kterého vzbudil orgán Evropské unie podložené naděje. Naopak, nikdo se nemůže dovolávat porušení této zásady, pokud neexistují určité záruky, které mu byly poskytnuty správním orgánem (57). V tomto případě žádný orgán EU společnosti MOL neposkytl žádné záruky, které by mohly ospravedlnit legitimní očekávání. |
| --- | --- |

(108)

Je pravda, že Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že právo dovolávat se ochrany legitimního očekávání se vztahuje na každý procesní subjekt, u kterého vzbudil orgán Evropské unie podložené naděje. Naopak, nikdo se nemůže dovolávat porušení této zásady, pokud neexistují určité záruky, které mu byly poskytnuty správním orgánem (57). V tomto případě žádný orgán EU společnosti MOL neposkytl žádné záruky, které by mohly ospravedlnit legitimní očekávání.

| (109) | Je rovněž pravda, že se příjemce neprávem udělené podpory může odvolávat na výjimečné okolnosti, na jejichž základě by mohl oprávněně očekávat, že podpora je v souladu s právem, a proto odmítnout tuto podporu vrátit. V tomto případě však žádné výjimečné okolnosti neexistují. Naopak novela horního zákona z roku 2008 ukazuje, že se těžební společnosti v zásadě nemohou spolehnout na to, že se zákon nebude žádným způsobem měnit. |
| --- | --- |

(109)

Je rovněž pravda, že se příjemce neprávem udělené podpory může odvolávat na výjimečné okolnosti, na jejichž základě by mohl oprávněně očekávat, že podpora je v souladu s právem, a proto odmítnout tuto podporu vrátit. V tomto případě však žádné výjimečné okolnosti neexistují. Naopak novela horního zákona z roku 2008 ukazuje, že se těžební společnosti v zásadě nemohou spolehnout na to, že se zákon nebude žádným způsobem měnit.

| (110) | Komise poukazuje na to, že výše poplatků za těžbu vztahující se na pole, která jsou již v provozu, byla v poslední době upravena dvakrát, konkrétně ke dni 8. ledna 2008 a 23. ledna 2009. Za prvé je třeba zdůraznit, že novela horního zákona z roku 2008 byla určena pro stávající povolení k těžbě. Na to jasně poukazuje skutečnost, že znění horního zákona z roku 2008 rovněž zahrnuje podmínky povolení udělených před rokem 2008. Pro tato povolení byly poplatky upraveny od okamžiku, kdy vstoupil nový horní zákon v platnost. To dokazuje, že držitelé povolení nemohou legitimně očekávat ani nezískali právo na to, že se výše těžebních poplatků v průběhu období, na které jim bylo povolení uděleno, nezmění. |
| --- | --- |

(110)

Komise poukazuje na to, že výše poplatků za těžbu vztahující se na pole, která jsou již v provozu, byla v poslední době upravena dvakrát, konkrétně ke dni 8. ledna 2008 a 23. ledna 2009. Za prvé je třeba zdůraznit, že novela horního zákona z roku 2008 byla určena pro stávající povolení k těžbě. Na to jasně poukazuje skutečnost, že znění horního zákona z roku 2008 rovněž zahrnuje podmínky povolení udělených před rokem 2008. Pro tato povolení byly poplatky upraveny od okamžiku, kdy vstoupil nový horní zákon v platnost. To dokazuje, že držitelé povolení nemohou legitimně očekávat ani nezískali právo na to, že se výše těžebních poplatků v průběhu období, na které jim bylo povolení uděleno, nezmění.

| (111) | V rozporu s tím, co tvrdí Maďarsko a další zúčastněné strany, judikatura EU potvrzuje, že není možné věřit v neexistenci jakýchkoli legislativních změn (58). Legislativní změny rovněž nelze vyloučit ani na základě zásady právní jistoty. |
| --- | --- |

(111)

V rozporu s tím, co tvrdí Maďarsko a další zúčastněné strany, judikatura EU potvrzuje, že není možné věřit v neexistenci jakýchkoli legislativních změn (58). Legislativní změny rovněž nelze vyloučit ani na základě zásady právní jistoty.

| (112) | Pokud jde o argument diskriminace, je nutné jej rovněž odmítnout. Zvýšení poplatku není diskriminační, je-li uplatněno na každého, zejména protože v rámci daného režimu neexistuje žádné rozlišování, tj. nerozlišuje se mezi podniky, které podléhají povolení. |
| --- | --- |

(112)

Pokud jde o argument diskriminace, je nutné jej rovněž odmítnout. Zvýšení poplatku není diskriminační, je-li uplatněno na každého, zejména protože v rámci daného režimu neexistuje žádné rozlišování, tj. nerozlišuje se mezi podniky, které podléhají povolení.

X.   NAVRÁCENÍ

| (113) | Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (59). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou se společným trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (60). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (61). |
| --- | --- |

(113)

Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (59). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou se společným trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (60). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (61).

| (114) | V souladu s touto judikaturou se v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“ (62). |
| --- | --- |

(114)

V souladu s touto judikaturou se v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“ (62).

| (115) | Jelikož dotčené opatření musí být považováno za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před udělením podpory. Příjemce tudíž musí vrátit částku, která se vypočítává od data, kdy mu byla výhoda udělena, tj. odkdy mohl příjemce příslušnou podporu využívat, a uhradit úroky z vymáhané podpory do úplného vrácení podpory. |
| --- | --- |

(115)

Jelikož dotčené opatření musí být považováno za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před udělením podpory. Příjemce tudíž musí vrátit částku, která se vypočítává od data, kdy mu byla výhoda udělena, tj. odkdy mohl příjemce příslušnou podporu využívat, a uhradit úroky z vymáhané podpory do úplného vrácení podpory.

| (116) | V tomto případě musí být opatření považováno za sled kroků, které stát učinil. Díky smlouvě o prodloužení byla společnost MOL chráněna před budoucím zvyšováním zákonných poplatků za těžbu. Výhoda pro společnost MOL se projevila, když nabyla účinku první novela horního zákona, což bylo dne 8. ledna 2008. Toto je datum, od kterého byla společnost MOL de facto zbavena zátěže plynoucí z vyšších poplatků, a tudíž zvýhodněna oproti své konkurenci. |
| --- | --- |

(116)

V tomto případě musí být opatření považováno za sled kroků, které stát učinil. Díky smlouvě o prodloužení byla společnost MOL chráněna před budoucím zvyšováním zákonných poplatků za těžbu. Výhoda pro společnost MOL se projevila, když nabyla účinku první novela horního zákona, což bylo dne 8. ledna 2008. Toto je datum, od kterého byla společnost MOL de facto zbavena zátěže plynoucí z vyšších poplatků, a tudíž zvýhodněna oproti své konkurenci.

| (117) | Jak bylo objasněno v odstavci 61–65, odpovídajícím referenčním systémem je systém ostatních účastníků trhu, kteří podnikají na základě režimu povolení. Výhodu tedy představuje rozdíl mezi skutečnou výší poplatků za těžbu, kterou společnost MOL uhradila po změně horního zákona za pole, na nichž již probíhala těžba a jež podléhala režimu povolení, a výší poplatků, kterou stanovil horní zákon. |
| --- | --- |

(117)

Jak bylo objasněno v odstavci 61–65, odpovídajícím referenčním systémem je systém ostatních účastníků trhu, kteří podnikají na základě režimu povolení. Výhodu tedy představuje rozdíl mezi skutečnou výší poplatků za těžbu, kterou společnost MOL uhradila po změně horního zákona za pole, na nichž již probíhala těžba a jež podléhala režimu povolení, a výší poplatků, kterou stanovil horní zákon.

| (118) | Jak již bylo uvedeno v odstavci 85 výše, Komise zastává názor, že ostatní složky platby ve smlouvě (poplatky za prodloužení a jednorázová platba) byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. To znamená, že je nelze brát v potaz při výpočtu výhody.

  Tabulka 5


  Shrnutí skutečné a hypotetické výše poplatků za těžbu společnosti MOL za příslušné období









  Platby poplatků za těžbu | Skutečné (63)

  (podle smlouvy o prodloužení) v milionech HUF | Hypotetické
  (podle platného horního zákona) v milionech HUF | Rozdíl v milionech HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Jak již bylo uvedeno v odstavci 85 výše, Komise zastává názor, že ostatní složky platby ve smlouvě (poplatky za prodloužení a jednorázová platba) byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. To znamená, že je nelze brát v potaz při výpočtu výhody.

Tabulka 5

Shrnutí skutečné a hypotetické výše poplatků za těžbu společnosti MOL za příslušné období

Platby poplatků za těžbu

Skutečné (63)

(podle smlouvy o prodloužení) v milionech HUF

Hypotetické

(podle platného horního zákona) v milionech HUF

Rozdíl v milionech HUF

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Rozdíl tedy činí 28,4 miliardy HUF za rok 2008 a 1,9 miliardy HUF za rok 2009, tj. celkem 30,3 miliardy HUF, jak je uvedeno v tabulce 5. Toto je částka, kterou by Maďarsko mělo od společnosti MOL vymáhat, plus úroky z vymáhané podpory. Vráceny by měly být i částky za rok 2010, v jejichž případě ještě nejsou k dispozici žádné údaje. |
| --- | --- |

(119)

Rozdíl tedy činí 28,4 miliardy HUF za rok 2008 a 1,9 miliardy HUF za rok 2009, tj. celkem 30,3 miliardy HUF, jak je uvedeno v tabulce 5. Toto je částka, kterou by Maďarsko mělo od společnosti MOL vymáhat, plus úroky z vymáhané podpory. Vráceny by měly být i částky za rok 2010, v jejichž případě ještě nejsou k dispozici žádné údaje.

| (120) | Rozdíl ve výši ušlých poplatků mezi lety 2008 a 2009 vznikl v důsledku skutečnosti, že poté, co dne 23. ledna 2009 vstoupila v platnost druhá novela horního zákona, byl pro některá pole, tedy pro pole otevřená mezi lety 1998 a 2008 alespoň částečně obnoven právní stav, který byl před novelou z roku 2008. |
| --- | --- |

(120)

Rozdíl ve výši ušlých poplatků mezi lety 2008 a 2009 vznikl v důsledku skutečnosti, že poté, co dne 23. ledna 2009 vstoupila v platnost druhá novela horního zákona, byl pro některá pole, tedy pro pole otevřená mezi lety 1998 a 2008 alespoň částečně obnoven právní stav, který byl před novelou z roku 2008.

XI.   ZÁVĚR

| (121) | Na základě výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že opatření ve prospěch společnosti MOL, tedy účinky smlouvy o prodloužení spolu s novelou horního zákona z roku 2008, představuje státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(121)

Na základě výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že opatření ve prospěch společnosti MOL, tedy účinky smlouvy o prodloužení spolu s novelou horního zákona z roku 2008, představuje státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

| (122) | Jelikož musí být opatření považováno za protiprávní a neslučitelnou státní podporu, musí společnost MOL tuto podporu vrátit za účelem obnovení situace, která na trhu existovala před udělením této podpory. |
| --- | --- |

(122)

Jelikož musí být opatření považováno za protiprávní a neslučitelnou státní podporu, musí společnost MOL tuto podporu vrátit za účelem obnovení situace, která na trhu existovala před udělením této podpory.

| (123) | Částka, kterou musí společnost vrátit, činí 28 444,7 milionu HUF za rok 2008 a 1 942,1 milionu HUF za rok 2009. Pokud jde o rok 2010, z hlediska poplatků za těžbu, které již byly uhrazeny, musí Maďarsko vypočítat částku, jež má být vrácena, stejným způsobem jako pro roky 2008 a 2009, dokud nebude opatření zrušeno, |
| --- | --- |

(123)

Částka, kterou musí společnost vrátit, činí 28 444,7 milionu HUF za rok 2008 a 1 942,1 milionu HUF za rok 2009. Pokud jde o rok 2010, z hlediska poplatků za těžbu, které již byly uhrazeny, musí Maďarsko vypočítat částku, jež má být vrácena, stejným způsobem jako pro roky 2008 a 2009, dokud nebude opatření zrušeno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Kombinace pevně stanoveného poplatku za těžbu vymezeného ve smlouvě o prodloužení uzavřené mezi maďarským státem a společností MOL Nyrt. dne 22. prosince 2005 a následných změn zákona č. XLVIII z roku 1993 o těžbě představuje státní podporu pro společnost MOL Nyrt. ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

2.   Státní podpora uvedená v čl. 1 odst. 1, kterou Maďarsko protiprávně udělilo společnosti MOL Nyrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, je neslučitelná s vnitřním trhem.

3.   Maďarsko zastaví poskytování státní podpory uvedené v odstavci 1 do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Maďarsko zajistí navrácení podpory uvedené v článku 1 od příjemce.

2.   Celková výše státní podpory činí 28 444,7 milionu HUF za rok 2008 a 1 942,1 milionu HUF za rok 2009. Pokud jde o rok 2010, musí Maďarsko vypočítat částku podpory do data zrušení opatření.

3.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

4.   Výše úroků je vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 pozměněného nařízením (ES) č. 271/2008.

Článek 3

1.   Podpora uvedená v článku 1 se získá zpět okamžitě a účinně.

2.   Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi následující informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), která má být od příjemce získána zpět, včetně výpočtu výše podpory za rok 2010; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), která má být od příjemce získána zpět, včetně výpočtu výše podpory za rok 2010;

| b) | podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dodržení požadavků tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dodržení požadavků tohoto rozhodnutí;

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Maďarsko informuje Komisi o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela získána zpět. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k dodržení požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již byly od příjemce získány zpět.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.

V Bruselu dne 9. června 2010.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinkem od 1. prosince 2009 se z článků 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie. Oba soubory ustanovení jsou v podstatě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí se odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie v příslušných případech rozumí odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2009/K 74/05 (Úř. věst. L 74, 28.3.2009, s. 63).

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  Například TVK (jedna z předních maďarských chemických společností), Slovnaft (slovenská ropná společnost) a Roth (rakouská maloobchodní a velkoobchodní společnost). Skupina také uzavřela strategické partnerství s chorvatskou společností INA.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (zákon č. XLVIII z roku 1993 o těžbě).

6

évi XLVIII. Törvény a bányászatról

(7)  Oddíl 8 horního zákona.

7

(8)  Oddíl 5 horního zákona.

8

(9)  Oddíl 12 horního zákona.

9

(10)  Oddíl 10 horního zákona.

10

(11)  Oddíl 5 odst. 1 písm. a) horního zákona.

11

(12)  Oddíl 5 odst. 4 horního zákona.

12

(13)  Oddíl 9 horního zákona.

13

(14)  Oddíl 20 odst. 1 horního zákona.

14

(15)  Oddíl 20 odst. 11 horního zákona.

15

(16)  Oddíl 20 odst. 2-7 horního zákona.

16

(17)  Další poplatky byly stanoveny pro jiné druhy nerostných surovin, jako pevné nerostné suroviny.

17

(18)  Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona má následující znění: „těžební společnost začne s těžbou [...] do pěti let od vytyčení těžebního pole. Těžební společnost má právo požádat báňský úřad o prodloužení této lhůty až o pět let pouze jednou. Je-li prodloužení povoleno, uhradí těžební společnost příslušné poplatky. Množství nerostných surovin odpovídající poplatkům a procentuální výše poplatků za těžbu, které je třeba uhradit podle hodnoty, se stanoví ve smlouvě uzavřené mezi ministrem a těžební společností na vyšší úrovni než procentuální výše, která se na danou oblast vztahovala v období podání žádosti, maximálně však ve výši 1,2násobku původní hodnoty. O prodloužení této lhůty rozhoduje báňský úřad. V rozhodnutí je uvedena výše platebního závazku stanovená ve smlouvě. Těžební společnost může získat prostřednictvím smlouvy na minimálně pět let prodloužení lhůty na více než dvě těžební pole najednou, jestliže zvýšené poplatky za těžbu, které se vztahují na těžební pole, u nichž byla lhůta prodloužena, pokrývají všechny těžební lokality této těžební společnosti. Jestliže žádost o prodloužení lhůty zahrnuje více než pět těžebních polí, může být k poplatkům za těžbu navýšeným v souladu se smlouvou uzavřenou mezi ministrem a těžební společností stanoven ještě jednorázový poplatek ve výši 20 % splatné částky odpovídající navýšeným poplatkům za těžbu“.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou č. 18.

19

(20)  Maximálně 20 % částky vycházející z navýšeného poplatku za těžbu.

20

(21)  Bod 1 smlouvy o prodloužení.

21

(22)  Bod 3 smlouvy o prodloužení.

22

(23)  Bod 4 smlouvy o prodloužení.

23

(24)  Bod 9 smlouvy o prodloužení stanoví, že všechny činitele určující výši poplatků za těžbu zůstanou nezměněné po celou dobu trvání smlouvy.

24

(25)  Přibližně 76 milionů EUR podle směnného kurzu ECB: EUR/HUF 263 ke dni 16. dubna 2010. Všechny převody mezi EUR a HUF v tomto rozhodnutí byly provedeny na základě tohoto kurzu.

25

(26)  Bod 6 smlouvy o prodloužení.

26

(27)  Tato novela je v rozhodnutí o zahájení řízení zmiňována jako „novela z roku 2008“. Maďarské orgány ve svém podání poukázaly na skutečnost, že tuto změnu schválil parlament v roce 2007. V zájmu konzistentnosti s rozhodnutím o zahájení řízení bude tato novela horního zákona, která vstoupila v platnost dne 8. ledna 2008, nadále označována jako „novela z roku 2008“. Obdobně bude změna, která vstoupila v platnost dne 23. ledna 2009, označována jako „novela z roku 2009“.

27

(28)  Zákon č. CXXIII z roku 2007.

28

(29)  Oddíl 235 zákona č. LXXXI z roku 2008.

29

(30)  Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona: „[...] na vyšší úrovni než procentuální výše, která se na danou oblast vztahovala v období podání žádosti, maximálně však ve výši 1,2násobku původní hodnoty.“

30

(31)  Věc T-196/04 Ryanair Ltd v Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-3643.

31

Ryanair Ltd

Komise

(32)  Jednorázová platba: viz odst. 14 písm. d).

32

(33)  Poplatky za prodloužení: viz odst. 14 písm. a).

33

(34)  Zvýšené poplatky za těžbu za všechna pole: viz odst. 14 písm. b).

34

(35)  Údaje, které spadají do služebního tajemství, byly v textu rozhodnutí nahrazeny [...].

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456

36

(37)  Rozsudek Soudního dvora ve věci C-88/03, Portugalsko v Komise, Sb. rozh. 2006, s. I 7115, bod 54.

37

Portugalsko

Komise

(38)  Viz například rozsudky Soudního dvora ve věci C-56/93, Belgie v Komise, Sb. rozh. 1996, s. I 723, bod 79; ve věci C-241/94, Francie v Komise, Sb. rozh. 1996, s. I 4551, bod 20; ve věci C-75/97, Belgie v Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 3671, bod 25 a ve věci C-409/00, Španělsko v Komise, Sb. rozh. 2003, s. I 10901, bod 46.

38

Belgie

Komise

Francie

Komise

Belgie

Komise

Španělsko

Komise

(39)  Viz věci T-211/04 a T-215/04 Government of Gibraltar v Komise, Sb. rozh. 2008, s. II 3745, která uvádí že „pro účely posouzení selektivnosti dotčeného opatření je třeba zkoumat, zda v rámci daného právního režimu uvedené opatření zvýhodňuje určité podniky vůči jiným podnikům, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Určení referenčního rámce je zvláště důležité v případech daňových opatření, jelikož samotná existence zvýhodnění může být zjištěna pouze ve vztahu k takzvanému ‚obvyklému‘ zdanění.“

39

Government of Gibraltar

Komise

(40)  Rozsudek soudu ve věci T-92/00 a T-103/00 Ramondín, Sb. rozh. 2002, s. II 1385, body 32-35.

40

Ramondín

(41)  Maďarsko přirovnává povolování těžebních činností k pronajímání obecních bytů, kdy stát může rovněž jednat jako soukromý provozovatel. Toto srovnání však není přesné, protože povolení těžební činnosti nemůže na rozdíl od pronájmu bydlení provádět soukromý subjekt. V tomto ohledu se vydávání správních povolení k těžbě více podobá jiným správním povolením, která obvykle udělují státní orgány, jako jsou například povolení k používání volných děl.

41

(42)  Tuto skutečnost připouští směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3), která například uvádí, že „členské státy jsou svrchované a na svých územích vykonávají svrchovaná práva, pokud jde o zdroje uhlovodíků“. V Maďarsku oddíl 3 horního zákona uvádí, že „Nerostné suroviny a geotermální energie na územích, kde se přirozeně vyskytují, jsou majetkem státu. Prostřednictvím těžby se vlastníkem vytěžených nerostných surovin a získané geotermální energie pro energetické účely stává těžební společnost“.

42

(43)  Věc T-156/2004 EDF v Komise, dosud neuveřejněno ve Sb. rozh., bod 233.

43

EDF v Komise

(44)  Pět z dvanácti těžebních polí, kterým byla udělena výjimka, byla/budou otevřena po 1. lednu 2008.

44

(45)  Z důvodu zjednodušení jsou označeny poplatky za těžbu platné od 5. roku.

45

Poznámka: Ve sloupcích, které se vztahují k novelám z let 2008 a 2009, označují bílá pole kategorie těžebních polí, kde společnost MOL ve skutečnosti zaplatila více na základě smlouvy o prodloužení, než by zaplatila podle horního zákona. Tmavě šedé zvýraznění označuje typy polí, kde společnost MOL na základě smlouvy platí v každém případě méně, bez ohledu na cenu ropy. Světle šedou jsou označeny typy polí, kde společnost MOL může podle smlouvy zaplatit méně, v závislosti na ceně ropy.

(46)  Činitel „J“ se vypočítá podle vzorce na základě historických cen zemního plynu, vytěženého množství a hodnoty.

46

(47)  „c“ je násobitel stanovený ve smlouvě o prodloužení, který se pohybuje v rozmezí od 1,020 do 1,050; viz tabulka 1.

47

(48)  V roce 2008 ložisko zemního plynu Nyírség-Dél (provozované společností GEOMEGA do září 2008 a poté společností PetroHungaria) podléhalo průměrným ročním poplatkům za těžbu ve výši 14,24 % –18 %. Ložisko zemního plynu Hernád (provozované společností HHE North) v roce 2008 podléhalo průměrným ročním poplatkům za těžbu ve výši 14,95 %.

48

(49)  Z hlediska objemu (tj. m3 těžby) podléhalo v roce 2008 smlouvě o prodloužení 99,8 % ropných polí společnosti MOL a 97,6 % polí zemního plynu společnosti MOL.

49

3

(50)  Spojené věci T-427/04 a T-17/05 Francie v Komise a France Telecom v Komise, dosud neuveřejněno, bod 207.

50

Francie

Komise

(51)  Národní mapu regionální podpory Maďarska schválila Komise dne 13. září 2006 a zveřejnila v Úř. věst. C 256 z roku 2006. éměř celé území Maďarska je definované jako regiony ve znění čl. 107 odst. 3 písm. a) kromě Budapešti a župy Pešť, což jsou regiony ve znění čl. 107 odst. 3 písm. c).

51

(52)  Zveřejněny v Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

52

(53)  Bod 5 pokynů k regionální podpoře.

53

(54)  Oddíl 5 pokynů k regionální podpoře umožňuje poskytování provozní podpory za přísných podmínek. Toto opatření navíc představuje ad hoc podporu. V tomto ohledu pokyny uvádějí, že „pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku nebo podpory omezené jen na jednu oblast činnosti, musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje a že vzhledem ke svému charakteru a rozsahu nepovede k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.“ Maďarsko neposkytlo žádné informace, které by to prokazovaly.

54

ad hoc

ad hoc

(55)  Věc C-5/89 Komise v Německo, Sb. rozh. 1990, s. I 3437, bod 14.

55

Komise

Německo

(56)  Věc C-24/95 Alcan Deutschland, Sb. rozh. 1997, s. I 1591, bod 43.

56

Alcan Deutschland

(57)  Věc C-182/03 a C-217/03 Belgie a Forum 187 ASBL v Komise, Sb. rozh. 2006, s. I 5479, bod 147.

57

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(58)  Věc C-17/03 Vereniging voor Energie, Milieu en Water, Sb. rozh. 2005, s. I 4983, bod 81.

58

Vereniging voor Energie, Milieu en Water

(59)  Věc C-70/72 Komise v Německo, Sb. rozh. 1973, s. 00813, bod 13.

59

Komise

Německo

(60)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španělsko v Komise, Sb. rozh. 1994, s. I 4103, bod 75.

60

Španělsko

Komise

(61)  Věc C-75/97 Belgie v Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 030671, body 64-65.

61

Belgie

Komise

(62)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

62

(63)  Vypočtené na základě procentuální výše poplatků za těžbu stanovené ve smlouvě o prodloužení (tj. 12,24 % za pole otevřená po 1. lednu 1998 a J % c za pole otevřená před tímto datem).

63

Podrobnosti naleznete v tabulce 1.

Další součásti platby, které jsou uvedené ve smlouvě o prodloužení (jednorázová platba uhrazená v roce 2005 a poplatky za prodloužení, viz odst. 14, nejsou v této částce zahrnuty.

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/72

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. února 2011

o finančním příspěvku Unie pro Nizozemsko na studie týkající se horečky Q

(oznámeno pod číslem K(2011) 554)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(2011/89/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména na článek 75 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „prováděcí pravidla“), a zejména na článek 90 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 75 finančního nařízení a čl. 90 odst. 1 prováděcích pravidel musí závazku výdajů z rozpočtu Evropské unie předcházet rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce zahrnující výdaj z rozpočtu, přičemž toto rozhodnutí musí být přijato orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 75 finančního nařízení a čl. 90 odst. 1 prováděcích pravidel musí závazku výdajů z rozpočtu Evropské unie předcházet rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce zahrnující výdaj z rozpočtu, přičemž toto rozhodnutí musí být přijato orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.

| (2) | Horečka Q je vysoce nakažlivá zoonóza způsobená patogenem Coxiella burnetii, který se běžně vyskytuje téměř ve všech zemích celého světa. Přenašeči nákazy mohou být mnohá domácí a divoce žijící zvířata, avšak hlavními rezervoáry nákazy jsou především skot, kozy a ovce. |
| --- | --- |

(2)

Horečka Q je vysoce nakažlivá zoonóza způsobená patogenem Coxiella burnetii, který se běžně vyskytuje téměř ve všech zemích celého světa. Přenašeči nákazy mohou být mnohá domácí a divoce žijící zvířata, avšak hlavními rezervoáry nákazy jsou především skot, kozy a ovce.

| (3) | V Evropské unii neexistují harmonizovaná pravidla ohledně oznamování nebo tlumení horečky Q u zvířat. Opatření pro tlumení nákazy se obvykle přijímají na celostátní nebo regionální úrovni či dokonce na úrovni zemědělského podniku. |
| --- | --- |

(3)

V Evropské unii neexistují harmonizovaná pravidla ohledně oznamování nebo tlumení horečky Q u zvířat. Opatření pro tlumení nákazy se obvykle přijímají na celostátní nebo regionální úrovni či dokonce na úrovni zemědělského podniku.

| (4) | Podle stanoviska úřadu EFSA ze dne 27. dubna 2010 (4) je celkový dopad horečky Q na lidské zdraví a na zdraví domácích přežvýkavců v členských státech EU omezený. Za určitých epidemiologických okolností a u konkrétních rizikových skupin však dopad na veřejné zdraví, a tudíž i na společnost nebo ekonomiku, může být značný. |
| --- | --- |

(4)

Podle stanoviska úřadu EFSA ze dne 27. dubna 2010 (4) je celkový dopad horečky Q na lidské zdraví a na zdraví domácích přežvýkavců v členských státech EU omezený. Za určitých epidemiologických okolností a u konkrétních rizikových skupin však dopad na veřejné zdraví, a tudíž i na společnost nebo ekonomiku, může být značný.

| (5) | V letech 2008 a 2009 bylo v Nizozemsku zaznamenáno podstatné zvýšení výskytu horečky Q u lidí, jež v několika případech vedla k úmrtí. Epidemiologické průzkumy odhalily souvislost s velkými závody na zpracování kozího mléka, které se v dané oblasti nacházejí a ve kterých se produkce tohoto druhu mléka během uplynulých deseti let rychle rozvíjela. Ve výše uvedeném stanovisku úřadu EFSA se však zdůrazňuje, že přesné důvody výskytu klinických problémů v populaci zvířat v roce 2005 a nárůstu případů u lidí v roce 2007 jsou dosud nejasné. |
| --- | --- |

(5)

V letech 2008 a 2009 bylo v Nizozemsku zaznamenáno podstatné zvýšení výskytu horečky Q u lidí, jež v několika případech vedla k úmrtí. Epidemiologické průzkumy odhalily souvislost s velkými závody na zpracování kozího mléka, které se v dané oblasti nacházejí a ve kterých se produkce tohoto druhu mléka během uplynulých deseti let rychle rozvíjela. Ve výše uvedeném stanovisku úřadu EFSA se však zdůrazňuje, že přesné důvody výskytu klinických problémů v populaci zvířat v roce 2005 a nárůstu případů u lidí v roce 2007 jsou dosud nejasné.

| (6) | Nizozemské ministerstvo pro zemědělství, přírodu a kvalitu potravin předložilo dne 24. března 2010 žádost o spolufinancování, v rámci rozhodnutí 2009/470/ES, technických a vědeckých studií týkajících se dynamiky onemocnění a účinnosti možných opatření pro tlumení u domácích přežvýkavců, jako například očkování koz. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemské ministerstvo pro zemědělství, přírodu a kvalitu potravin předložilo dne 24. března 2010 žádost o spolufinancování, v rámci rozhodnutí 2009/470/ES, technických a vědeckých studií týkajících se dynamiky onemocnění a účinnosti možných opatření pro tlumení u domácích přežvýkavců, jako například očkování koz.

| (7) | Studie, o jejichž spolufinancování Nizozemsko žádá, se budou zabývat mimo jiné těmito otázkami: (i) charakteristika jednotlivých genotypů Coxiella burnetii, které existují u různých druhů zvířat v Nizozemsku, a případné rozdíly v jejich virulenci; (ii) patogenita Coxiella burnetii u březích a nebřezích koz; (iii) přežívání Coxiella burnetii ve hnoji a (iv) vhodné prostředky dezinfekce. |
| --- | --- |

(7)

Studie, o jejichž spolufinancování Nizozemsko žádá, se budou zabývat mimo jiné těmito otázkami: (i) charakteristika jednotlivých genotypů Coxiella burnetii, které existují u různých druhů zvířat v Nizozemsku, a případné rozdíly v jejich virulenci; (ii) patogenita Coxiella burnetii u březích a nebřezích koz; (iii) přežívání Coxiella burnetii ve hnoji a (iv) vhodné prostředky dezinfekce.

| (8) | Podle článku 22 rozhodnutí 2009/470/ES může Unie provádět technická a vědecká opatření nutná pro rozvoj veterinárních právních předpisů EU a pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy ve veterinární oblasti nebo pomáhat členským státům nebo mezinárodním organizacím při provádění těchto opatření. |
| --- | --- |

(8)

Podle článku 22 rozhodnutí 2009/470/ES může Unie provádět technická a vědecká opatření nutná pro rozvoj veterinárních právních předpisů EU a pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy ve veterinární oblasti nebo pomáhat členským státům nebo mezinárodním organizacím při provádění těchto opatření.

| (9) | Na studie týkající se horečky Q v Nizozemsku by měl být poskytnut finanční příspěvek, neboť mohou přinést nové poznatky, které mohou přispět k budoucímu rozvoji veterinárních právních předpisů v Unii, zejména pokud jde o možné přijetí harmonizovaných pravidel pro sledování a hlášení této nákazy. |
| --- | --- |

(9)

Na studie týkající se horečky Q v Nizozemsku by měl být poskytnut finanční příspěvek, neboť mohou přinést nové poznatky, které mohou přispět k budoucímu rozvoji veterinárních právních předpisů v Unii, zejména pokud jde o možné přijetí harmonizovaných pravidel pro sledování a hlášení této nákazy.

| (10) | Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (5) se veterinární opatření mají financovat z Evropského zemědělského záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí články 9, 36 a 37 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (5) se veterinární opatření mají financovat z Evropského zemědělského záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí články 9, 36 a 37 uvedeného nařízení.

| (11) | Vyplacení finančního příspěvku musí být podmíněno tím, že plánované studie budou skutečně provedeny a že orgány poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace. |
| --- | --- |

(11)

Vyplacení finančního příspěvku musí být podmíněno tím, že plánované studie budou skutečně provedeny a že orgány poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Unie poskytne Nizozemsku finanční pomoc určenou na studie týkající se horečky Q, jejichž seznam je uveden v příloze. Toto rozhodnutí představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 75 finančního nařízení.

2.   Musejí být splněny tyto podmínky:

| a) | Výsledky studií musí být zpřístupněny Komisi a všem členským státům a musí být představeny v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. |
| --- | --- |

a)

Výsledky studií musí být zpřístupněny Komisi a všem členským státům a musí být představeny v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

| b) | Nejpozději dne 31. března 2012 musí Nizozemsko předat Komisi konečnou technickou a finanční zprávu, přičemž k finanční zprávě připojí podpůrné dokumenty, které dokládají vzniklé náklady a dosažené výsledky. |
| --- | --- |

b)

Nejpozději dne 31. března 2012 musí Nizozemsko předat Komisi konečnou technickou a finanční zprávu, přičemž k finanční zprávě připojí podpůrné dokumenty, které dokládají vzniklé náklady a dosažené výsledky.

Článek 2

1.   Maximální výše příspěvku schválená tímto rozhodnutím pro náklady vzniklé v souvislosti s činnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 1 je stanovena na 500 000 EUR financovaných z následující rozpočtové linie souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2011:

| — | rozpočtová linie č. 17.04.02.01: 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

rozpočtová linie č. 17.04.02.01: 500 000 EUR.

2.   Finanční pomoc Unie se vyplatí po předložení zpráv a podpůrných dokumentů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b).

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemsku.

V Bruselu dne 8. února 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

3

(4)  Komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA); Scientific Opinion on Q Fever (Vědecké stanovisko k horečce Q). EFSA Journal 2010; 8(5):1595. [114 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

Scientific Opinion on Q Fever

EFSA Journal 2010

(5)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

5

---

PŘÍLOHA

Popis technických a vědeckých studií týkajících se epidemiologie horečky Q a účinnosti možných opatření pro tlumení u domácích přežvýkavců, uvedených v čl. 1 odst. 1

| Projekt 1 | : | „Horečka Q u koz“ je zaměřen na kultivaci C. burnetii a charakteristiku jednotlivých genotypů C. burnetii, které se vyskytují v Nizozemsku. Součástí studie je též přežívání C. burnetii ve hnoji, jednotlivé cesty infekce, rozvoj imunity, šíření C. burnetii u březích a nebřezích koz a obecné informace o patogenezi C. burnetii. |
| --- | --- | --- |
| Projekt 2 | : | „Hodnocení virulence kmenů C. burnetii u koz“ se zabývá otázkou, zda je stávající kmen vyskytující se u koz v Nizozemsku více virulentní než jiné kmeny C. burnetii. |
| Projekt 3 | : | „Patogeneze horečky Q“ zkoumá patogenezi infekcí C. burnetii u koz; význam březosti v patogenezi infekcí C. burnetii; vytváření buněčné a humorální imunity; rozdíly ve virulenci kmenů C. burnetii u koz a ochrannou imunitu přirozené infekce. Díky znalostem patogeneze a přenosu v rámci stáda bude možné lépe porozumět výsledkům diagnostického testování. |
| Projekt 4 | : | „Seznam kmenů horečky Q u skotu, ovcí, psů a koček“ zkoumá vztah mezi horečkou Q u lidských pacientů a možnými zdroji nákazy mezi zvířaty. Cílem je srovnání kmenů horečky Q zjištěných u různých druhů zvířat s kmeny zjištěnými u lidských pacientů. Tento poznatek je důležitý k tomu, aby bylo možné vyloučit jiná zvířata než kozy určené k produkci mléka jako zdroje nákaz u lidí. |
| Projekt 5 | : | „Účinnost očkování“ porovnává terénní studie provedené dříve, zejména ve Francii, s novými terénními studiemi v Nizozemsku s cílem posoudit účinnost očkování koz proti horečce Q. |
| Projekt 6 | : | „Hledání vhodných prostředků dezinfekce“ je zaměřen na určení vhodných dezinfekčních prostředků a na posouzení, zda mohou být materiály jako dřevo, sláma, půda či hnůj účinně dezinfikovány. Součástí projektu je: i) stanovení kritérií pro dezinfekční prostředky; ii) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii v čistých tekutinách; iii) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii na složených materiálech a ve hnoji a iv) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii na složených površích. |

Projekt 1

:

„Horečka Q u koz“ je zaměřen na kultivaci C. burnetii a charakteristiku jednotlivých genotypů C. burnetii, které se vyskytují v Nizozemsku. Součástí studie je též přežívání C. burnetii ve hnoji, jednotlivé cesty infekce, rozvoj imunity, šíření C. burnetii u březích a nebřezích koz a obecné informace o patogenezi C. burnetii.

Projekt 2

:

„Hodnocení virulence kmenů C. burnetii u koz“ se zabývá otázkou, zda je stávající kmen vyskytující se u koz v Nizozemsku více virulentní než jiné kmeny C. burnetii.

Projekt 3

:

„Patogeneze horečky Q“ zkoumá patogenezi infekcí C. burnetii u koz; význam březosti v patogenezi infekcí C. burnetii; vytváření buněčné a humorální imunity; rozdíly ve virulenci kmenů C. burnetii u koz a ochrannou imunitu přirozené infekce. Díky znalostem patogeneze a přenosu v rámci stáda bude možné lépe porozumět výsledkům diagnostického testování.

Projekt 4

:

„Seznam kmenů horečky Q u skotu, ovcí, psů a koček“ zkoumá vztah mezi horečkou Q u lidských pacientů a možnými zdroji nákazy mezi zvířaty. Cílem je srovnání kmenů horečky Q zjištěných u různých druhů zvířat s kmeny zjištěnými u lidských pacientů. Tento poznatek je důležitý k tomu, aby bylo možné vyloučit jiná zvířata než kozy určené k produkci mléka jako zdroje nákaz u lidí.

Projekt 5

:

„Účinnost očkování“ porovnává terénní studie provedené dříve, zejména ve Francii, s novými terénními studiemi v Nizozemsku s cílem posoudit účinnost očkování koz proti horečce Q.

Projekt 6

:

„Hledání vhodných prostředků dezinfekce“ je zaměřen na určení vhodných dezinfekčních prostředků a na posouzení, zda mohou být materiály jako dřevo, sláma, půda či hnůj účinně dezinfikovány. Součástí projektu je: i) stanovení kritérií pro dezinfekční prostředky; ii) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii v čistých tekutinách; iii) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii na složených materiálech a ve hnoji a iv) inaktivace C. burnetii a spor C. burnetii na složených površích.

---